Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-18
Z~GODOvINARJU PR Am.
SLOVENCU.

;oraS;co. Sci ie v jezuitski kolegij,
yzel s.farski leksikon'' "a odgo-
varianje, katerega so skrbno Sc
stayil oeetje jezuitje. Tam je ma
sel nasteto vrsto zgodovlnarJev
in potrebne, izpuliene stavke. Ne
kdo lie to prepisal, Sc odel S plas-
Gem ''uSenega" zgodOvinarja in
vse doruge, ki trdijO nasprotno, O.
psoval z laznjivci.
Pribita resnica ostane, da je
med papezem. FilipOm 2, karlom
g.. in njegovo mic vredno materjo
obstala zarota. da Sc izvabi vodite-
lie protestantov V past in pomori.
Leta 1865 so Sc posvetovali ka-
rel g.. KatarinS de Medici in voJ-
voda Alba zastopnik Filipa ,, ka-
ko hi pomorili krivoverce, kakor
so imenOvali protestante. Ma tenn
posvetovanju Sc je Alba, zastop-
mix najboli "farSkega kralja IL
javil, da je treba najprvo poloviti
"velike ribe'. DoloGili so. ia Sc
bo klanje vrSilo V Moulinsu Y
Bourbonesu. Kasneie so pa prelo-
zili umor ma debelo ma noe sv. Jer-
neia 1872. Katarina de Medici je
sporoGila pc kardinalu Santa Gro
ce papezu Pin V, da il nobena
stvar nj tako priSrcu. kakor da IL
roci admirala in niegove priv
fence klaniu (un macello). obzu-
luie pa. da do sedaj Sc nj mogla
izvrSiti dane obljube. Gregor IS.
je bill izvoljen "a papeza dne Is.
maja 1872. torei ie incl dovolj
casa. da je stOpil Y zvezo 2 zarot-
Mkt V Spaniii in Franciii. daSirav-
no Sc MISC imeli takrat telefona
in brzojava in so Sporocila moril-
cev ma papeSkih in kralievskih
prestolih prenaSali bril- kuririi.
Ko je Europa izvedela IA stra-
Sno klanie V Parizu. je bila ogor-
cena mad zverkim klanjem, kate
rega so priredili STRIFE zarotniki
papez. Flip 3. Karel Q. in Kata-
rina de Medici Y Parizu. 10 je pa
PEI izvedel. da celia Europa pro-
klinja zarotnike. je vSpri6o kardi-
nalov sobiokaval pariSke zrtve. da
hi odvrnil cd sebe sum. da je We
del "a podrobnosti zarote. Koliko
so vredne solze ma "farSkem IL
cu". nam pove Sedanjost.
Vsprieo natlaGene dvorane je
Solar prosil Kristana "a odpuSca-
ME. ker ga je po krivici napadel.
S%tirinajst dni kasneje je pa V
cam Slov." lopnil po n mem zopet
Z loparjem.
o Skofu IL mesta Lisieux pripo-
veduje zgodovinar "Nekdo" Y
Am. SLOW. da Sc mu .je posre-
clio prepreGiti krvolitje. Zgodovi-
IA pripOveduie nasprotno. Skofu
SCI nj prav ME p~osrecilo. Mestni
uradniki kot pametni mozie so
zabranili klanje.
Klanje Hugenotov Sc .ie vrSilo
med tretjo in Getrto versko vojno.
ko je vladal mir. o TEN zgodovi-
mar "Nekdo" prav mic ne vel Ka-
toliki so ma povelje IL Rima te-
kom verskih voina morili prote-
stante Is. do 90. meitem ko So
protestant vrnili silo "a ognilo lie
4. do .. Perefixe. pariski nadSkof
trdi, da je bio ~poklanih v II. sto-
letJn do 100 tiso6 protestantov.
Drugi zgodovinarji navaiajo man
Sa Stevila.
Gospod "Nekdo" pri cam.
SLOW" mai lie eta Sc enkrat zgodo-
vino o verskih vojnah in o krva-
viii syatbi, pa Sc DO kmalu prepri-
cal, kako debelo in mastno je la
gal.
V zgodovini DO naSel. kako je
FLIP =. Spanish kralj lovil enc
vernik' kot divje zveri in stupe-
ne kace. Irkvizicija je bila usta-
novljena in "farji" so z grmada-
mi razsirjevali vero tistega. XII ie
oznanjeval mir in liubezen.
Vojvoda Alva je razSirjeval We
no ma Holandskem. Protestante je