davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
RAZVOJ IN R~EVOLUCIJA.

NaSi nazadniaSki in naprednia-
Ski "p%riiatelH' so prelili mnogo
trnila. pisarili Dodge Glanke svo-
jcm tasopisju. Sc vetkrat pa Sc
prepirali ma shOdih in V gostilni
pri polni kupici cvicka. bode Ii
socialism brez pusk, brez topoA,
brez pouliGnih bitk in brez krva-
We revoluciie Strmoglavile danaS-
Mi druzabni red, he da bi Sc bill
zjedinili V svojih nazorih. Tia pre-
pir je pritel iii Le sedai V klasje.
ko so Sc priteli delavei Ia cell crit
organizirati Y Stranko, $ pomocjO
katere 81 hotejo priboriti polite
no gospodarStvo.
he zgodovina mas uti. da Sc clio
veSka druiba vedno izpreminia.
lvcrFnO naprcdmir. Iiu3ie niso kar
cez noe strmoglavili kulturno do
DO drugo "a drugo, potrebovali
50 wee t~i>oclctij. da 50 Sc stalno
naselili. Koliko uporov. koliko
bitk je bio treba. da so Sc evro-
pejski narodi oh Gasu ljudskega
preseljevanja stalno naselili. In
uprav tn hi bilo teZko delati raz-
locek med razvojem in revoluciio.
Ali Sc MISC le vsled napredka
spuntali slovenski kmetie V sred-
MEM veku. ter Iii "a stare pravdo
V BOZ? Ali 81 nj mcSGanstvo vsled
razvoja ma %barikadah, V vrocih
bitkah priborilo svojih danasnjih
pravic? MaterialistiGno naziranje
mas uGi, da je bilo V GioveSki druz-
hi vedno slojevskih bojev, in da
ina vsaka do ba re predpogoje IA
prehod v drugo dObo, "a druge
druzabne pogoje V sebi. Ako hi
hoteli popisati lie boje pomoGni-
kov v srednjem veku "a izboljsa-
ME gospodarskega polozaja, "a
strmogavljenje tedanjih razmer.
napisati bi moral jake debele
knjige.
Zalostno je pae, da sc gospodu-
joel sloji vedno braniio izboljSati
razmere nizjih slojev. Delavci. ce-
trti sloj, je podedoval svobodne
ideje pc naprednem meseanstvu,
h Sc je s~vojecasno borilo "a svo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
SKRB IA BREZPOSELNE Y
GENTU.

Cd vseh doScdanjih %nacinov O.
skrbe brezposelnih delavcev Sc je
doslej najbolje obnesel Sistem
beigiJskega mesta Genta, ki 81 ga
je osyojilo mnogo naprednih OBJ
elm V tuJini. Ia sistem obstoji Y
Smotrenem SodelOvanjU obcinskc
uprave in strokovnih organizacij.
katerih clani dobivajo y slucaju
nezakrivljene brezposelnOsti pri-
spevek IL obcinske blagajnc. lie
Ia 1901. ustanovljeni fond vOdi
poseben odbor pod kontrolo OBJ
cInshega sVeta, ii votira 7sako lv.
to dolocen znesek ' Ia namen. Ra-
zen tie redne subvencije pa dovo-
lJuJe obcinski Svet V slucaiu po-
trebe Sc izredne prispevke: H.
kusnja lie pokazala, da bi fond V
casu gospodarske krize ne mogel
ustrezati V zazeljeni meri SvOje-
mu namenu, ako mu ne hi stala
OBJ strani obGina z izrednimi pod
porami. Tako je morala obtinska
uprpava leta 1903 ne 1920 X pro
racunjeni in dOloceni prispevek
zviSati ma 39,SO4, da je odbor bill
kos svoji nalogi. cato je bill usta-
novljen rezervni zaklad "a slabe
case, V katerega Sc stekaio pre-
bitki dobrih let. Nadalje pa do
voljuje obcinski svet rezervnemu
zakladu vsako leto izreden znesek
1890 XXI maj V klabih cash slu-
II "a pokritje izrednih izdatkov.
koncem leta 1911 je znasal rezer-
vni zaklad 1,929,04O X, Xxi Sc zaG-
ne lie tedaj, ako obcinski svet in
odbor brezposelne oskrbe spozna-
ia, da je nastopila kriza in da re.
dni tekoci dohodki ne zadoS6ajo.
Tako 1e mestni proraGun 2 ezerv
MIN london zavarovan pred hui
sim bremeni V slabih cash.
Mestni prispevek znasa pov-
precno 80 odstotkov cd orcaniza.
IciJe izplatane podpore. L. 1905 je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17

