Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03
Discipline.
(Teodor Cvetkov)

Neska druZDa. Dr1lZbO tvOr110 po-
edinci. Poedinec ne more ziveti
brez druzbe, Udnosne pomoGi,
njenih Judi. Neka velika moe
goni poedinca V druzbi da zivi z
drugimi skupno. Ia moe je sa-
mohranitev posameznika ali pO-
ednca. Posameznik je otrok dru-
zabnih razmer. Rojen je V druz-
bi, raste in Sc vzgaja pod vpfi-
vom druzbe, ~razvija Sc. della in
zivi V druzbi. Brez nevarnosti da
ne podivia ali ne pogine, bi mu
ne bilo mogoee zapustiti druzbe.
Toda druzba nj harmonicna in
skladna celota. Me sestavni ele7
menti MISC pOvsem slicni drug
drugemu, dasi imajo mnogo
skupnih reel. Skupnih imajo
mnogo enakih obicajev, misli, "a
vesti in tezeni. Vzlic temu sc pa
vendar V mnogih re6eh razliku-
Jelo. Nsak clovek predstavlja "a
Sc emo celotO, in vsak ina poseb-
ne reel, Xxi s. razlikujejo od osta-
lin liudi.
Ali kakor povsod, tako mora
biti discipline tudi V druzbi. Po-
samezniki Sc mOrajo podvreci
splosnim zakonom druzbe. Brez
tie podrejenosti druzba ne hi mo-
gla obstati. - u druge strani Vi
dino, da Sc nahaja V druzbi del
lludi. XII imaio razlicne ellie.
Nsled tega Sc ve6krat pripeti. da
nastane vsled tega nesoglasja
medsebojni boz.
V druzbi sami torei - V tel
~najvecji organizaciji, je mnogo
drugih manjih organizacij. Use
tie organizacije temelje ma gotO-
viii interesih. Ii interest so lah-
ko cisto materialisticnega znanst-
venega, kulturnega ali verskega
z%nacaja it'd. V svojem temeliu ie
vendar vse materialisticnO. Ii in
teresi so pa cestokrat tako raz-
pleteni drug 2 drugim navzkriz,
da Sc stroga razlika med mimi
nit opaziti ne more. Cisto znan-
stvene o~rganizacije kakor napr.
organizacije zdravnikov "a raz-
~iskavanje vzrokov bolezni - so
ne samo z%nanstvene, nego tudi
kulturne in materialne razmere
druzbe. Verske organizaeije -
recimo katoliSka cerkev - IL ma
prvi pogled institucija cisto reli-
glloznega znaeaia, toda V resni-
ci sc nieni temelji Gsto materia-
listicni. Teznia po gospodstvom,
podjarmljenie vecino vernikoy
pod cerkveno aristOkracijo. kopi-
GENIE bogastva ma racun we're
| poneumnevanJe potion sv.
plsma - vSe to Sc vrSi V prilog
materialnih interesov. Strokovne
organfzacije delavcev Sc ustvar-
lalo V prvem Oziru "a obrano ma
ter1alnih i~nteresOv delavcev. L.
b~oilsanje materialnega stanja
deiavcev jim omogocuje, da Sc IL
cbrazujejo in goje zeljo pc po-
pOlnitvi samega sebe. Strokovna
organizacija vsled tega nj lie ma
terialna, ampak obenem tudi kul-
turna in prosvetna ustanova.
V temelju vsake o~rganizacii,
leze gotovi interest. Ii interest
morajo biti .iasni vsem onim. XII
tvorijO organizaciio. Lahko pa je
mOgoce. da so ii interest cd raz-
hcnih posameznikov napacno ra-
znmevani. kakor ie to opaziti
med verskimi IN cerkvenimi or
! ganizacijami. Vendar bi brez in
teresov organizacija ne mogla
eksistirati. Organizacija vsled te-
ga predstavlja skupni eli. In V
elm wee posameznikov lie Easel ia
cilj. elm wee potreba dovoljuje,
tenn vecii je ia cilj.
P~odrejenie skupnemu cilju,
poslusnOst "a obco svrhO - .ie
najglavneii pogoj "a napredek
vsake organizacije. V tenn obstoji
pa tudi nacelo discipline.
Dvoje vrst discipline.
Discipline ie prisilna in svo-
bodna. Nacelo pristine discipline
ie nailaglie karakterizirati s te-