Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-10

W dSiti, her Je OuNlSnO Oh pre-
mnogih neizpremenjljivih faktor-
Jev. Zemlja Sc n. pr. lahko z ma
ravnimi III umetnimi gnojili po-
pravlja, a to izboljSanje nikoli ne
preseze gotove, precej ozke meie.
Produkti zemljiSca, XII so tudi ze-
10 odvisni cd faktorjev. ma ka.
tere ne more clovek pray mic
vplivati, cd podnebja, cd lege. cd
vremena, Sc Mt morejo $ cloves
kim prizadevanjem tako pomno-
zevati, kakor produkti tovarne.
Xxi Sc lahko dozidava. ~razSiria. os.
krbuje z boljsimi delavnimi sred-
stvo, spopolnjuje Z novimi meto-
dami.
&c hoce poljedelstvo - katere-
mu Sc mora seveda priStevati tudi
zlvlnoreJa, vinogradniStvo, sad
~Jarstvo zyisati svoje dohodke.
zacne prekomernO izkoriSGati kon
zumente; njegova vista rentabili-
teta postane nevarna splosnemu
blagostanju naroda. Industrial
poveca velikO lozje obresti svoie-
ga kapitala z veGjO in r~acional-
nejso produkcijo.
Agrikultura ma ~doloGenem pro-
storu lahko redi precei omejeno
stevilo lJudi, PregOstega prebi-
vaistva he prenaSa, ker ne hi ma,
slo dovolj plodov. Industrial kon-
centrlra prebivalStvo in dale ma
tesnem prostoru zasluzka velikim
mnozicam. Industrijalni narodi Sc
mnoze i'll njih prebivalstvo Sc
zgoScuJe, agrikulturni Sc ne mo-
rejo, ker ne morejo rediti svojih
sinov in hcera. &c naraSGa liud-
stvo V poljedelskih kraiih. Sc mo-
ra izseljevati.
Slovensko izseljevanje V Mem
clJo in Ameriko ie posledica ne
industrialnosti sloven. krajev. V
polJedelstvu ne Made prebival-
stvo dovolj zasluaka tarnanje
posestnikov delavcev ne pride V
postev "a ia pojav, kajti dohodki,
ki bi Jill izseljenci imeli, Ge hi o.
stall donna in obdelovali tujo zem-
ljQ, hi bill zanje nezadostni.
&c hi pc vseh dezelah prevla-
dovalo poljedelstvo, bi bila ia
prikazen manjSega pomona. Ker
Sc pa PR drugih narodih skoko-
ma mnoii industrial, s tenn pa
tudi bogatstvo in prebivalstvo, je
agrarizem z narodnega stalisca
naravnost a Narod, XII zivi
pretezno oh poljedelstvu sc
stevilno ne more razvijati V ena-
KEN ~razmerju. kakor Industrial
nj narodi in postaja IN ~uspesne
narode b~oljinbolj n~esposoben. &c
lJe tax narod re cd zacetka mai
hen je nevarnost ocitna. :.
Agriculture ne more ustvarjati
enakega bogatstva kakor indu-
strija. ResniGno je paG, da osta-
ne najvecji del industrialnih do
hodkov V kapitalisticni druzbi V
zepih kapitalisticnega razreda.
Toda cd ve6jega bogastva nora
priti wee med ljudstvo, kakor cd
manjsega. Dobro organiziran pro-
%letariat 81 lahko kaj pribori tam,
kjer je kaj; ne pa tam, kjer nj
mic. Bremen Sc bojeviti nizji slo-
il lozje resujejo, kjer je bogat-
stvo, kateremu Sc lahko naloze
kakor pa tam, kjer ga nj. Vrhu-
tega je pa industrija prisiljena,
dajati veGjim mnozicam della, XII
ga pOtrebujejo "a svoje obogate.
ME, medtem ko mora poljedelstvo
odganjati Judi, katerih ne more
rediti $ svojimi odmerienimi pri-
delki.
ViSje blagostanje industrialne-
ga naroda, koncentracija indu-
strialnega prebivalstva pospesuje
kulturo; poljedelske razmere 10
ovirajo. Industrialni delavec ne
zivi V raju. Ampak polozaj kmet-
skega posla lie da p%rimerjati 2
njegovim. Predvsem re ma zaradi
kricece razlike zasluzka. Veliko
nasprOtje je ne lie V visini dohod-
kov, ampak tudi V obliki. Tovar-
niski delavec, rudar, ~zelezniGar.
Anhiya nlaHo ~ Jono .