kar mu je boil pripravno, da ho.;
sti sebi in druzbi; razamS II. :.
Sc veliko drugih lepih stvar h.
cejo socialist, kakor il. pr. odprs.
vo voin.
Sin: Potem Sc oprayljivci tiss
k slabo govore o socialism, Ka'
ko pa Sc bodo, povej, msmica. ma.
pravile vse te lepe reel?
Matt u zdruzitvijo vseh delav.
cev, dragec, tistih, ki Dajboli en-
tijo tezo in Dol tolikih krivic i,
tolikega nereda.
Oni delavci, zdruzeni in 2 e,o
samo mislijo navdahnjeni, oni ma.
pravijo nove, dobre in pravieue
zakone; svet pa postane polapo.
ma drug boljsi svetl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
Tonic:
NAUKI MATERE.

Sin: Kaj pa so socialist, ma
mica2
Matt: Kdo ii je govoril o teh
stvareh, paglavcek9
Sin: Nihce: videl sem ma lido
viii. Ma vsem lepakih je ia bese-
da; in vsak dan sliSim Judi, ko
Sc pogovarjajO o njih. Kaj pa
sol
Matt: To so reel, XII Jill ne mo-
res Sc razumeti. Tvoj oGe ma pri-
mer je socialist.
Sin: ZaresYl JAZZ pa SEN mislil,
da so socialist zverine ali malo-
pridnezi, XII jedo otroke.
Matt: OF, ii, butisa. Zakaj 81
mislil to?
Sin; cato, ker ie V nedeljo, ko
sem 5 tetO posluSal pridigo, dejal
zupnik: ako ne bono verni. pri-
dejo socialist in pokonGaio vse.
Mislil sem 81, ia so socialist ka-
kor tisti trije medvedje preroka
Elizeja, o katerih govori sv. pis-
mo. o, ia hi bila videla, kako ie
bill zupnik rdeG, ko je govoril o
njih.
Matt: MogoGe. da zupnik ne po-
INA socialistov.'Ce hi Jill poznal..
Sin: Mamica, kaj duhovniki ne
vedo vsego?
Matt: Duhovniki Sc razumeio
o verSkih stvareh, o maSi in dru-
9Th takih reGeh; o socialistih pa
miSim, da ne razumejo mnogo....
Sin: Potem pa maj o njih mol
ce' Povej mi torei. mamica. kai
r0mgai: hiti socialist, k2kor 10
oce.
Matt; Bit socialist pomeni
Sovraliti krivice in z~druzevati Sc.
ia Sc odpravijo. Krivice - 81 Ii
razumeli - tie hoce odpraviti do
Der socialist, kakor ie tvoj oGe.T Ia
ko imamo Judi, Xxi Sc vse z%ivljenie
ubijajo Z delom. ne da hi kdaj
kai uzivali cd tega. Imamo pa
druge ljudi, XII he delaio druzega
kot uzivajo. Socialism hoGe, da
Nsak della pc svojih moGeh in da
tudi vsak uziva te dobrOte. Sedaj
vidis starGke, Xxi delajo kakor err
ma zivina. Ne prizanaSa Sc nit
bolnim in slabotnim deGkom. So.
cialisti pa hoGejo, da bi incl
starcki in onemOgli poGitek, boil.
nj potrebna zdravila in postrez.
DO, deGki pa igre in Solo. Vidis tn.
di mnogo ubogih zensk, ki mora
10 biti cele dni V tovarnah in de-
lavnicah. Min otroci pa so ma ce.
sti. Socialist hocejo, da matere
oskrbujejo in vzgajajo otroke.
Koliko pridnih deckov je V Soil
XII ne morejo nadalje studirati sa.
mo cato, ker imajo revne starse.
docim so sinovi bogatinoiv, cetudi
imajo trdo butico, prisiljeni Stu.
dirati prot svoii wolff. Tako SC
nesrecni eni in drugi. Socialist
pa hoGejo, da vsakdo lahko della
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17

