Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-10

Porota iMekla, da miionar nj
h-iv podtil1anja dinamita.
Porotnik izjavlja, da so
bill podkupljeni.

Nj. WOOd, preuSednlk American
Wooden Co. in ve6kratm milionar
ie bill danes pred sodnikom John
{. Crosby oproSGen. Porota je So
glasno izrekla, da Wood nj bill V
nobeni zvezti podtikanjem dina
mita hiSe Straikarjev V Lawren-
ce lansko ieto, kal.or Sc je glasila
obtozba, skratka - da nedolzen.
Dale ie porota oprostila tudi
Fredericha f. AtteauNa, druzega
bogatega tovarnaria. kateri je bill
WoOdOm obtozen zarote proti
delavcem, doGim je hill Dennis j.
Collins, trgovec psi, spoznan
krivm dveh toGkah obtoznice
toda OprOsGen ma treh oStalih toe
kah. Collins ie spoznan lirivim lie
toliko, da Sc ie domenil. da pre-
nese vec funtov dinamita neko
delavsko dvorano V Lawrence :
obtozbo pa, da ie Collins prejel
od Atteauxa eek "a $4,000 "a svo-
y u'lOs ~ BOAplti tNi Sid.
Tako Sc ie koncal eden izmed
naibolj vaznih sodnih procesov V
Ameriki. Prvic zgodovini anne
riSkega kapitalizma bill so kapi-
talisti postavljeni ma zatozno klop
radi zarote proti delavcem. Oh ca
su glasovitega straika predilcev
V Lawrence. Mass. pred enim le-
tom so naSli V par privatnih hi
sab. kier so stanovali strajkarji,
vecio kolicino dinamita. Takoj
so kapitalisticni listi razbobnali
30 cell Ameriki. da so dinamit ma
bavili strajkarji. katerim hoee-
jo pognati zraS yelike predilne
tovarne. Istocasno je pa kot po
nakljucju prislo ma dan, da lima
John j. Breen. clan Solskega sveta
V Lawrence, svoiem stanovanju
par sto funtov dinamita. Breen je
bill takoj aretiran. toda pri zasli-
Sanju je izpovedal, da nj nobeni
zvezi S straikarii, pac pa da mu
je bio "od druge strani" naroGe-
no skriti dinamit ma gotova me-
sta. tako da bo sum padel ma de-
lavce. Kaznovan ie bill z globo
$500. tOda svoiih sokrivcih je
pa trdovratno molcal. Drzavno
DravdniStvo je pa cello zadevo
predloziio veleporoti, XII je po
skrbni preiskavi izrekla obtozbo
proti lastnikama predilnic Woodu
in Atteauxu. Collinsu. trgovcu S
psi Cambridge. Mass. in proti
w. III. Rice, lastniku kamnoloma
kot glavnim krivcem podtikanja
dinamita. Tretii lastnik predilnic
E. w. Pitman, kateri je bill tudi
obdolzen sodelovania V zaroti, sc
lie par dni pred izrekom velepo-
rote sam usmrtil.
Kliub temu, da je delavstvo ce-
lie Amerike napeto pricakOvalo
kako Sc bo ia obravnava koncala,
lid iste nj presenetil nikogar
preseneceni so morda le naivne-
ri. XII Sc vedno verujejo nepri-
stranost in pravicnost kapitali-
sticnih sodis6. Celia obravnava,
katera je trajala kaka diva tedna,
je bila najvecia farsa. kar Sc jih
je Sc odigralo templih ameri-
ske justice. Kapitalista Wood in
Atteaux sta oproscena, toda Col
Inns, kateri ie lie navadni pasji tr-
govec, je pa spoznan krivim, da
je prenasal dinamit v svrho, da ga
skrije dvorani. kier je imela
organizacija Industrial Workers
of the World svoja zborovanja.
Kdo Sc ne smeje! Kaksen povod
bi incl ubogi pasji trgovec, da bi
Sc sam ma svojo pest znasal mad
straikarji. cd katerih nj bill Gisto
mic prizadet7 Naibolj smesno ie
pa bilo. da so obtozenci kar po vr-
sti vsi Zvracali krivdO ma Pitma-
na. kateri ie. mrtev. Krasno vlogo
razredne solidarnosti je igralo tu-
di veliko dnevno casopisje. Veci-
ma listov ie obravnavo kratkomalo
ignorirala kakor bi mic ne bilo,
docim ie nekai dnevnikov poro-
Gallo lie v kratkih noticah, XII so bile