Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-12-09
~IZSESAVANJE OTRoK.

lavcev re V zgodnji mladosti v to-
varno mesto V Solo, da pomagajo
p%rehraniti svoje mlaise bratce in
sestre. Kapitalissti kaj radi sprei
jemajo otroke V delo, ker je njih
delavna moe Sveza, pri strojih pa
proti nizki mezdi opravijo tisto
delo kakor odraSGeni delavci.
Vsak delavski druzinski oGe bt
raise poSiljal svojo deco v Solo
mesto tovarno. Ali pomagati 81
ne more. Njegov zasluzek nj tako
visok, da bi z MIN prehranil svo-
10 druzino. in otroci morajo ka-
pitalisti6no suznost, ko dopolnijo
komaj stirinajsto leto.
Statisti6ni izkazi o otroSkem
delu, katere cd casa do casa ODE
lodanijo Wade, nam kazejo zelo
zalostno sliko. Sc hujSe pa otroke
izkoriS6ajo V domaGi industriji, V
kateri starisi jemljejo delo ma
dom in ne delajo V tovarni. V
majhnih, b~rezzra6nih in zatohlih
sobah, V katere ne posije noben
solncni zarek, morajo otroci po-
magati stariSem, da zasluzijo vsi
skupaj komaj "a najpotrebnejse
zivljenske pOtrebsGine. Tt mladi
muceniki della ne poznajo iger, ne
brezkrbnega otroskega veselja,
katerega so delezni otroci imovi-
tin slojev. Komaj so shodili, re
prieenja zanje trplenje, mukrtrp-
no zivljenje, XII Jill spremlja skozi
vse dni zivljenja, dokler kot PREF
godnji starcki ne zatisnejo "a We
dino oGi.
Mexico so poizvedovanja v New
Yorku dokazala, da je leto in pol
stare dete pomagalo svoji siroma-
sni materi pri delu. Matt je Tide
lovala skatljice, ki so okrasene z
majhnimi skolki in polzi. Malo
dete je lepil oskoljke in pole ma
trak, Xxi Sc ga je prilepilo ma skat-
lilo.
Kapitalizem ne vprasa pc sta
rosti, kapitalizem pozna lie izsesa-
vanje. Dokler DO uveljavljeno
kapitalisti6no gospodarstvo V clo-
veski druzbi, toliko casa Sc DO
izkorisGalo tudi otroSko delavno
moe.
I'll, delavec pa pravis, da ljubis
svojo druzino, da ii je deca maj
drazji zaklad ma svetu, pa vendar
nisi socialist, nisi V vrstah delav-
cev, Xxi Sc resno borijo "a odpravo
kapitalizma, torej tudi otroSkega
della. Ali je tvoja ~ljubezen do o.
trok lie ma jeziku? All, ne, ii V
%resnici ljubiS svojo deco, ali bojiS
sc postati socialist, kcr so ii GO
spodje V cerkvi rekli, da so soci-
alisti brezverci; ii noGeS postati
socialist, ker ii svobodomiselni
patriotic pripovedujejo, da so So
c%ialisti nevarni puntarji, izdajalci
svojega naroda in svoje domovi-
ne. Seveda delavec. ii 81 Jim We
rjel, ker 81 miSlil, da govore res
nico, kcr sam lagati ne mas. Nj
kdar nisi cital socialistiGne knji-
&c, spisov in GasnikOv, ker 81 SIZE
20 verjel tistim, Xxi live cd sadov
tvojega della. Wei 81 vse "a fla
to resnico, kar so ii pripovedova-
l; tvoii sovrazniki, in nisi postal
socialist.
Delavec, ako liubis svojo deco
in j ne zeliS, da hi hodila isto tr-
njovo pot, katero ii holds skozi
svoje zivljenje, potem S. poduGi,
kai socialist zahteva.jo, kdo so
in kaj hoGejo, pa Sc hos kmalu
preprical, da so tie nalagali gospo-
Gle V cerkvi in svobodomiselni
gospodje, Xxi prizna.jo, da ina clo-
vck pravico izkoriScati 6loveka.
pa izven cerkve. Spoznal hos, da
te je nalagal zipnik V cerkvi, ka-
kor te je nafarbal svobodomiselni
fabrikant zunaj cerkve.
Citaj socialisti6ne knjige, bro
surice in casnike in sprevidel hos,
da 81 bill re davnej v svojem srcu