ma uredba della in agitacije. VISA
XII najnovejsi nedostatek skodu-
je V TEN oziru mnogo. Ako Sc ma
primer ma zborovanjih delegatov
sprozi predloge, o katerih dele
gait nimajo jasno oGrtanih poi
NOV je vsako delo in sklepanje
brezuspesno in bode. mnogokrat
vzrOk n%eprijetnim posledicam. a
ko bodo TAXI predlogi vsled ne
razumljivosti odklonjeni bode "a
to ~odgovorno vodstvo organiza-
cije; IL takih nedostatkih V prak-
ticni ureditvi della in agltacije Sc
rOdijd one neprijetnosti XII Jim
mi pravimo, "osebni spori". Dru-
ga hiba V TEN oziru in XII ie V O.
citnem nesoglasju S pravim de-
mokratienim principom je znana
navada, da st sodruga delegira
ma zborovanje in kongreSa S fix
siranim mnenjem. Delegat ina
pc wolff skupine, XII ga je delegi-
rala glasovati "a ali prot pred
logon, Iii so ma dneynem redu.
Vsak naSvet, vsaka argument DO
"a takega delegate brezveljave.
Cetudi ga je razprava preprica-
la, da nj mnenje, Xxi so mu usilili
primerno in pametno, on ho gla-
soval pc mnenju skipping, XII ga
poSlala ma kongrcs. Mnenje in ar
gumenti drugih Sc ne uvazuje.
Tudi to daje, mnogokrat povod
neprijetnim posledicam. Razred-
no demokratiGna organizacija "a
teva, da maj vse navdaja skupna
VOLTA in da maj vsi stremijo 20
enakim ciljem; ampak zahteva
tudi, da je vsak clan osebnost XII
ina tudi lastna utriena mnenja.
Demokracija ne pomeni negacija
osebnosti.
Delo strokovne organizacije pa
ne SINE biti omejeno; vsestransko
mora biti in he samo gospodar-
sko. Naloga razredne stanovske
organizacije je ~zboljSati materiel-
nj polOzaj delavcem in Jim ODE
mem DAFT moralno zavest. Dusev-
ne delavce pa vstvarja izobraz-
ba. Tudi o naeinu razSirienja glo-
ookeJse izobrazbe med clan orga-
~nizacije in delavstvom sploh Sc
nina vedno jasnih in doloGenih
pojmov. Gotovo je, ia zamore :
prvl vrsti strokovna organizaci-
ia uspesno razsirjati kulturo.
Strokovna organizcija ina pomen
predvsem kot nositeljica kulture
IN %zavesti, ker dale delavcu zna-
caJnost IN mu kaze cilj in ga pri-
vadi boju proti sedanjemu krivic-
MENU kapitalisticnemu sistemu.
Moe in pomen organizacije nj ce-
nlti samo pc uspehih V mezdnem
glbanJu; organizacija vstvarja
materielne IN dusevne pogoje de-
laVski bodoGnosti in predstavlja
re V kapitalisticni sistemu dejan-
ski princip sOcialisticne druzbe.
Danes zdruzuje organizacija de-
lavce enc stroke: pc dovrsitvi
sploSnega razvoja DO zdruzevala
cello elovesko druzbo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17

