davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Dewey County advocate. [volume] (Timber Lake, S.D.) 1910-1913, 1913-06-13

sE X !, sH " Of {, NV wv, s sE sHws e
Sec SO; N1a. Sec "a, Il. 15N.
r. ZOE. less railway right-of-
NJ, Sec 80. 7. ISM, r. 2sE .sO5.17 IosS1o
S y. Mex, 81. OF NWH, E1s of
NWN of NWA NEA Of
NWN Sec. 49, T. Ism. r. zoe. go S,4S000
MEX. Sec "a. T. IGN, r. zee. 100 $4,000
swA, Sec 50. II. IGN, r. soE. 100 l.lsooo
NwA Sec. 3, T. IGN. r. BE. 1880 63o4o
E u, Sec %. I. I'm. r. 2sE. ..32o 100000
SWA Sec. ST. 7. I'm, r. 31E. 100 10000
NEA Sec. %, T. IGN. r. 30E. 100 10000
swL, Sec. IS, T. 15N, r. 29E..16o $4,000
Mex. Sec. "a. 7. IGN. r. TIE. .1so 10000
SEA- Sec. 6, r. 13N, r. 22E. .160 1000 90
EH Of SWA and Lots 3 and
OF Sec Z. Il. lin, r. 25E. 15OGS 904 G8
Eia of NWN and Lots ! and >
Of Sec Z, T. lin. r. 25E. 1904 90e64
Dewey County advocate. [volume] (Timber Lake, S.D.) 1910-1913, 1913-06-13
WHEN IT is WANTED.

Yeast-I see there is an electric
light for every inhabitant of the
Manhattan section Of New York city.
Crimsonbeak-And the time a
man wishes hardest that he had his
il when he's feeling for the keyhole
in his front door on a dark night.
Dewey County advocate. [volume] (Timber Lake, S.D.) 1910-1913, 1913-06-13
WHAT A CHANCE!

Eastern SENATOR see that
Queensland is estimated to have 49,
600. 900 acres of forests as yet ,nin-
spected and unreserved.
Western Senator-Say, what's the
matter with those politicians over
there? Are they deaf, dumb and
blind?
Dewey County advocate. [volume] (Timber Lake, S.D.) 1910-1913, 1913-06-13

"Please gimme nickel, ma'am? ?"
"Didn't l see you going out Of a
saloon a moment ago:'
81 guess mebby you did, ma'am."
swell, l reckon you are not
ashamed to own it,
81 don't own it, Ma'am. l only
wish | did"
Dewey County advocate. [volume] (Timber Lake, S.D.) 1910-1913, 1913-06-13

Butternut brcad-so named on
account of its distinct sweet n,1ttv
flavor-is made by process which
is entirely new. 1t is light, of fine
texture, rich in rutriment, whole
some and palatable. 1t will re-
tain moisture, keeping fresh much
longer than ordinary bread. You
will want more if you try a loaf of
Butternut: S cents per loaf at the
bakery. lady.
Dewey County advocate. [volume] (Timber Lake, S.D.) 1910-1913, 1913-06-13

complete list of all indian lands for sale the Cheyenne
River and Stanley County, S. d. is published in the
Dewey County Advocate, of Timber Lake, S. D.
r. c. CAMPBELL, Superintendent,
Cheyenne River Agency, S. D..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
NaSe verge in ukOyi.
Joze Zavertnik.

kot zelezni oklepi mas obdaiajO
sege, ObiGaji, predsodki in start
Maori. KedarkOli Sc hoce covek
strgati s teh suzenjskih spon. XII
kakor mora tlacijo vse narode.
takol bodO najeti zagovorniki ma
silstva a p%riznice in V soil rekli.
'kaJ otresti sc hocete lepih obi
cajev, XII so bill naSim pradedom
sveti? Pozabiti hocete lepe in Ella
tie nauke svoiih mater? Ali vas nj
sram. da hocete pogaziti V blato.
to kar so pradedi naSi smatrali "a
cisto resnico. "a kar so umirali ma
bojnih p~oljanah
Take nezmislene govorance Sc
uslplJeJo ma trpeGe c~loveStvo. ke-
dar stremi k svobodi. k luci. ke-
dar pricne razmisljati o pravih
nzrokih svoje bede in trplienja.
Zal. da take ~govorance. XII so ne.
smisel, bedastoca sauna, naidejo
dandanes Sc prece.i globok odmev
V clovestvu in tako o~viraio narode
ma poti k svobodi. ma poti v clio.
veSko druzbo pravega bratoliub.
ia.
Ako hi bill start obiGaii in ma.
zorl res koristonosni za cloveSkc
druzbo. zakai nimamo dandanes
mesto zeleznic starih POSTUM vo.
GOV mesto parnikov ladje-jader.
nice, mesto plinove. elektriGne lu.
CT all svetilke-petrolejke v smolc
hamocene trske. Zakaj gradimc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
SirOmak.
wv. S. Moigan.)

