davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1913-07-02
Sllet al 9ipets T9DerifDtte
(af X.)

9nis on, S9ier, berer til oeres
Io!, Der er benoiit I'll at BRUCE
9riller Gn. Der er 10 enOoa life
ioa ion, Tom gaar meo @riIIer eIler
RPieflemmer for oerneo at iao CT
lpro, beremt, ~bsitioeIigt lloieenoe.
men Den Hoee epIoer oisie 2inier
life. oil on bloc goo geifeo meo.
at bet n9iten err nmltliei al bare
en- itnoig rem Ruoieflno neo s0oan.
ben. % pnoies moa 10 M @Iosie
ne i9pnligt, iioen Camp. Steo %
Sne0 ipnes at bare iarIig Sorfar
Iigbeo for Dem. 9ieooftoren. TOM
on fit Dem al, iog6e 10. at oct beo.
ite on funoe briige al pubic meo.
par gbamoisifin0. an prsue0e Oct
mnaife en- 5i0. men oct bite ia
al Here @runoe Of pare utiIireos.
itillenoe. Sno aior6e on bel 5orie8
meo at bare en- rem 2~inneofIu0 neo
S%onnoen. ooa o9ioa ben oiite itore
Woneler 90 mantte meget hnppigt
bpttes. On Ben iortalte oia. at
ban fanbt oct nemmeit og beoit n
BRUCE ct Stpffe 4pispnpir. Raa.
oil preoe6e pei bet Noao meo,
men inoinn mart, at bet par iorta.
iteliet, ioroi oet life blot life rem.
fer 5looerne oroentliet. men til.
meo riiIer Dem. - 3 RsostilfRloe
bor on grebet til 9ommeterflpoet,
ia, bel enoog felipe 5ingrene: no
get mere umuIiot fan life tpnfes.
Oct er fom at gnioe Biolinbuen meo
Sitter / Steoet for meo Sarpifs.-
Soa bar on t9nft oeo Dig ieln:
bnpoe mnn bog bare en- posienoe
8iifeInp ltnoig peo Saanoen, cen,
Der life bleO ubrueelis ina meget
mart, life bang fat peo @Iasiet,
man nanoeoe oerpan. og iom
life eIeo / 5inerene.
90 bet puoiiee bes belle guoiebi.
er, at initement en- iaa6an
hor on hele Iioen qdoet
meo | 2ommen lioen at nioe oct.
G n oIminoelia gengefeo.
grep enenng til. On fan
I. CTS. en- gommsl, iliot og
Feotet Gonornote, on fan tnge pnn
ben meo iue0eoe, itsoe0e Spnoer,
ben bill eere uomRrfet Sieneite |
mango aor, og bet fine peo ben er,
Of ben DirfeIie renter uoen at rifle,
uben foruoenacnoe aonoen
paa @Iobiene, og tiImeo eIiber ben
life melIem Gingrene. Sbao mere
fan 6u bel ion ~forlanee2
Radr Solen thinner pna ct Wen.
neife, bar bette 10 boabe en- 2ps.
Sfpseefioe.
Sfpeee fan betpoe babe noset
goot og ~onarlist.
Hetfaroigbebsfolen, Stakeholder,
thinner upartiff paa allie Wenneffer.
Wen bens Cps foiter ogfan Sfps.
ge - ener r~ettere, bet Wenneffe,
Den beifinner, fafter Sfpsge.
De, mi (og bet er 10, isrgeIigt
NOT, be fIeite), fom penber Rpegen
til Solen, Subs Naooes og Met.
SoIe be3fer beres
og andres efpeeer.
Der e. oeioo ariitne, besbnrre,
ofte eddr nre6 Mpesen til 60.
len. Deres CID senipeiIer ioa ce.
Ioa Qriftenmerneifete etpeee, iom
r. b4 earnIe &amelSe meb bets
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1913-07-02
0ns0og Den 2. SuIi 1918.