dobil nezaposlen delavec povpre.
emo Is X 90 V cd obcine. leta
1911. 81 h u. V. Dive tretjini ce.
lie podpore dobiva zavarovanec cd
organizacije, torej IL lastnih pr,
hrankov, N tretjino cd mestne
blagajne.
Drzaya belgijska in ostlandska
dezela, Y kateri lei Gent. daieta
V druzbi privatnikov prispevke
zavarovalnemu zakladu. Koncem
leta 1911 Sc je pridruzilo temu
zavarovanju Sc IL okoliskih in
predmestnih obein. Stevilo stro-
kovnih organizacij, XII so sodelo-
vale z obGino, je znaSalo 40: cd
teh Jill bio 10 socialistiGnih.
Mesto steje 10000 dus.
stevllo zavarovancev je cd usta-
novitve naraSlo oil $4,000 ma 49,
200. Leta 1901 so strokovne or
ganizacije izpla6ale pose DELAY
Gem $3.50 X g. V: meStni prispe-
vek je znaSal $3.50 X 90 V. Ia ca
sa krize Y letu 1908 je bio Java
royanih 1882, S@tevilo brezposel-
NH je bio 1889, XII so dobIli 93.-
l61 X strokovne podpore mestna
podpora j. znaSala 4 1883 X Vi
Marley. V ugodni industriiski
konjunkturi leta 1911 je bio "a
varovanih 1900 delavcev. brez-
poselnih ie bio 1884. XII so dobili
cd strokovnih druStev 45.377 X
30 V, od meSta 21.s47 X 50 V.
Nezaposlen delavec. XII ina pra-
vico do podpore, Sc mora vsak
dan zglaSiti Y delovnem uradu.
Preden dobi podporo. mora nave
sti vzroke SvOje brezposelnosti in
predloziti Glansko knjiiico stro-
kovne organizacije. V prvi tretji-
M meSeca predloze uradniki Java
rovanju pridruzenih organizacii
racun o izplaGanih podporah Ga
nj odbora imajo pravicO, da obs
cejo brezposelne, in Sc ma lastno
oko p~repridajo o vzrokih in posle-
dicah brezposelnosti.
Nadalje je bilo sklenjeno. da
dobivajo nepolnoletni delavci e.
mako podpOro kakOr polnoletni
delavci in pred kratkim je bill u
stanovljen fond Ia slucaj kriz. h
kateremu bo poleg obGine prispe-
vala tudi organizacija podjetni-
kov. KonGno je sprejeta dolocba,
da bodo dobivali podporo tudi IL
sti brezposelni delavci, XII gredo
s trebuhom Ia delom.
ObGinska uprava je s svojo u
stanovo pOpolnoma zadovoljna in
poslednje poro6ilo naSteva z ma
vdusenimi besedami vse uspehe in
sadove brezpOselnega zavarova-
MA. StroSki mestne obcine MISC
vecJi cd prihrankov V ubozni in
bolniski oskrbi, tako da sc gent
ski obcini njena socialno polite
ma uyidevnoSt popolnoma remit
ra.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
NARCOTIC Sc MA DNEvNK
"ZARJA''!

Kdor zeli citati poducne clanke
o socializmu in novice il starega
kraja, ia mai Sc naroci ma edini
SLOW. socialisticui dnevnik EAR
JA."
'Zarja' izhaja V Ljubljani, Sc
lenburgove uhce stew. 81 II in sta
ne "a Ameriko Sc "a cello leto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
SoCIALISTICNA IIZoBRAZBA.