Siromak je letal "a delom.
Bill je %preprican, da mora najti
delo. kajti pred volitvami so mu
obliubili. da po volitvah bo dovol.j
della. VoGtve so re davno preSle
in njegov ~prijateli - demokra-
tSki kandidat - ina re davno
svoje delo. Izvoljen je bill - in
tudi siromah .ie glasoval zanj.
Ali siromak Sc nina della. =.
Raztrgal ie re diva para cev-
liev letajoc "a delom, a vse "a
stoni.
Prvic V svoiem zivl.ienju je 81
romak priGel misliti. Pred VOLT
vami je mislil z zelodcem; sedaj
misli Z glavo.
Vraga. - ali mu MISC obljub-
ljali gore in doline? Kje so zdaj
tisti, da hi mu pomagali?
Aha. - spomni Sc siromak -
~pravica Sc zivi. Same poiskati jo
treba 49,.
In potrkal je ma vrata Pravice.
Mice Sc nj Oglasil. Tedaj opazi
Siromak ma wrath velik napis:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

prestopiti praga tie svobodne de-
zele. Mars nazaj = odkoder ste
prislii Nasprotno pa ina grof CT
90 Betyaro Cigany prost vstop.
Take liudi mi sprejemamo odprti-
mi rokami. Dobrodosel nam v de.
zeli svobode, prosperitete in GO
stoliubja!
(Namesto zastorja pade z We
likanskim pliuskom kip boginje
SvobOde V morje.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
Pojdi z nami.
TX 1. maju 1879

Clovek - delavec, zakaj ma
s%protuies socializmu9 Suzenj 81
kot mi. Socialism pa hoGe odpra-
viii mezdno suznost, torej osvobo-
dit hoce tudi tebe.
Pomisli samO trenotek. Ne ro-
gaj Sc naSemu boju. Motifs Sc, ko
pravis, da bogatas mora biti da
bi ne bio "a a della ne jela ce
bi ne bilo bogataSev - da je Bog
u~stvaril bogataSa in mu dial oblast
cez delo. Da Ne bio vedno tako
in BIO. o. kaka zmota! Delo in jelo
je bilo, ko Sc nj bio bogatasev ma
svetu.
Cloyek - delavec, proved 81 O.
mahljiv in presoditi neGes. cato
81 nezaveden. Ne BOZ Sc besede
"socializem''. Mi hocemo, .da DO
delavec gospodar svojega della in
da st odpravi suznost in gospod-
stvo. Temu mi pravimo social
zem. a ii imenui to kakor no.
ceS. Glavno ie. da Sc razumemo.
In preprican sem. da hos z mani,
sami da las enkrat razumeS.
Pojdi torei, delavec. u mani V
vrste. Milioni so re zbrani V naSin
vrstah, a mi hocemo tudi tebe -
hocemo zadniega delavca. Pojdi,
da ne hos zadnji. Bog .je ustvaril
zemljo in kar .je Ia vse, ne samo
"a nekatere - tore.i tudi mi ho-
cemo. kar nan je pc krivici odu-
zeto. kar pa hi Bog ali narava IL
~stvarila, so pa ustvarile tvoje ro-
be in tudi to po vsi pravici spada
tebi.
Trpini vsih narodOv. podajmo
81 roke pod rdeco zastavo socia-
LIMA in korakaimo naprej.
Slava prvemu maju, delavske-
mu prazniku.!
Ipnac Zlemberper.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