SeIlisaanos 0ienigbeo, 8ailpaca,
isis, bar ienOt aalosbrep til Sat.
%. u. anoreaien. Oaflm0, Galii
Sm ban tager imoo bette Stab, pi-
0es life enonu.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1913-07-02

SipIse pripat Meooelie ira 6a.
cine, isis, bar Smmanuels Ntenig.
beo Der faloet 9oit. w. D. 9locf,
GLENDALE, Ninn., og ban bar ia.
get imoo bette aalo.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1913-07-02

Mar Leserne h%enyender sig I'll Folk.
som averterer / Bladet. enten for at
kobe hos lem eller for at faa O%plysning
ON Diet ayerterede, bedes de altid ON
tale, at de saa Ayertissementet i dette
Blad. bet vii were til gensidig Stette.
Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1913-07-02

WOriiettes' saa ilbtse elbe.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

Dobri patriotic so tisti, kateri
cuvajo de5elo pred vojno, prosti-
tucijo in sploh pred vsako formo
suhenjstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
OSEBNA SVOBoDA.

Petdeset odstotkov liudstva V
Idrulenih drzavah je brez do
movja.
Trideset odstotkov hiSnih go
spodarjev ie zadolzenih.
Stirideset odstotkov lzmetij la
stujejo Spekulanti in kapitalisti.
Petindvaiset odstotkov otrok V
dVaJSetih drzavah Unije hodi V
tvornice namesto V Solo.
Petindvajset odstokov otrokom
V Il. ID. je onemogoceno hoditi
vSaki dan V Solo.
Dvaindevetdeset odstotkov lju-
dstva ne obiskuje viSjih sol.
Osemdeset odstotkov Studentov
ma viSjih Solah ne izdela izpita.
Petindvajset odstotkov delav-
cev Idruzenih drzavah ie we'd
no brez della.
Petindvajset odstotkov delav-
cev tovarnah je zensk.
Sto odstotkov maSinerije, tvor-
ME, rudnikov in plavzev spada
kapitalistom.
Sto odstotkov miSic in mozga
delavcev lastujejo kapitalisti.
Dvaiset odstotkov produkta do
be delavci podobi beraske mez-
de.
Osemdeset odstotkov delavce-
ga produkta pobaSe kapitalist.
Petindvajset odstotkov je ma
vadna delavska plaza Mia, ka-
kor je neobhodno potrebuje della
vec "a vzdrzevanje druzinskega
Livljenja. Da Sc II stroSki pokri-
jejo. morajo zene in mladoletni
otroci hoditi V tvornico. Kapitali-
sti imajo natancno preracunano,
koliko Sc mora delavcem plaeati,
da morejo garati in ziveti. Use
drugo pa zgine zepih velelopo.
vov.
Zarcs, "krasna je osebna svo.
boda V Ameriki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Japonska in Meksika delata skrbi.

Meksikanskemu vpraSanju Sc
le pridruzilo zadnje case tudi ia
ponsko vpraSanje, katerega bo
vsekakor moral reSiti Wilson in
nlegova uprava. Japonci so silno
nezadovOljni nameravanim Zem-
ljiSkim zakonom V California. ka-
teri predpisuje. da nedrzavljani
ne smeio biti lastniki zemljiSta V
omenleni drzavi. Nizja zbornica
V California; je tozadevnO pred
logo ze sprejela in sedai je V Sc
natu. ker je V California veliko
JapOncey. Xxi so lastniki zemljisc
in ker 30 naturalizacijskem zako-
nu ne moreito biti drzavljani. so
naravnO skrbeh in Japonska vi
di tenn veliko razzaljenje V To-
kiu. glavnem mestu Japana. so BIZ
lie pred par dnevi velike prnti-
ameriSke demonstracije: demon
strantie so zahtevali. da odrine
laponsko vojno brodovje prot A
meriki. Predsednik Wilson je
mnenja. da Ia stvar spada pod
rocje California, ki zamore spre-
ieti zakone. kakorSni Sc il zde
umestni.
Polozai Meksiki ie slabSi kot
le bill kedai poprej. Yes severni
del ie V orozju proti Huertovi
vladi. Pritozbe o tolovaiskih einih
prihajaio ma washingtonsko via.
do vsak dan. Huertova vlada ie
do kraja bankerot.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
SRBI IN BOLGARI v LASEE?

