Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-22

w p|oltueiJhIu, &C &C hcuciJSh'
poGitek slabo izkoristi) in pc dne-
with urah dOpoldne med 3. in u.
popoldne med 3. in 6. OBJ enakih
okolnOstih pojema S telesno utru-
,enostjo pozornost in napetost
wolfe. Zatorei lehko formulira-
mo omenjeni zakon tako, da je
delovna sposobnost cloveske sile
V direktnem razmeriu S s~vezostjo
in z razpolozenjem Gloveka, ker
SO delovni process razvija OBJ
spremstvu ali kontroli ~zavesti,
umskega in euvstvenega zivlje-
MIA. ~ vecjim pogumom della
mo-, so izjavili angleski tekstil-
nj delavci obrtnemu nadzorniku
pc uvedbi krajSega delovnika.
"vcdno imamo pred ocmi nagra-
do, da Sc zvecer pref rnemO do
NOV. Iivahen, vessel duh preveva
vso tovarno, cd na~jmlajSega do
najstarrjSega In navedeni
zakon velia tako "a delo cd ko-
Sa Y vseh oblikah, kjer kapital
sam ; TEN placilnim naGinom skr-
bi. da odda delavec oh krajScm
delovnem casu V resnici wee de-
lovne Silc. kakor tudi "a delo S
caSovnO meZdo.
Da Sc 5 skrajsanjem delovnega
casa poviSa mnOzina in kakovost
prOdukcije. da Sc pomnozi dobi-
eek podjetnikov, ~povzrocajo re
sledeci. zakon spremljajoci poja-
vi. Stroll in orodje Sc bolje IRA
bijo, torei tudi ugodneje amorti-
ziraio. Prihrani sc luc, kurjava,
maza, stroSek in cas- Ia p~opravila
(vsled paznejse pOstrezbe stro-
Jew IN nadzorstvo, ker nj treba
toIiko priganjanja. Delo sc vest
neje .opravlja, mani materiala sc
izkvari in napravi mani napak.
Bolezni delavcev pojenjujejo (po
opazovanjih ma ~angleSkih rudar-
jih oh osemurnem delu "a % cd.
Stotkov), da Sc namesto kronic-
mega deficita bolniSkih blagajn
pokazeio znatni prebitki. Izosta.
jamie cd della in man.jSi uspeh de.
la ob ponedeljkih (baje "a 90 dc
25 odstotkov) prenehata-ker IL
CINE obenem tudi alkoholizem. k
kR delavcu bic Ia razvedritev il
podkrepitev cd enolicnega in pre-
Rnanega della upehanega telesa
otrpelega duha in potrtosti. Izku
sem angleSki veleindustrije,
John Rae, Xxi je s stalisca podjet
aika pedeset let opazoval posle
dice skrajSanja delovnega casa
svoJi Hist, zakljuGuie, da je We,
ia cas- naraScala zmernost, zdra
vie, intelligence in sposobnost de
laveev. NatanGno je preiskoval IL
einke tudi ma kontinentu, V Zedi
njenih drzavah in Avstraliji in j,
Cd dine do dine postajal odlocnej
81 pristaS osemurnega delovnika
ker je "krajSe delo vsak narod
kateri ga je uvedel, ~ozdravilo, O
bOgatilO in razSirilo." Razumljiv,
je tudi izjava nekdanjega angle
skega tr~govinskeg ministra Nun
dele. r~utiniranega podjetnika, kC
lie dejal: Dodge delovne ure tn
Ijih narodov mas Scitijo pred Mi
hovo konkurenco."
y, V dokaZ resnicnosti teh iva
JAM bi sc dala = razen navede
nih = navajati silna mnozica de,
stew liz gospodarskega zivljenj;
/, vseh kapitalisticnih dezel in in
!. dustrijskih panog. Dejstva. XII jill
pripovedujejo fabrikantje sami.
, obrtni nadzorniki, zastopniki tr
j govine in industrije in cello najza
~krkneneiSi %teoreticni zagovornik
: sedanJega gospodarskega reda
l Omejiti Sc hocemo lie ma neka
t zgledov, Xxi z~adoScajo popolnomi
in Xxi so pc svoJi metodi vzviSen
l mad vsak dvom. Prvic sc nanasa
10 ma razlicne dezele in ma raz
/ licne stopnje, panoge in obratn.
velikosti industriie in drugic II
vplival ma produktivnost della no
ben drug faktor nego skrajSan.j,
i, dclovnega casa.