Ali 81 kaj postenH" vpraSa de-
bel pop z svetniskim obrazom.
"Da", odgovori siromak. "Ce
bi ne bill posten, bi kradel name.
sto da prosim. Toda JAZZ M zelo
lacen. Date mi malo tistega kru.
ha."
Ali pijesG' nadaljuje pop.
me. Pill sem lie pred volitvami.
ko ie bila pijaca zastonj."
Ali je tvoi oGe ali start oce
pill"
NE VEN. Ampak JAZZ sem lacen.
Ali bi ne dali malo tistega kru.
has"
"Zakaj 81 ne kupiS kruhaf"
IS elm? Nimam centa in tudi
della nj" Siromak .ie postal sum-
ljiv.
Ali 81 bill re kedaj zaprt9"
Ne. Pa Gemu me toliko sprasu-
Jetef Date mi kruha !"
"nSha Je pild tEO1a a IN
stara matiH Sta Ii bill dobri kr-
scanski zeniH"
me vem. Ven samo to. da SEN
lacen."
"Kaj pa tvoja zena in otrociP
Hodiio Ii V cerkev in v nedeljsko
solof"
"Moja zena .ie umrla. Otroci so
ma bosi in razcapani; MISC "a GER
kew nit Solo. Ampak - prosim
- dobim zdaj ~kruhaF"
Duhovniki stopijo vstran in Sc
posvetujejo. Vsi so mnenja, da
siromak je slab kristjan in cato
ne zasluzi u~smiljenja.
Pc koncanem posvetoyaniu
novedali so siromaku, da 81 mora
najprvo najti delo, kupiti sebi in
otrokom boljso obleko in .jih ne
ljati V cerkev in V nedeljsko solo
- potem sele dobi kruha. XII ga
dale "oGe mas.
Siromak odide S teSkim srcem.
Prosil sen kruha in dobil sem
kamen. kie je pravicaf Kje usmi-
lJenje. Slo ie k vragul
Sci ie siromak dale in zdelo Sc
mu je, da civkajo vrabci "a MIN:
Potrpi. potrpi, siromak, Sal
prldelo Sc volitve - pa hos iedel
In pill - iedel in pill - iedel in
pill in pill in pill - "a
stonj!
Prevel NIX.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

meteni navihanci, XII imaio lie en-
namen: ziveti udobno z|ivljenje
ma raeun ljudstva, Ge tudi pride
"a mimi vesoljni potop.
Ia MAJOR, da je vse dobro in
slabo cd boga, bodemo vedno po-
bijali, ne le radi tega, ker sc da
znanstvenim potion dokazati. da
je MAJOR velikanska laz, ampak
ker Sc hoce S takimi in enakimi
Maori obdrzati liudstvo veko-
trajno v kapitalisticni suznosti.
Spoznanje, da je treba ia laz.
njivi kapitalistom dobro dosli ma
o pobijati q vsemi dusevnimi
silami, pridobiva tudi med delav-
ci 6imdalje vec tai. Proletarci
vseh narodov so svoje najboljSe
sile posvetili lie gospodarski in DO
liticni borbi. lie tn patam sc je
poskusilo tudi razgnati gosto te-
mo, katero so %provzroGili start
obieaji in Maori, radi tega tudi
pridobitve ma politicnem in 60
spodarskem polji MISC bile vsi-
kdar trajne. Sc v~selej, kadar so
delavci zasedli kakSno politi6no
ali gospodarsko postojanko pc
hudem in vrocem boiu, so mraG-
maxi, stebri kapitalizma razume-
Ii izrabiti stare obicaje in nazore
tako spretno, ker vedo, da du-
sevna tema v vecini obdaja MOI
game ljudske mase, da so bill de-
lavci goljufani "a sadove image.
Tembolj sc DO pometalo S sta
rimi Maori in obicaji v l.judski
mast, tolikor boil bodo rastle pre-
pri6ane cete socialistov in Sc two
rile V emo samo nepremagljivo
armada, OBJ kateri Sc bodo razbi.
jail valovi nasilja. starr obiGaji,
Maori, vera V cudeze in straho-
We. splon vsako bajkoslovje.
Misel svobodna .ie moe, kateri
nista kos surova sila in bajko-
slovie.
In ker to spoznanje naraSGa,
cd dine do dine, smo prepriGani,
da DO socialism kmalu prodrl V
vse sloje vseh kulturnih narodov
in jih zdruzil V emo samo veliko
druzino, velik narod, covered
rama narecia in .iezike, XII DO Ii
vel V enakosti, bratstvu in svo.
bod.
Zginili bodo ropi, tatvine, vol.
ne, umori. prostitutke, laGni, bo.
sonogi in stradani ljudje it'd. Lju-
die bodo ziveli srecno, ker bodo
vsaj najhuiSe nadloge zginile, XII
so danes Sibo "a kulturnega elo-
veka.
Zatorei boz starim obicajem in
nazorom!.!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
PRAvICA JE oDSLA Pc sVETU
POTRKAJ MA USMILJENOST.