Vojna ma Balkanu je pri kraiu.
to Sc pravi med zavemiki in Tur-
nj vec nobenega razpolozenja "a
klanle - toda zavezniki sami sc
baJe kavsajo med seboi. Vprasa-
ME je namrec. cegav bo plen. XII
so ga oteli Turkom. IL Dunaja
porocajo. da so Sc IS. t. m. spo-
padli Bolgari in Srbi blizo Kuma-
move starr Srbiii in baje je pri-
slo med mimi do krvave bitke.
kateri so bill Srbi tepeni. Porocilo
govori, da Bolgari zahtevajo BIZ
toll (Monastir) Ease. a Srbi neGe-
10 TEN mic sliSati. Seveda - ka-
kor receno - porocilo prihaja IL
Dunaja in koliko je resnice ma
TEN. sc zdai Sc he We.
iCrnogorci so tudi opustili oble-
game Skadra. Krali Miklauz je
izdal v Cetinju proklamacijo.
kateri izjavlja, da Srbi so odSli
izpred Skadra in vsledtega Sc je
morale opustiti obleganje trd-
njave.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
NEPoTREBNo zELEZo.

) prvim januarjem 1913 so bile
Zdruzene drzave lastnik sedemin-
tridesetih bojnih ladij prvega raz-
reda. Samo "a teh 81 morskih We
likanov je morale liudstvo Zdru-
zenih draw placati mad 5000 600
600. Yes ia denar je takorekoc
wren vodo. Po preteku nekaj
let bodo vse te ladje nerabne, ter
mic druzega kOt velikanski kup
"skrep" zeleza. Nekai teh ladij
je ze dandanes, vsled zastarelega
tipa. nerabnih "a moderno pomor-
sko bitko. Druge, katere sedaj se
pridejo v veljavo. pa bodo nerab-
ne po preteku par let in ljudstvo,
to dobro ljudstvo. bo morale 70
pet globoko seci svoj yep, da Sc
"a $200.0OO.000 ali pa Sc veG gra-
di novo bojno brodovje. katero
maj protektira interese ameriskih
kapitalistov.
u denarjem, kolikor ie stale teh
sedemintrideset bojnih ladij, bi
lahko zgradili 10000 sol, cd kate
rih bi vsaka smela veljati $500.
Nekateri Sc radi pobahajo, rekoc,
da zivimo V dvajsetem stoletju.
Well, isto je re res, res ie pa tudi,
da ravno dvajsetem stoletju
ljudstvo proklete nori. Mar nj
blaznost, ako zmeeemo miljarde
"a "skrep" zeleza, ma drugi stra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Stew. (NO.) 29S.
Zmaga v Belgiji ie
ZagOtOvljena.
100000 delavcev ma strajku "a
vohlno pravico. Drzava ma
skodi 2 miliona frankov
vsak dan.

Brusel. - Belgiiska vlada Je V
petek peti dan velikega Straj-
ka - priznala. da je 100000 de-
lavcev ma Straiku, to ie vec kot
pOlovica vseh delavcev drzavi.
Sprva so klerikalci hotel omalo-
vaziti strajk. ceS da Sc je pone-
srecil, toda nazadnje so morali lie
priznati, da delavci Sc ne Salijo.
V soboto 10. I. IN. so Sc pridruzili
traikarjem vsi stavci in tiskarji
do zadnjega moza. Casopisi sedaj
ne izhajajo. ZaStraikali so narav-
no tudi delavci pri socialisticnem
dnevniku lie Peuple". della lie
par mOz, toliko da izide dnevno
ena stran liSta z vestmi Strajku.
Delavci SO hrabro drzijo. Vlada
sc Sc trdOvratno brani, ali iasno
ie, da dolgo ne DO mogla vzdr-
zati. Kapitalisti in drzava ina
vsak dan diva miliona frankov
skode vsled Strajka. Najbolj je
do sedai prizadeta drzavna zelez-
Mica. Mad 10000 voznin je bilo
izgubljenO prvi teden in 175 to-
vornih vlakov. ki vozijo med Bru-
selnom in Antwerpom, mora po-
civati. V morskih pristaniseih V
Antwerpu imajo manjSe stevilo
zamorcev "a izkladanie parnikov.
Voditelii straika izvjavljajo, da
DO traial boi tako dolgo, dokler
vlada ne privoli enako volilni
pravico. Ministrski predsednik
Charles De Broqueville je baje
zagrozil. da odstopi ce ne bo Straj-
ka kmalu konec.
Prvi teden generalnega strajka
je - kar ie najlepSe - minil V
popo,nem miru. PorocajO sicer. da
ie bio nekaj prask tupatam, toda
te praske so bile brez pomona.
Med Strajkarii vlada stroga disci-
pima. Zupan mesta Liege je "a
strajk odredil Uosebno civilno
gardo, boiec Sc nemirov. toda re
tretli dan je gardo razpustil. re
koe. da je nepotrebna.
V samem Antwerpnu je zaStraj-
kalo 2l.000 MOI. Mnogi parniki
so odpluli V Rotterdam. ker jim nj
incl kdo izloziti; toda tudi zad-
jem mestu jih delavci MISC morali
izlagati.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
LetO (VOl.) VIII.
Morganov plen
raZdeljen.
Morganova "zlahta" zasluzila'
kar cez noe 100 milionov
dolarjev izpresanih IL
delavstva.