Vprasanje ~izobrazbe clanov
strokovne organizacije ia "a ma
daljni razvoj stranke zivljenjske-
ga pomona. S tenn problemom Sc
vecje strokovne organizacije vne-
to pecajo.
Z~astopniki velikih poklicnih
zvez Anglije in severne Amerike
obiskujejo kOntinentalne drzave
zlasti Nemcijo, da proueijo ured-
DO strokovnih organizacij, NTH
naein poslOvanja, organiziranja
in izobrazenja delavcev. I'll "a
stopniki velikih in mogoGnih de
lavskih organizacij dajejo ten
pOucevalnim potovanjem pc Ev-
ropskem kontinentu mnoge vaz-
nosti. Sestava nemSkih social
stienih bojevnih organizacij Jim
sluzi V marsikaterem oziru "a
vZor.
Strokovna organizacija je OBJ
cna sOcialnO politiGna in gospo-
darska tvorba in jej je namen
sluziti interesom in stremljeniem
clanov. V dosego namena Sc stro-
kovna organizacija p~osluzuje ra-
znih naprav in sredstev; pravica
in d~olznoSti clanov doloGa V DO
sebnem opravilniku. Opravilnik
je temeljni zakon organizacije in
odbor glavna vlada. V tel now
skupni tvorbi morajo clani V e.
MAXI meri Pc njih moznosti in
moci sluziti postavljenih nameA
nom in ciljem.
Taxa tvorba mora biti strogo
demokraticna; ME uGinek mora
biti Y vseh ozirih samO in izklju
emo demokraticen. Enakost, de
%mokracija ne smejo biti lie praz-
ne brezpomembne fraze. Ako vsi
enako z~asleduiejo sklepom in So
delujejo pri Nth izvedbi .ie uspeh
delu zagotovljen in koristi tega
bodo vsi enako in popolno viva
Ii Enakimi dOlznostmi gre enaka
pravica. lie kjer obstojajo taxi
predpogo.i je mOgoce ~izvesti we'd
no novejsi sklepe in neprestano
napredovati. Tako ureiena samo-
upravnost della in uspehov Sc do
kazuje v notranjem poslovaniu
organizacije. Ako imajo 6lani ysi
enako pravico dolocati o zastop-
stvu in delegacii V zakonodajne
lnstltuciJe, ma obcne zbore. ma
kongrese we've ali delegatov. j
mamo tedaj tudi gotovo garan-
clJo, da bodo sklepi kongresov,
mstitucij it'd. tudi cd vseh enako
%izvrseni. Pogoj popolni izvrsityi
%dolznosti ie zavest popolnega VII
vanja pravice.
V vsaki pravi razredno demo-
kraticni organizacii Sc pozna lie
emo dolznost in ena pravica. VISA
ka druga mera in vsako obotavl-
jamie je ynaprej izkljuceno.
Temu primerno more biti ure.
jeno notranje poslovanje organi-
zacije ali skupne. Vsemu pa mo.
ra biti podlaga prakticna tebn;S.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
VoJNO PRAvO.