Usmiljenost7 Kie .ie pa ia? -
Aha he VEN. Usmiljenje .ie donna
V cerkvi.
In sci re siromak in potrkal ma
cerkvena vrata. Mice Sc nj ogla-
sill. Idajci zaslisi siromak govor-
ienje V cerkvi. Poslusa. Molili so
-. Natancno ie cul BESIDE:
"OGe mas. XII 81 V nebesih, DO
svoceno bodi tvoie ime $500
Cegav oce?
MAS oce"!
Torei tudi niegov oce. Ali cuj
-. "Dai nam danes mas vsak-
danii kruh 80"
Gotovo - misli 81 revez - to
je, kar Jazz hocem! In mehaniGno
mu hide IL ust amen.
Siromak stopi V cerkev. Iron
duhovnikov ie tam. Pravkar SO
odmolili. POnizno zname siromak
oguljen klobucek 2 glave in DO.
prosi "a koscek kruha. katerega 50
omeniali molitvi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

slojev, napaka je lie v TEN, da svo-
.je moci Sc nj spoznalo ter je cato
tudi Sc ne rabi. KJe tiGi sedanja
moe kapitalizma' V kapitalu, V
posesti kapitala, 5 katerim ylada.
No, ia kapital ina lie toliko casa
moe, dokler 20 njegovi sunni pri-
navajo. V trenotku, ko zanika
proletariat kapitalizmu pravico
gospodovanja, je tudi njegova
moe izginila elm odpove delavst-
We ~denarju p~oslusnOst, ie njegova
despotija kontana.
Socializmu je torej dolznost, da
najprei delavstvo zbudi, da ga
privede do spoznanja lastne moci.
Zavedno delavsko ljudstvo ina
brez najmanjsega dvoma vecjo
moe nego kapitalizem V boju, ka.
teri Sc tedaj vname, mora zmaga-
ii po Darvinovih prirodnih zako-
nih - delavsko ljudstvo. In S
tenn je re V kratkem podan dokaz,
da Sc socialism z darviniznom
povsem strinja.
Stavek o zmagi moGnejSega bi
Sc moral torej pravilneje glasiti
"V boju "a obstanek zmaguje We
dino oni, XII rabi vecjo moe prot
manjSi" in tn je treba Sc dodati,
da je v6asi navidezno slabejsa
moe V resnici vecja, kar nam do
kazuje najenoStavnejsi primer.
Konj je gotovo mocnejsi cd Glove
ka in vendar premaguje slednji
prvega, ne pa obratno, ker 6lovek
lahko svojo moe poveca, postum
joe Sc svojega razuma, TEN ko
Sc ne more konj posluziti nicesar
druzega kakor svoje telesne moci.
Bio hi torej tudi mogoGe, da hi
bill k~apitalisti, dasi malostevilnej
81 cd delavskega ljudstva, vendar
mocnejsi nego slednji, ako bi Sc
mogli poSluzevati sredstev, katera
bi njihovo moe tako pove6ala, da
bi vsprico ME izginilO SteyilO de-
lavstva in njegovi pomoGki. A tn
ie treba zOpet %pomisliti, da dobiva
kapitalizem VISA sredstva lie cd de-
lavnega ljudstva in kadar zapre
proletariat svoje wire. izginejo V
kratkem vsi pomOcki, katere rabi
kapitalizem prot MENU. In TO no
zavedno delavstvo gotovo tudi
storilo. Da pa svojo lastno moe
poveca. Sc proletariat tudi zdru-
zuje in organizira. ker tudi to je
prirodni zakon, da je zdruzena
moe vedno vecja cd raztresene.
Socialna borba je borba dveh
svetov: Starega. XII gineva in pa
mladega, XII Sc poraja. VednO je
bila mladost mocnejSa Cd starosti
in tudi V TEN boju je tako.
Darvinizem pravi pa tudi. da
Sc IL nizjih oblik razvijajo vedno
viSje. "A to tudi dokazuje. Ali nj
logicno, da sc mora tudi il raj
merno mike oblike sedanje ljud-
ske druzbe razviti vista. ptemeni-
tejsa? In 81 znamenja kazejo, da
DO to socialisticna druzba.
Tega ne z~anikuje, temvec to
ravno potrjuje darvinizem.
Upamo, da Sc IL tega clanka tu-
di nekai nauce uredniki edinega
"leposlovnega" slovenskega lista
V Ameriki, da jim ne bo treba
v%prasevati, kai je Da' .inova teo.
rija ali pa priporocati drugim. da
maj raztolmacijo teorijo Darvina
ko to spada vendar V njih delo.
krog. - V ''leposloven' list.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
Ignac ~Zlemberger.