New York. - Testament j. p.
MOrgana, denarnega carja Anne
rike, kateri je pred kratkim umrl
" Rimu, je zadnjo soboto prisel
" javnOst. NjegOva zapuScina INA
sa neDremicnimi posestvi ured
v okroglih Stevilkah 800. 900 900
(sto milionov dolarjev). Yes TO
ogromm kapital zapuSea car
Morgan svoji "zlahti" in ozjim
prilateljem ter zvestim" sluzab-
nixon. Vdova dobi en- million in
craven Sc druga posestva, XII il
bOdo nosila 100000 letnih do
hodkov. Sin ]. p. Morgan mi. dobi
tri miliOne, veG drugih posestev
in zbirko umetnin in starin. Tri
hcere dObe tudi vsaka po tri mi
lone in diva zeta po en- million
dolarjev. Dale je Sc dolga vista
drugih sorodnikov in prijateljev.
katerim zapusca Morgan cd pol
miliona doll do tisoG dolarjev vsa-
kemu. Episkopalna cerkev New
forku tudi dobi - kajpakl -
pol miliona dolarjev. PrEakovali
so, da bo incl Morgan svoji
oporoki siroko srce "a razne JAYNE
zavode, toda lie eni bolniSnici "a
Jeticne New Yorku je odmeril
100000 dolarjev in to ie vse.
Tako Sc sedaj deli Morganov
plen - plen katerega Sc drzi kri
in znoj ameriskih dolarjev, mezd-
nih suznjev jeklarnah in play
zih. Ljudje, Xxi ne vedo. kai ie
delo - Xxi ne vedo, kaj je briga
in boz "a zivljensko eksistenco l.
ki ne vedo, kaj je muka bede in
stradeza, so kar tako cez noe "za-
slunli" kup milionov, ne da hi pri
tenn lie mezineem genili. Seveda
po nazorih danaSnje kapitalisticne
morale Je vse to V redu. Morgan
nj mogel nesti niGesar seboi V
grob, cato je moral nekomu "a
pustiti. To je dobro. TOda mi
pravimo, ce bi vladale pravicne
gospodarske razmere. Morgan bi
ne mogel in ne smel nakupiciti
tega bogastva. Delavci so ustvari-
IL vse nJegovo bogastvo in zato
bi morale to bOgastvo spadati de-
lavStvu, oziroma druzbi. Morgan
kot clovek nj bill mic veG in mic
mani kot vsak drugi; ali kot ka-
pltalist bill on plod kriviGnih 60
spodarskih razmer in razmere.
sistem nosi prokletstvo niegovega
izkoriScanja in veleropa. In ne
pozabite: Morgan je mrtev, toda
sistem Sc zivi,
Morganov testament pricenia
takole: Najprvo izrocam svojo
duso V roke svojega odreSenika.
da 10 opere svoji dragooeni
krvi in polozi cisto pred tron
mojega nebeSkega oceta it'd" -
NaSi katoliski priiateTji maj
nam oprostijo, da smo omenili
gornie "bogokletne" besede. To-
ola to ie dovolj. Drugo mai 81 mi
slijo citatelji sami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
KEDo LASTUJE NARODNo
BoGASTVO v MEXIKI?

