Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-01

hacln, Je omejena. In zgodi Sc leb-
ko, da je doSegla strokovna orpa-
nizaciJa najvisjo mejo gmotnih
sredstev, ali vendar ne odgovaria,
nJena sila oni, XII .io je prinesia
koncentracija prOdukcije podjet-
nixon. PRAY lehko .je mogoGe da
Strokovna organizaciia vkljub ma
polnJenim b~lagajnam ne vzdrzi
na>lNcka kapitala, ker lie tenn
pray vsled zedinjenja prirasla. ma.
katero pref nih6e mislil nj.
Ali vkljub temu Sc morale sile
StrokoVnih orgauizacij oiaGiti in
oJacijo Sc lehko. cato Sc pa pri-
pravlJajo strokovne organizaciie
pray reSno, da Sc ojaGijo ma zno-
traJ in da izpremene tudi obliko
Strokovnih organizacij tako. da
Fcdo zdrzale vsak naskok. NihGe
nag ne ugovarja, da je vscbina
vse' oblika mic. ZlaSti IA delo. Gla-
krSno imajo strOkovnc organiza-
clJe, to ne velja, Ako pa hi bilo
res tako, tedaj he hi bilo nikdar
omh tezkih Ibojev, XII so zahtevali
tollko zrtev, IA obliko strokovnib
organlzacij in XII so bill DO vseh
lndnstriJIkih dezelah, bojev. XII So
90 danes MISC UdloGeni. Vsi spor;
SO nasta1i IL nepobitnega spoznan-
ia, da Je spOjitev Sibkih, neodvis-
mn nositeljev sill prvi pogoi "a
mocno, enotno zdruzitev in da ie
ohlka, ma prvi pogled paG nekai
malrnkostnega, ono, XII odlocuie
uSpeh akciie.
StremIJenJe pO najbivstveneiSi
lZpopolnitvi oblike strokovne or
~ganlzaclje je V zadnjem Gasu v
avStrijskih organizacijah prav
'nocno. Stremljenje MANFRED DO
z%edlnJenju eni in isti industriii
pripadajocih obrtnih zvez skup-
no mduStrijsko zvezo. Koncentra-
eiJl kapitala in vzporedno $ TEN
~nara~caJoci sill pOdjetnikov mai
Stopl nasproti kOncentraciia sill
Strokovmh organizacii.
Predkratkim ie sklenil zvezni
odbor StavbinSkih pomoznih de-
iavcev zedinjenje u zidarji. XII so
ze Ieta 1910, sprejeli enak sklep.
Tako je uglajena pot enotni wei
S'avblnskih delavcev. Ravno
StaNblnsh strCki je skupna orga-
%nlzacija takO Viva potreba kakor
V nobeni drugi industrijski PIANO.
81. Ilasti pogajanja o obnovitvi
koiektivnih pogodb V zadniem
caSu so pray oGitno pokazala. ka-
ko da Je enotna zveza vseh stav-
binsklh delavcev potrebna. Mar
slkatera telkoca hi Sc bila lazie
p~remagala. marSikatera kompli-
kac'Ja hi bila izostala. Ge hi stala
enemn in istemu podietniku ma
SProtl lie n organizacija DELAY
cev, : SklcpOm pomoznih DELAY
cev in zidarjev Steer Sc nj 1ustvar-
jena mduStrijska zveza. ker so Sc
vedno nekatere Specialize stroke
kakor tesarji izven zycze ali pray
mocno upanjc obstoja, da bodo
Nmalu, ko Sc ustanovi zveza STAY
hmSklh delavcev, p~ristopile tudi
tc stroke.
Iudl V nekaterih drugih indu-
StrlJsklh panogah so re poizkusi
IA zdruzitev pray moGni. Tako Y
uSnJarski ~induStriji. Glayni zvez-
nj odbor uSnjarskih delavcev Sc
Je re izrekel V natelu "a dru5itev
u zvezami obrtov, XII Dredel,rieio
usnJe, Pozabiti tudi ne smemno
conference, XII Jill imajo zveze de-
lavcev "a izdelovanje zivil = zvezo
plvovarniaiih delavcev. Pray ia
ko je tudi V kovinarSki industriii
LlvarJl 50 ze ma dveh weznih
ADorovanjih PRIMAL potrebo enot-
ne induStrijske we've in so Sc V
nacelu tudi re izrekli "a nstano.
vitev. Cpanje je pray vehko. da
st nacelo prevede tudi kmalu V
prakso.
Ako lzpopOlmijo avstriiske or
gamzacije ma Ia naGin. tedai zreio
iahko V bodocnost brez straha, Z
Adruzitvami Sc bodo strokoyne
organlzaciJe ojaGile tako. da i'm