Mislite ii. da bode kak kralj
delal postave. Xxi so V n%asprotju L
njegovo Waldo. a ma korist pod
loznemu liudtsvu? Mislite-li ma
dale, da bodo bankirji, Speku-
lantje in drugi financni meSetar-
j, katere poSiljate V zvezini kon-
gres in senat. naredili zakone, ka-
teri ii pobijali njih koristi in ma
sprotno koristili %delavstvu? &c to
mislite in verujete, potem - tn
INA VAN majka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
MARS ~nazaj!"
Tragikomicen PRIOR. XII bi Sc brez
dvoma odigral ma Ellis Islam
du " New Yorku.
Cas-: Xxx. stolet.je.

e: uolga QV0rGna
v naselniski palaci. Ma prcGelju
dvorane sedi na v~zviSenem presto
ru strife Sam z debelim trebuhom
in podbradkom V zvezdnatem te-
lovniku in v progastih hlacah.
Pred MIN stoji dolga vista ise-
ljencev, XII cakajo, da Sc Jim odpro
vrata V 'dezelo sv~obode". Skozi
okna ozadiu sc blis6i v jutranjem
solncnem svitu oriaski kip bogi-
ME Svobode ma moriu.
Strife S (zapovedujoce)
Stopajte po vrsti en- "a drugim in
odgovarajte resniGno ma moja
vprasania! ii dolgi half, kako
ii lie imef
Prvi naselien (stopi ma
prej) Mole ime je Jezus Krist.
Strife a m: Kaj misliS de-
lati V Ameriki7
Krist: U6il bonn liubezen do
bliznjega in kramarje Dom izgnal
IL templiiv Gospodovih.
Strife Sam: A vakof Poll
cist, zapri tega cloveka V kletko ma
levi! (Krista odvedejo.) Naprej
Kako je tebi imeP
Drugi g s ell e II e C JAZZ sem
George Washington.
st ri C San: S elm, mislis,
da ii zasluzS vstop V dezelo svo-
bode, George?
Washington: Boril sem
st vedno prot tiranstvu in pluto
kraciii in tako bonn delal zana-
pref. AngleSki kralj naravno nj
moi p~rija.elj.
Strife Sam. Aha! S kralji
Sc prepiraSl V kletko S teboj. -
Naprei!
Tretjo naselj enec: Mo-
je ime je John Brown.
Strife S m KakSna je tvoja
p~reteklOst, John?
Brown: Napovedal sem boz
suzniedrzcem. Dol 5 suznostjO (,
- pravim JAZZ.
Strife Sam: V kletko S te-
boj! - pravim JAZZ. Dale.
Cetrti nasel e &c: Abra-
ham Lincoln.
Strife Sam Kaksne nazo-
re imaS pa ii. Abraham?
Lincoln: Ravnotistih misli
sem kakor John Brown. Suznost
mora pasti in -
Strife Sam (jezno) To je
pa re cd silel Ma levo.
P Ell naseljenec: JAZZ Leo
Tolstoi.
st RI c Sam: HIM! Kaksne so
tvOie zasluge?
Tolstoi: Ruski car je sovra.
I'll mole knjige bolt kot samega
satana. Mole nacelo je: jednaka
svoboda -
Strife Sam: Izgubi Sc "a
preSnjimi!
Sesti nasel j e e.: Karl
Marks.
Strife Sam: Tvoji Maori
Marks: JAZZ pravim: Date
delavcu. kar je delavcevega. Date
mu polno druzabno vrednost ME.
govega produkta.
Stroic Sam: l kajpak! Sc
tega nam manjka! Ne levo.
m nasel enec (stopa
pOnosno; V roki vrti palico in v
ustih ina cigareto) : Mole ime .je
Cigo Beetyaro Cigany. JAZZ sem
oorski grof.
Stri C Sam Is prijaznim ma
smehom): Me veseli, me veseli s
elm mai pa postrezem Vasemu
grofovskemu blagorodju9
Grof Cigany: Zaigral, "a
pill in Zakvantal sem vse svOje pre-.
%mozenje: ostal mi je lie grofovski
naslov in pa kopica dolgov. Kre.
dit je sci 20 vodi. SliSal SEM, da
ina miliarder Morgan Sc emo sam.
sko hGer, katero hocem zasnubiti
in prizeniti par sto milionov to.
larckov, XII Jill krvavo potrebu.
iem. In sedaj sem tukaj. PrineseI
nisem mic odnesel bi pa rae
vse. &c bo lie mOgoce.
Strife Sam (Donizno). Co
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

