Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
Pihlerjev kevder IA. iuniia.

Je KAY debatlralo IN ce Yam BON
re skoraj postal izvqe6ek debat il
"kevder universe. - Debatiralo
Sc je re mnogo, toda vse debate ne
bi mogel spraviti V Proletarca, "a
to BON izbral "a druk lie najbolj
vazne. Da pa vstrezem mojim po-
rocevalcem, sc bonn moral ozirati
najpreje ma NTH poroGfla. Emo
prvih pisem, XII sem Jill dobil cd
tega staba. je pismo IL La Man
che, Meksike, V katerim opisuje
John Pila Meksikance in tamos-
ME razmere. - Pismo Sc glasi
takole:
Dragi Jaka:
Gotovo te DO iznenadil Ia list,
datiran Lamanchi, Meksiki, ker
VEN, da nisi mislil, da zajdem V
dezele naprestanih revolucij. Tu-
di JAZZ nisem mislil tega, toda pri-
slo je prot moi wolff. Bill sem ma
mrec V Laredo, Texas, pri nekemu
farmarju, kjer sem SC nameril O.
staff cez poletje in limo, spomladi
pa da je mahnem v California;.
TOda kakor izgleda, Sc je yes moi
nacrt ~pOnesrecil. Zgodilo sc je pa
takole:
Kakih % mill cd Laredo, cez
mesksikanke meje je meksikan-
sko mestece Camaron. V TEN me-
stecu Sc je zadnJ cas- nastanilo
krdelo Blancovih rebelov. Nekega
dine prijezdi Laredo kakfh 60
rebeluhov naravnoSt ma farmo
mojega gospodarja/ Moi gospodar
Sc je pa ravno tisti dan mudil V
Mineri, kakih 9 mill oddaljenem
trgu, pc opravkih. Ravno sem pc
spravljal ma travniku sene, ko so
prijahali, naravnost vseh sesde-
set proti meni. Eden NTH, XII je bill
videti NTH vodja, je stopil S konja
In me nagovoril V a~nglescmi. mai
grem Z mimi. Sl smo do stale in
tam je ukazal, maj odvezem konje,
seveda moral s%toriti, ker je incl
"a pasom pistole. Ko SEN odvezal
konje, je zavkazal, maj enega "a
Jezdim, nakar smo o6sli z vsemi
kOnji Pc bliskovo cez meje v La
Manche. V La Manchi so mi dali
pusko in patrone in mi ukazali.
maj STORM tisto, kar mi ukazejo.
Tako sem postal ujetnik meksi-
kanskih rebelov. Sedaj imam pri-
'loznost studirati Meksikance Cd
blizu. Hrana ten rebelov vcasih
nj slaba, toda lie tedaj ne, ce Sc
nahajajo v redovitnih krajih, 81.
e je pa ~mamaliga ma dnevnem
redu.
( Kakor yes, Meksika katoliska
dezela - in po TEN 81 lahko mi
sis, koliko ignorantne mase ie tn.
SkoraJ AS ljudstva je anafalbe.
tov, takozvanih pcons. Meksika
steje okrog 16 m%iljonov prebival-
stva in Timed teh je polovico ci-
stih Indijancev, ostala polovica je
zmesana pa z indijansko in Span
sko krvjo.
Meksikanec je negativen clo-
vek. Pomesa Sc rad V razne zade-
We, toda svoje inicijative nina.
Odgovornosti nece nakladati ma
svoja pleca. Pc naravi je len in
sila skromen. Samostojnosti ne
kaze v nobenem podjetju. Glove.
ku sezdi, da je tako indiferenten.
dabi ga lahko odrl ma meh, pa ne
bi zinil besedice. &c Sc Z MIN DO
govarjas, ii 'vse pritrdi. vedno
ina ma jeziku "jes", malokdaj
"no". Ne hraniio Meksikanci mic.
alto tudi v Meksiki nj hranilnic.
Vojskujejo Sc pa Meksikanci mai
raje oddale6. Cimdaljsa je distan.
ca, tenn bolj grme puske in topovi.
Cloveku Sc zdi, kakor da Sc grede
slepe misi. Tudi v vojski in rebel.
stvu Sc opaza tista flegmatienost,
cato je tesko upati, kdai DO konec
revolqcije, kajti lie redko Sc zgodi,
da pride do odloenih boiev zbog
take daljave, v kateri Sc f~aitajo.
Najbolj ljubije Meksikanci BIZ
koborbe; to je njih edini Sport.
Pisal bi ii vec o raznih reeeh, XII
jh vidim, toda to pot nj mogoSe,
nj casa. Jutri odrinemo nekaj XII.