kadar Sc vojskujejo civilizirani
narodi med seboj, tedaj Sc ravna-
10 pc dolocenih zakoni!. katerim
pravimo vojno pravo. To pravo
tvorijo medsebojne pismene po-
godbe, ali pa dolocbe, XII so splos-
no priznane, vendar pa MISC bile
nlkdar pismeno potriene.
Pismene pogodbe natancno do
locaJo varstvo "rdeGega kriza".
Zopet drugi predpisi in doloGbe
pripovedujejo doloGno. kaksne
razstrelivne kroglje Sc ne smeio
u~porabljati V vojni.
Pc besedah SINE voiskovodia
l~zvrSiti vse, kar hoGe, da premaga
sovraznika. All tudi to p~ravilo
ina svoje omeiitve. voiskovodia
SINE p%repreciti dovoz ziveza in vo-
de, SINE sestradati sovraznika in
p~rovzroeiti, da pogine cd zeie, ne
SINE pa otroyati sovrazniku ziveza
in vode.
Ia zgled maj nam sluzi nasled-
MIA primera: Sovraznik oblega
dobro utrjeno trdnjavo. XII ina
svoje vOdnjake, zunaj utrdb. do
katerih sovraznik Sc nj prodrl. il
katerih oblegani voiaki zajemaio
pc noel vodo. Sovra5nik ina pra-
vico s kamenjem in prstio zasuti
vodjake. R~azstreli Jill tudi lahko
z dinamitom, he SINE .jih pa otro-
watt ali pa V ME pometati erkne-
ninO.
VOjni jetnik ina svoje posebne
pravice. VpraSa Sc ga lahko. da
da svojo casino besedo. ali da "a
trdno obljubi, da ne bo ubezal.
Nikakor s pa obliube ne m izsi-
hti IL NIGGA. Jetnik, XII So ie zave- {
zal, da nebo ubezal, pride pred
vojni sod, ako je skusal pobegniti
IN so ga zopet prijeli.
Jetnika, XII nj storil obliube.
lahko ustrelijo ma begu. ne smeio
ga pa ustreliti, ko so ga 5e uieli.
Ne smejo ga tudi kaznovati radi
poskuSenega bega. Pomnoziio lah-
ko lie straze, da mu ie nemoroGe
ubezati.
Tudi "a volume So poSebne do
locbe. Ako voiak IL proste wolfe
postane izdajalec, tedai lahko So
vraznik pOrabi njegovo izpoved.
Nikdo pa ne SINE uietega voiaka
prisiliti, da hi tidal svoje iowa
rise.
Vohun nina nobenih pravic.
Ako ga ~zaSaciio in mu dokazeio
vohunstvo, tcdai ga eaka kroglia
ali pa WY. Castnik ali voiak. ka-
terega so Y uniform pri.ieli Y So
vrazncm taboru. ne yelia "a vohu-
ma, marvel "a navadnega voinega
jetnka, ki ina pravico hositi u
nif0rmO.
Ako Sc strJja Y mesto, tedai Sc
ne SINE Strei1atl ma Javna poSlop-
! ia. ki ne sluziio ~voiaSkemu name
nu. Ako sovraznik zasede mesto.
tedai ina pravico zapleniti umo-
tvore, knjiaice. ne SINE iih "a uni
Cit.
Use to Sc lepo in g,adko eta.
V praksi je pa drugace. To nam
potrdi roparski vlom Itaiiiauov Y
TripOlitanijo ali pa sedania vol
ma ma Balkanu. "Voina je4SkeI'',
je deial ameriSki general Sher-
man. V vojni podivB vsak ilo-
vek, ako ina Sc takb meme cute.
Kjer so pa podivj5ni liudic. tam
je pravica umrla in namesT ME
odloeuje le surova sila. Aato je
smeSno, delati ma mednaAnih Sc
stankih zakonite doloGbeD liudi,
XII morijo, kradeio, ropajo in 20
zigaio pc poklicu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
Dobicek samo lastnikom.

mesto ter odda zemljo V najem.
Tako dolgo, dokler lastuie omen
jeno zemljo, dobiva profit V obi
Xxi denarja. Lastnik zemljiSca ne
dobiva profit zaradi tega, ker je
nekaj pridelal ma tel zemlji, pae
pa cato, ker je lastnik zemlje.
Vzemimo osebO, katera kupi
kos zemlje Y predmestju ali pa V
sfedini mesta, katero sc ie price
10 dObro Siriti in rasti. Lastnik dr.
Ii to zemljo nalaSc tako dolgo.
dOkler Sc Gene iste ogromno ne
zviSajo. Pc preteku deset ali dvaj-
set lei Sc poyrne in-Iobi III pro-
dano zemljiSGe ogromne odstotke
profita. Ali ie ia Glovek ~poStenim
potion prisluzil to bogastvo2 V
smislu danaSnje trgovske in ro-
parske druzbe - da, mi pa pra-
vino, da ne. On kot lastnik te
zemlje M absolutno mic product
raj. Edino je, da je on lastnik.
Vzemimo ma primer navadne
denarne obresti. Naravno lie, da
kup zlata depositiranega ma ban
XII ne more narasti sam cd sebe
Sc V vecji kup zlata. Ne, to Sc nj
kakor ne more Zgoditi. Koruna.
pSenica in owes sc narastejo ma
ravnO sami od sebe ali zlato Sc ne
more, ker je mrtva kovina. Pc
danasnji trgovski metodi pa mi vi
dino, da sc igra ma Skodo produ-
centov sleparska igra, potion ka-
tere zlato naraste. Tukaj opazimo.
da je nekaj nerednega, mi smo
takorekoe vodeni in celia praksa
produkciie kapitala je absurdno
bedasta.
Mogoee sem JAZZ prvi XII 81 upam
misliti ma ~prevreditev kapitala IN
uniciti dobicek. (Tukaj je profe.
sor v zmoti ma milijone iih lie.
XII ma to mislijo in delajo) vendar
pa VEN da nisem prvi ma svetu XII
to misli. V svetem pismu najdemo
v wee poglavjih zapisano da v sta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
MED CAsoM.