Use bogastvo Mexike ceniio na
,5OO.OO0.OOO. Dokazano je. da
od tega bogastva posedujejo anne
risk kapitalisti 81 1,0O0.0OO.OOO: V
rokah vseh Mexikancev ie pa le
okoli $S00.000.OO0. Anglezi lastu-
jejO "a $32l.0OO.OOO, Francozi "a
$l43.O00.000, kapitalisti druzih
narodnosti pa "a okoli $11S.OOO,-
900. NaJvec denarja imajo ameri-
Ski kapitalisti V Mexiki utalnje-
mega zeleznicah. Samo zelez-
micah imajo delnic "a $64O. .OOO.-
900, dOcim imajo Mexikanci samo
za $l31 100000. V rudnikih ina
io naSi baroni $223.0O0.OOO. do
elm imajo domaGini vsega sl1upai
samo s., 100000. Tudi ameriSki
kralj OLA ina kontrolO Mexiki.
ter vlozenega $15.00O,000 kapita-
la. Poleg vsega tega pa poseduje-
10 Sc ameriski landlordie velikan-
ske kose najlepSe zeinlje. Samo V
spodnji Kaliforniji posedujejo
zemljiSki magnatje 100000 ak
rov najbolj rodovitne zemlie.
Kakor Sc razvidi. imajo ameri-
Ski kapitalisti Mexiko V svojem
zepu. Nj vrag, da Sc naSim denar-
MIN baronom izplaca ako fabl lei
rajo vedno "friSne" revolucije.
Seveda bodo zopet priSli naSi me-
stanski patriotic ter grozili Me-
Xikancem, da ako ne bo nitro mi
ru, da bo vlada Zdruienih draw
zaradi varnoSti zivljenja (zaradi
varnosti nalozencga kapitala)
anektirala puntarSko MeXiko ter
4 OrOljem roki napravila mir.
Nam Sc smeSno vidi. Gemu hi bilo
Sc enkrat potreba anektirati Me-
Xiko. Mexiko so ze zdavnej anek
trail ameriSki kapitalisti. ter pre-
bivalce naredili "a suznje denar-
nemu trustu, kateri ina svoie
glavno gnezdo ma new-yorSkem
wall Streetu."
Kapitalizem razprostira svoje
kremplje po celem svetu. On ne
pozna nobenih postav in mejni-
kov. Glavna stvar je, da Sc izpre-
sa kolikor mogoce veliko milo
nov 2 delavskega ljudstva. Denar
ne smrdi in potem ce ga nagrabi-
jo pri katolicanih, judith ali pa
pri Ciganih. GlavnO nacelo kapi-
talizma je, da Sc valja zlatu in
krvi. Delavci, vi pa umirajte la
kote.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

nj pa naSi modri drzavniki roma
10 ma mirovne konference V Haag
III vrag zna, kan Sc vse. To vse
nj ME druzega, kakor velikanski
Svindl', katerim kapitalisti
lmenitno vlecejo "a nos ljudstvo.
UpTaSanje pa ie, koliko casa bode
Sc ljudstvo zadovoljno, da Sc iih
STRIFE kakOr ovcelP
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
NADALJNE IMAGE.

Harbor Springs. Mich. - So
cialisti so tukai zmagali ma cell
crti dne 10. aprila. Osvojili so 81
cell township.
Edgewate, Colo. - Vsi kandi-
datje socialisticne stranke so iz-
volieni. Sodrug Stephen Higgs je
lzvolJen zupanom.
Longmont. Colo. - Cell socia-
listicni tiket izvoljen.
Chant. Okla. - Socialist so tu-
kai ma cell crti porazili nasprot-
nike in 81 osvoiili mesto.
La Fayette. Colo.-S. r. Woods
socialisticni kandidat "a zupana,
ie bill izvolien z vecino IS glasov
in trije alderman z veG kot tisoc
glasov vecine.
Cardwell, Mo. - Sijajna zma-
ga. Vsi sodrugi ma kandidatski IL
stint so izvolieni.
Collinsvillie. Okla. - Mestni
klerk, blagainik in STRIFE alderma-
nj izvolieni Zupanski kandidat
ie Ostal V manjSini "a sedem gla-
SOW.
So. Sioux. Neb. - Triie socia-
listi izvoljeni V mestni svet. Kan
didat "a zupana ostal V manjSini
"a stiri glasove.
Curranvile. Kans. - SocalistiG-
ma zmaga ma cell crti. Zupan, po-
liciJski sodnik in pet aldermanov
izvolienih.
Pri mestnih volitvah Koda-
n1u, Danska. XII so sc vrSile pred
kratkim, so socialist dobili 50. .164
glasov in izvOlili 81 mestnih sve-
tovalcev. Liberalci imajo NEST
mem svetu 90 sedezev. radikalci
pa 10. Socialist imajo vecino.
Vse ma svetu je dandanes raz-
deljeno. Samo to je vrag, ko so
kapitalisti vse razdelili Ease. ta-
ko, da "a delavca nj nicesar osta-
10. In to je vzrok, zakaj da socia-
lizem hocejo Sc enkrat "talengo"
pri kateri maj delavec dobi svOj
kos nazaj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Illinoiska zakonodaja simpatizira.

