Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-04

da so zeleni bankovci ~najboljsi in pravoveljavni
denar, Xxi bi jedini smell sluziti ljudstvu kot sred-
stvo "a izmenjavo. Narodne banknote so goljufiv
in vsijiv denar. Xxi sc je vtihotapil, da izpodrine
zelenJake. Tako so mase kmalu zvedele seveda
lie povecini kakO nesramno varajo bankirji in
ostali kapitalisti, ameriski in i%nozemski. amerisko
liudstvo in S kakimi skandaloznimi z%vijaGami so
Sc polastili Wade naSe republike, tako da imajo
prvo in zadnjo besedo V representative zbornici
in v kabinetu. Voditelji nezadovoljnih elementov
so Jill pozivali, da BOZ proti privatnemu denarju,
proti sistemu narodnih bank in prot bondom
mora sc vrSiti ma politicnem polju. Ljudstvo mo-
ia iztrgati Waldo il rok bankirjev. Posledica te-
ga gibania je bila, da Sc re isto leto. koje bill spre-
let famozni zakon "a move bonde, q. dee. 1879
ustanovila nova p~oliticna stranka imenom
"Greenback Party. Stranka je predvsem zahte-
vala, da Sc morajo privatne bauknote odpraviti
in ma NTH mesto mOrajo zopet priti ~poiemajoci zc-
lenjaki ali 'greenbacks', po katerih 81 je stranka
nadela svoie ime.
Npliv move stranke je bill takoi cd za5etka
velik i'll STEER takO velik, da je kongres lcto DO
zneje QS76) skuSal preklicati ~zloglasni zakon IL
preSniega leta Resumption Act), toda senat je
gIasoval prot in zakon ie moral ostati. II. avgu-
sta 1876 je kongres imenoval posebno preiskoval-
no komlsiJo, XII Je imela dognati glavne vzroke ia
kratnih slabih 6asov. In komisiia je poroGala:
'Jedlnl in pravi vzrOk stagnacije V industriji in
trgovini, katero ie obGutiti povsod. je padanie
cen. kar izvira IL velikega pomanjkanja kroze6e-
ga denarja."
Cast so bill slabi, veliko pomanjkanje povsod
IN "Greenback Party" ie zadobivala vedno veGio
moe. NsegamogOcnih denarnih baronov Sc lie
koncno lie polotil stran. Joseph Buell., tajnik ban
klrske asosiacije V New Yorku. je 10. scptembra
1877 ~razposlal vsem bankirjem okroznico. V ka-
teri Jim zabicil, da morajo ~podpirati vse tiste ca
SOpiSe Iii naSprotuia;, ACKNOWLEDGEMENTS,
sprotno odkloniti vsako performance zadnjim. kaiti
"greenbackerji tezijo IA TEN. da hi cd
pravili denar, $ katerim vi sedaj zalagate
JudStvO in cc Sc Jim to posreci. zavdan
bo zasebnemu dobiGku, XII ga sedai Vie
6ete. veiik udarec.
klJub vslm oviram je "Greenback Party
napredovala in pi volitvah V novembru leta 1878
Je doblla 100000 glasov in iZvolienih ie bilo
dvalset "greenbackerjev' V kongres. Bill ie grid
udarec "a bondov lacne bankirje in sklenili so zrt.
vovatl nekaJ plena, da nasujejo ljudem pcska y
Del - Se pred volitvami leta 1878 je kongres 10
pet spremenil zakon glede razdenarjenja srebra
in dolocil, da so vladni bondi |plaGljivi V srebrnih
dolarJIh' kl lmajo vsebovati 4121a graina stan
dardnega srebra. Mesec pozneje ie kongres sprc-
lei takozvani Bland-AllisOn Act. katerega lie pred
sednlk Hayes vetiral. toda zbornica ga lie ponoyno
spreJela Ill vzakonila. Pc TEN zakonu so zadobili
srebrm dolarJi popolno zakonitost in vlada iih je
smela skovati vsak mesec do zneska a. 600 600.
Aakon Je obenem dolocal, da SINE vlada "a depozi-
trano srebro iZdatl srebrne certificate ali denar-
ne note, HI morajo tudi imeti popolno zakonitost
kakor srebrni dolarji. = TEN zakonom lie srebro
zopet zadobilo preSnjo veljavo kot denar in pres.
MO vrednostno nero. V marcu istega leta lie kon-
gres avtoriziral Waldo, da je smela ponovno izdati
"a 4 nilionov dolariev zelenih bankovcev. kolikor
Jh le unicila V preSnjih letih. Par mesecey no.
ZneJe Je John Sherman - isti John Sherman yo-
ola financnega odseka V senatni zbornici. kateri
j. par let poprei vodil, izdelal predlogo IN razde.
narlenle srebra 49, izposloval. da Sc zeleniaki 20.
pet spreJmejo V placevanje carine ma uvoz. S TEN
so tudi zelenjaki dobili malone vso preSnjo velja-
vo IN "Greenback Party je triumfirala. Kolikor
so pa banklrJi ma eni strani popustili. toliko so ma
drugi strani pobijali ravno tiste spremembe TIA.
ko so provocirali sodni process prot naknadni il.
dan zelenjakov 4 dine n. marca 1878. kateri 10
traJal Sest let in sele leta 1884 je zvezno vrhoyno
sodisce v Washingtonu RAJ. ndilo. da je bila doti6.
ma naknadna izdaja "greenbackov'' V znesku a
mllionov dolarJev popolnoma V soglasju ustave.
Aopet zmaga "a "greenbackerje". - II. iuliia
1857 Je kongres sprejel zakon. katerega ie izdelal
John Sherman in kateri ie bill naperjen prot fla
tim eertifikatom. Bland Allisonov zakon 2 leta
1919 Je kakor re omenjeno - dolocal. da SINE
taJnlk ~vladnega zakala izdati srebrne in zlate
certiflkate "a depozitiran kovani denar. Srebrni