Uravnavanje interesa med ka-
pitalom, kateri nj direktnO upo-
rabljen V produkciji, namerava
upeljati professor Albin w. Small,
glavni ravnateij ma socioloSkem
oddelku ma chieaSkem vseuciliSGu
in predsednik ameriSke sociology
Ske druzbe. N.jegove ideje so ma
dolgo opisane knjigi Between
Eras".
Med drugimi pravi meseanski
professor, XII ina nekaj vseskozi
zdravih miSli, da bi ne Smelo biti
dOhodkov "a druge, kot "a tiste,
kater ustvarjajo dohodke. Same
lastovanja denarja in zemlje bi ne
smelo nOsiti nobenih dohodkov in
bogastva, ako nj lastnik sam ne
kaj produciral $ svojim delom. Ia
doktrina Sc ne tice samo ma poso-
jevanje denarja, temveG tudi ma
oddajo zemlje V najem in ravno ia
ko tudi ma vsako drugo metodo, S
katero Sc izrablja premakljivo ali
pa representative bogastvo V spe-
kulativne namene V danaSnji tr-
govski druzbi. Celia ekonomiGna
druzba z svojo teorijo, katero tr-
govski gospodje pridno izrablja-
10 "a svoje zasebne zepe, je danes
ma napa6ni poti.
JAZZ nisem nasproten kapitalu,
pac pa SEN n%asprotnik kapitaliz-
ma. Kapitalizem je tista fenome-
ma, katero povspeSuje privatno
lastnino in ~bogastvo, brez vsake-
ga produkta. JAZZ priznavam kot
producentom bogastva edino lie
delavca in naravo, katera dajeta
silo; med TEN, ko je kapitalizem
samo skorja in podoben mlinske-
mu kamnu, kateri vse zmelje in
sprawl V svojo vrecol
Anadarko daily democrat. [volume] (Anadarko, Oklahoma) 1908-191?, 1913-12-15
RELIEVES PAIN and HEALS
At THE SAME TINE
The Wonderful. Old Reliable DR.. Porter's
Antiseptie Healing Oil. An Antiseptie
Surgical Dressing discovered by an
OldR.R Surgeon. Prevents Blood
Poisoning.

Thousands of families know Il already,
and a trial will convince you that DIR.
PORTER'S ANTISEPTlC HEALING
OIL is the most wonderful remedy ever
discovered for Wounds, Burns, Old Sores
Ulcers. Carbuncles, Granulated Eye Lids,
Sore Throat Skin or Scalp Diseases and
all wounds and external diseases whether
slight or serious. Continually people are
finding new uses for this famous old
remedy. Guaranteed by your Druggist
Wemean Il. 25c, SOC. fl.00
Anadarko daily democrat. [volume] (Anadarko, Oklahoma) 1908-191?, 1913-12-15
Bargain Row.