Springfie Id. Ill. - SOdr. Mad
sen, socialisticni reprezentant IL
Chicago, ie zadnjo sredo predlo-
zil Legislature resolucijo, kate
TO zbornica izreka svoje simpatije
do delavcev ma generlanem strai-
ku V Belgiji. Resoluciia ie bila z
veliko vecino sDreieta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

Dol suzenjstvom, kapitaliz-
MON in kapitalisticnimi meSetar-
j. Slava zavednim delavcem in
socializmu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

List IA koristt delav-
skesa liudstva. DelaV-
CT so opravtceni,Ap
vsesa kar producireA>,
This paper Is devoted
TO the Interests OF the
workins class. Work
ere are entitled TO all
what they produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
OfOci ZaStOnj!
PSiCKI 20 $1,000 IN VEG!
Chicask zavodi. "a nezakonsii,c
sirote dajejo otroke zastonj,
kdor jih hoce. v Bostonu
racunajo po So "a otroka.

ltNd ilil Nul-
cagi "a dobite zastonj. Tukaj jih
Je ma izbero - fantkOv. deklic.
plavolasih, kodrolasih. Grnookih.
rejenih, mrSavih - kakorSnega
kdo zeli. In nobene sitnosti nj pri
TEN! lti je treba le zavode "a
najdenGke in nezakonsle otroke
ali V kakSen privatni Maternity
Hospital i'll dete Sc odnese brez
najmanjSih stroSkov.
V BOstonu, Mass, so boil prak-
titni. Tam raGunaJo - kakor po-
roca Mrs. Charlotte Smith - "a
otroka najmanj diva dolarja; ce
le lep otrOk. vzamejo tudi deset
dolarjev. Ampak Chicago ie
tega "blaga' toliko, da ne vedo
kan MIN. o TEN Sc je pretekli
teden prepriGal porocevalec dnev-
nika "The Daily News. Sci je
najprvo V zavod sv. Vincenca ma
721 La Sale ave. kateri je pod
vodstvOm katoliSkim nun. Tam
zbirajo najdencke in nezakonske
otroke znanih mater. Reporter je
povedal .da hi adoptiral otroka
in vpraSal je, kaj stane. "Prav
mic ne stane" - odgovorila lie
nuna - "dajemo jih zastonj. Kaj
pa hocete. fantka ali deklico?"
Reporter je obiskal Sc tri druge
sliGne zavode in povsod so mu po-
vedaE, da Sc radi odkrizajo otrok
brez vsake odSkodnine, kdor jih
lie hoce vzeti pOstavno "a svoje.
Tako je otroci. Nekateri lju.
die zlasti taxi, XII live ma Lake
Shore Drive, kjer SO vijejo palace
milionarjev pa ne marajo
otrok. Oni imaio rajSi - pse.
Bogate dame pestujeio pse ma
mesto otrok, kajti zadnjih he ma
rajo imeti. Zakon proti preprnGe-
nJu ploda velja lie "a reveze. Bo-
gatini Sc ne Zmenijo "a Ia zakon
IN cato bogate gospe veGini ne
rode otrok. Ker 81 pa morajo ne
elm kratiti dolg cas-, imajo -
kakor receno - psicke, luSne pu-
define finih umetno krizanih pa.
sem, da Sc mimi zabavajo ma
mestO otrok. V Chicagi - in v
drugih mestih - ie posebna tvrd.
ka, ki Sc peGa rejo finih pudeli-
nov in raznih cuckov "a bogate
dame. kaj pa - ali Sc tudi tile
cucki dobe zastonj? o, prijatel.
dragi, ne. Otroka ia .otroka ze
dobis - ampak cucka pa ne
Omenjeni reporter - je pac hu.
domusnez - je sci k omenjeni
tvrdki. nalasc, da pozve Ge SC
tudi psi tako po ceni kot so otro.
ci pri sv. Vincencu. Dobil je tam
pasjega zvedenca imenom dr.
Walter Repmann in ia mu je po.
vedal, da cucek fine japonske
pasme stane najmanj - tisoGak
No drugi so Sc drazji; nekateri Sc
prodajejo po $4,000.
No tako ie pa psi
To je samo majhen koscek sli.
Ike danasnje blagoslovliene kapi.
talisticne druzbe.
Socializem je proti naraven. -
To trdijo njegovi sovrazniki. Res
je, da mas vlada narava, ali res
Je tudi, da ljudje vladaio in OBJ
vladujeio naravo. - Ce ne hi liu.
die Obvladovali naravo, bi danes
Sc ne imeli elektrike, paro, brez-
zicne brzojave, kanone, puSke it'd
Clovek zbira dobro cd slabe ma
rave in 81 jo prikrojeva - uprega
v svoj prid. Tudi socialist bodo
naravO obrnili svoj prid. &c bi
morali verjeti res samo absolut-
no naravo, potem bi morali osta-
ii Sc danes hosti.
Dobri patriotic so tisti, kateri
cuvajo de5elo pred vojno, prosti-
tucijo in sploh pred vsako formo
sulenjstva.
Prvi majnik Sc bliza. Ali ste ze
narocili najmanj 100 iztisov mai
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

