Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

Spisal: Fran 8. Tavchar.

SoS othNNAh &c pIllC-
ten delavec V premogovih rovih.
Bill je eden prvih naseljencev v
S =. kakor tudi delavec v ro-
WI. - Zamislil Sc je start Pri-
MOI " prosle, bridke in lepe ca
Sc. ---
"Da, tudi JAZZ sen bill mlad ne
kdaj kakor ste sedaj vi, sinovi
moi in drugi znanci', je govoril
Primoz sam Ease, ''teda sedaj sem
Sc p~ostaral. Kaj imam cd vsega
mojega truda kot vestni in mar
ljivi delavec druzbe iNi6l o, paG
imam svojo lastno hiso. "a
katero mi nihce ne more reel, da
10 nisem san napravil. Takrat
sem bill Sc mlad, mole roke so BIZ
lie income, telo je bio ponosno We
vzravnano in polno energije. Mi
sli mole so bile jasne, VOLTA ne
premogljiva; - incl sem trdno
prepriGanje A sedaj? 5"
Start delayec je potegnil zuljavo
dian svoje desnice preko potnega
celia in nadaljeval: "Misli mole
MISC wee tako jasne kot nekda.j {:
dusevno in telesno energijo mi je
ubil kapital o, milijoni ste
ki hodite mOjo pot! Pocasi VAN
ubijajo telo in duso; koncno bo-
dete pale Sc ubogljivi in ponizni
stroll vaSih tlaciteljev. ---"
Primoz Sc ie stresnil pri tel misli.
"Ne, me-" ie pricel yes razbur-
jen, "to sc nikakor ne SINE in
ne more zgoditi! Ali je bio mole
delo in delo prednikov kakor
tudi naslednikov ma polju litera-
ture res brez vspehaf Ali Sc Sc
daj MISC sprevidele mase ljudstvo
svoj bedni polozajP Ali je ledi-
ma tako trda, da 10 nemore razo-
rati delavsko casopisjeH
IL sna ga prebudi godba XII Sc
slisi cd dale6. Prijetno Gutstvo o.
bide starega moza, ko nekako me-
hanicno posluSa meodicne glaso-
We mestne godbe. We, da je danes
delavski prank in da ia proce-
sija pomeni delavsko manefesta-
clio. Re jih vidi. Ma Gelu spre-
voda koraka godba, "a to Sc pa
vile dolga vista proletarcev. Pred
mimi ponosno vihra zastava z
napisom: "Zdruzimo Sc bratje
delavci vseh narodov, socijaliz-
mu ie moe" To zastavo .je nosil
njegov starejsi sin. Kako RADIO
stno je gledalo ocetovo oko ma
ponosno vzravnano postavo svo-
jega sina, XII je, zavedajo6 Sc sve-
jega razreda ponosno korakal kot
vodnik pred svojimi tovariSi. Po-
nosni koraki in jasni pogledi so
pricali dOvolj, da Sc je pricelo
delavstvo gibati in spoznavati
svoj bedni ter skrajno kriviGni
polozaj.
Umaknil Sc je Primoz cd okna,
sedel ma stol in zacel veseleise:
IN bio delo zastonj. Da 81 je
bio delo tezko, naporno, bridko
in svirajoGe, vendar smo prodrli.
Delavstvo Sc zdruzuje vedno te-
sneje. Ne della Sc razlike med po-
sameznimi narodi: kar je delav-
skin slojev Sc pocasi, toda sigur-
no zbirajo pod okriljem soc. stran
Ike, katera jamci enake pravice
vsem. Nj wee dalec cas- ko bodeio
delavci zahtevali kar Jim gre; to
je, da BIO pc prakticni reviziji sta
rega delavskega sistema uvrSGen
now red produktivnega zasluzka.
Vsak delavc bode delezen svoiega
produkta. Proizvajalna sredstva
bodejo ostala celokupna last ljud-
silva, oziroma drzave. Ma draw
mem krmilu bodejo lie tisti mozje.
katere bode delavstvo volilo IL
lastnega prepricanja, ne pa mai
lepse cvetke dolarske ~diplomaci-
je, kOt je to sedajni cas- nekaj
navadnega. Stavke "a izboljsa-
ME plac in znizanie delavnega
casa bodejo izginile, ker bodejo
vse to storili ljudski zastopniki v
zakonodajnih zbornicah. lie po-
tom zakonov imajo delavci moe
potegovati Sc "a svoje pravice.