l For sale - Large rooming
house, with storage rooms; close
in and cheap as dirt.
For sale or rent-A we'll equip
ped bakery. A first class oven
nd store building, fine location /;
bargain. Will either sell or
ent,
For sale OF trade Eighty acres
one and one half mile west of
Kanawa Okla, sixty-six acres in
cultivation. Two sets Of houses,
barns, wells and other improve
ments. a bargain.
: For sale Good, well built five
room house, lights, good well,
barn, fine shade trees, on east
north boundry. Also a 1 room
house, good well, barn, on east
north boundry, a sure bargain.
Two bargains A five room
modern cottage. nice location, on
Central boulevard. Also a four
room house, with lights, good To-
cotton on Kentucky avenue.
For Sale. "A nice home in
good location, modern I house,
fine rooms. Cheap.
For sale or trade-A 2I0 acre
farm IL Seminole County, Coco
improvements. ID acres in cult.
vation, 200 acres tilable, 10 acres
good bottom land, two good welli
also good spring branch. Owne.
wants to get in Caddo County
Anadarko daily democrat. [volume] (Anadarko, Oklahoma) 1908-191?, 1913-12-15
A Chance to Make Money
In Your Spare Time

We require the services of an
active man or woman to look after
the local subscription interests of
the Cosmopolitan, Good House
keeping, Hearst's Magazine, Har-
per's Bazaar, MoRoT and MOTOR
BoaTinG. We pay a generous Cash
Commission and Monthly Salary
which Is regulated by the amount
of WORK done. 1t can be carried
ON in spare time or full time, just
as preferred. 1t offers an unusual
opportunity. as many of our Rep
resentatiyes now earn 5000 a
year. You can do the same. Write
today for full particulars. Address
Charles {. Schwer. The Cosmo.
politan Agency Bureau, 1l9 w.
40th ST., New York City.
Very truly yours.
Chas. 9. Schwer
Manager Agency Bureau.
Anadarko daily democrat. [volume] (Anadarko, Oklahoma) 1908-191?, 1913-12-15
NORTH BOUND
Rid Children of Worms

You can change fretful, ill-tem
pered children into healthy, hap
py youngsters, by Kidding them
of worms. Tossing, rolling,
grinding of teeth, crying out
while asleep, accompanied by in
tense thirst, pains in the stomach
and bowles, feverishness and bad
bad breath, are symptoms that in
dictate worms. Kickapoo Worm
Killer, pleasant candy lozenge,
expells the worms, regulates the
bowles, restores your children to
health and happiness. Mrs. j.
a. Brisbin, of Elgin, ILL.,, says;
."I have used Kickapoo Worm
Killer for years, and entirely rid
my children of worms. l would
not be without it. . Guafsnteed .
All druggists, or by mad. Price
.25c. Kickapoo Indian Medicine
Co., Philadelphia and st. Louis.
Anadarko daily democrat. [volume] (Anadarko, Oklahoma) 1908-191?, 1913-12-15
Two Sinners

There was a man one time. it.
was said
Who went astray in his youthful
prime,
Can the brain keep cool and the
heart keep quiet
When the blood is river that's
running riotY
And boys will be boys, the old
folks say.
And the man is better who's had
his day.
The sinner reformed and the
preacher told
OF TIE Prodigal Son who came
back to the fold,
And Christian people threw open
the door
With the warmer welcome than
ever before.
Wealth aud honor we're his to
command,
And a spotIess woman gave him
her hand,
And the world strewed their path
way with blossoms a bloom
Crying, God bless layde, and
God bless groom!"
There was a maiden who went
astry
la the golden dawn Of her life $
! young day;
She had more paselon and heart
than head.
And she followed blindly where
fond love led,l
And love enchecked is a danger
Gus guide
To wander at will by a fair girl s
side.
The woman repented'and turned
from sin,
But no door opened to let hor
in.
The preacher prayed that she
might be forgiven,
But told her to look for mercy in
| Heaven.
For this is the law Of the earth we
know;
That the woman is stoned, while
the man may go.
A brave man welded her after
all
But the world said, frowning
1--WE shall not call.
-EllaW heeler Wilcox,