Stranka je ve6 kot posameznik.
Ampak zapomnite 81; brez vzbu-
ienih posameznikov hi ne bilo
stranke.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

Prvi majnik Sc bliza. Ali ste ze
narocili najmanj 100 iztisov mai
niske izdaje "Proletarca"? Sedaj
lie Sc cas-.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1913-02-28

horses being either killed or dyine
from sickness.
Jas. White is storing ice at thu
several ice houses of Fall Lake anC
Winton.
Jim Ward is spending severa
days on business at Chicago anC
other points. He will also visit a
his home at Grand Rapids, Mich.
1t is rumored that our best bal
players, Pauly Byers and (Pudds
Lehrer will leave soon for Grand
Rapids, Mich, where they will
play ball for the season. We hope
something can and will be done to
keep the boys here.
Sam Bear of Chisholm is spend
ing several days here on business.
Mrs. ]. A. HURLEY who has been
on the sick list for some time is
again able to be about.
News has reached here that our
friend Jack Herbert is employed
at one of the large saw mills at
Bemidji, Mimi, instead of Chi
cago.
Oscar Berg1und made a short
trip to Ely Wednesday.
T. S. Written is slowly improv-
ing. Mrs. Written has arrived
from Hayward to attend her hus-
band. In Our items last week we
stated that Mr.. Written, Jr., and
wife had arrived. 1t was a mistake.
1t should have read Mrs. Written
and son of Hayward.
Dennis Morris has accepted a
position at the Section 80 pumping
station at Eve Lake. He expects
to move his family in May.
c. c. Smith is reported as being
quite sick at the Rochester hospital
a fact his many friends regret to
hear.
Jim Duval of the Swallow &
Hopkins Camp No. 3 came down
Thursday for medical attendance.
He has been bleeding at the nose
for over a week and is in very
weak condition.
Monday, March Sd, a caucus
will be held at the Village hall to
nominate candidates to be voted on
at the election to be held on Tues
day. March 18th. All those hav-
ing a vote are requested to be pre-
sent Monday evening.
Notices has been posted about
the several places of business re-
garding the laws of the sale of
tobacco, cigarettes, ETC., to minors.
Chas. Westlund, the St. Croix
filler returned Wednesday.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1913-02-28

People who cease their social &C
tivities with the arrival of Lent
need only to consult the church
calendar to be reminded that this
winter the social season" will be
one of the shortest on record, due
to the fact that Lent began on
February ~, the earliest since
1918. The reason for this early
arrival of that season of the year
when the members of the social
whirl are forced to lay aside their
activities is that the ideal or &C.
clesiastical moon adopted by the
churcnes hundreds of years ago,
determines the date for Easter,
which this year will fall on March
%, one date later than the earliest
possible date upon which Easter
may fall, March 22. The custom
established by the churches DEGREES
that Easter shall fall on the first
Sunday after the first full moon
after March FL.
The Ely miner. [volume] (Ely, Minn.) 1895-1986, 1913-02-28
fall Lake

Mrs. S. Barto returned from
Bena, Mimi, this week and will
spend several days on business.
Mrs. Thos. Kearney and daugh-
ter, Lillian, called on friends at
Ely Tuesday.
Mrs. Olof Berglund and Mrs. E.
Lindblad of Ely were Winton call
ers this week.
Harry Ward is assisting his
brother James, in handling their
timber interests here.
Boyd Alverson spent few days
on business in Duluth this week.
John Dinsmore called on a few
of his friends of Winton Wednes-
day.
Robt. Bedford has been having
very bad luck of late, all his best