Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13
Nc Manigal ie prOst!

| oiNlt hthduISdl, Sdui lZpONe-
dani "dinamitard", kateri je IL
yrSil vec tezkih zloGinov in igral
glayno ulogo kot prita zanimivi
pravdi bratov Mcnamara - bode
V nekaj dneh izpuScen IL jece, ter
oproScen vseh zlocinov, kar iih
ina mad seboj. in kateri so veGii,
kakor marsikaterega druzega
zlocinca, Xxi sedi IA varnim omrez-
jem!
McManigal je kapitalistiGni
Suft' prve vrstc. kakorSnih Sc
lie malo dobi med delavskim raz-
redom. On sc je posluzil stare E.
fijaltSke taktike proti svojim So
bratom- -delavcem. Pristopil .je k
uniJi zelezostavbinSkih delavcev.
ter Sc kazal IN navduSenega unio-
nlSta, ter Skrajnega radikalca.
Ccil je delavce, da je naibolj pa
metna metoda delavcev. ako po-
zenejo Z dinamitom V zrak vse o.
gromne staybe. kjer so zaposleni
neorganiziram delavci njihove
stroke Ko je enkrat vedel IA vse
tajnosti pri organizaciji, Sc je pa
udinjal kapitalistOm; seveda ne
zaStonj, ker Sc brIkotne McMani-
gal in kapitalisti ie popred imeli
zdelan naGrt, kako bcdo cd Me
Manigala zapeljane delavce Spra-
viii ma vislice. uniji pa, Xxi je trn
Y peti gospodujocim Slojem - "a
viii vrat. McManigal, kateri je
incl IA ucitclja znanega detekti-
va Burns-a, Sc je ze po popred do
govorjenem naGrtu prestavil pred
SOdiscem "a vehkega in hudo ske-
sanega greSnika, ter vso krivdo
zvalil ma druge.
McManigal je ze popred. Sc
predno Sc je zaGela obravnava,
dobro vedel, da ne bode samo
llmalu prost, temvet da Sc po vr-
hu dobi knezjo nagrado. Kapita-
liStom so taxi izmccki, kakor je
McManigal, najdragocenejSe o.
rodjc, katerega Sc ne more pre-
placati in nadomestiti boju pro
ii organiziranim delavcem, kateri
pomocjo unij drze nekoliko viSie
delavske place. ter Sc bore "a
boljSe ziveljenske pogoje; IA Sc
in IA svoje otroke, kateri bi brez
industrielne in politicni organiza-
cije ziveli in umrli kot mezdni
sunni kapitalistov.
Izpustitev dinamitarda McMa-
nigala IL jece kaze svitli luci.
kakSno praviGno sodnijsko admi-
nistracijo imamo, pod sedanjim
kapitalisticnim rezimom. Nedolz-
ne delavce, kateri so toliko poSte-
nj, da netejc prodati svoje soto
variSe kapitalisticnim hijenam. o.
beSajo ma vislice a. Spiess. En-
gel, Parson in Fisher), bogate ro-
parje, kateri oskubeio liudstvo
"a miljarde. ter izpiieio delavcu
poslednjo kapljO krvi, Sc slavi
kot stebre drzave in domovine -
nositelje cfvilizacije in kulture {.
Delavskega Spijona. glavarja di-
namitardov. kateri hi dobrobit
cloveSke druzbe moral cello svoie
zivljenie sedeti "a varnim zelez.
MIN omreziem, Sc ga pa "a slepilo
javnosti "a nekai casa poSlie V
Jeco, potem pa pomiloSti edino le
zato, ker je igral lumparsko ulo-
90, ker je bill slepO osodje, da Sc
izvesti fini nacrt in umetno ma
stayljena past unijam. in da hi
triumfirala kapitalistiGna svoiat!
Delavci, to nj ljudska, temvec
llapitalisticna justical
Bratie, ako bi katerikrat priSel
do vas kaksen falot, kateri bi
vam svetoval podtikati dinamit
in metati bombe, posljite ga ia
koj k vragu. Ne vrjemite mu.
$3.50 takih eXemplarjev - so ka
pitalisticni spijoni, kateri ne zele
kapitalizmu, temvec VAN - va
semu deiaskemu gibanju V okvir-
Ju jec in vislic zaviti vrat.
Ne dinamit in bombe, temvec
industrijelna in soc. polititna or
ganizacija medsebojnej harmo-
nil - pelie IL posnodarsl,e in