MISE, sal Dl lahko Stanovall v br-
logrh, kakor nasi pradedje, svojo
nagoto pa pokrivali z zivalskimi
kozami mesto z obleko9?
Zakaj?
Ako bi Sc dandanes V cloveski
druzbi drzali starih obieajev in
nazorov, bi mOrala danaSnia
"kulturno" cloveska druzba "a
lostno poginiti. z MO pa tudi tisti,
XII ljudstvu p~riporocajo stare obi
cafe In azore
DanaSnja "'kulturna" Gloveska
druzba je nemogoca brez moder-
NH proizvajalnih, %prometnih in
razdelivnih sredstev. Brez moder-
min proizvaialnih sredstev je ne
mogoGe pridelati toliko pridel-
kov. kolikor jih druzba rabi; brez
modernih prometnih sredstev je
pa nemogoce tie pridelke razvaza-
ii in .iih po~stavljati ma trg, kjer
Sc u%prasule 20 Nth.
Tudi moderni clovek ina DO
vsem razliGne potrebe, kakor jih
le incl clGvck pred 300 ali 5000
lett. Ako bi danaSnii clovek izde-
loval $ svOje pridelke s primitiv-
mimi in proizvajalnimi sredstvi, XII
so bill V navadi pred kakimi 2OOO
lett. tedaj bi moral delati noe in
dan. ce bi hotel pridelati najpo-
trebneJse, voznja po morju bi pa
blla jake n%evarna. ker hi ne rabbi
kompasa. ne sekstanta. kar bi o.
nemogo6ilo razpecavanje pridel-
kov in pa %selitev narodov IL OBJ
lludenih krajev in V neobljudene.
Lakota bi bila ma dnevnem redu
pri vseh narodih. dasiravno bi de-
lali noe i'll dan. ker hi ne bilo
mogoce %razvazati poljskih pridel-
kov V kraje, katerih je bila le-
tina slaba, ali kjer SO aravn ka-
tastrofe unicile poliski sadez. Ma
obratno bi pa tudi ne bilo mogo-
ce pridelati toliko pridelkov, da
hi sploh kai ostalo "a razvoz V
tuie dezele.
Tudi nalezliive bolezni bi hui
do krcile 6lovestvo, ako bi Sc
dravniki drzali starih metod "a
omejitev takih bolezni.
Pri velikih naravnih katastro-
fab potres V San Francisco. V
Liubljani in drugod le-
toSnla povodenj V Ameriki :
bi hila vsaka naina pomoc izklju-
cena. In ma stOtine ljudi bi mo-
ralo zopet radi tega ~zalostno po-
giniti.
Torej priporoGba drzite Sc sta.
rih obitajev in nazorov. je re s te-
ga stalisca smeSna in bedasta. he
d%anasnia kapitalisticna cloveska
druzba. XII ina tudi velikanska
protislovia Y sebi, ~dokazuje cd
locno. ia ie tako pripOrocilo ma
vadna neumnOst Xxi mora imeti
kak drug talen namen.
Iagovorniki nasilstva. XII Sc zr-
cali V tenn. da mora cIOvek sluziti
cloveku. ne misliio ma stara pri-
mitivna p~rOizvajalna in prometna
sredstva kedar priporoGajo stare
Oblcaje in nazore, pac pa menijo,
mai hi Sc narodi drzali trdo vsake
we're XII uci. da ie vse. kar vidi-
mo i'll gledamo ma svetu, cd Boga
i'll da mu moramo biti tudi "a vse
- dobro in slabo - hvalezni.
Ako V delavski druzini umrje
Gee in ZapuSti desetorico nedora-
stlih otrok. pOtem maj pc ten
nauku vdova III desetorica dece
hvalijo neskonGno modrost bozjo,
ker j. odlocila. da morajo matt in
deca pocasi umirati lokote,
Ako delavec ~ponesreGi ma delu
in zgubi rOkO in nogo. potem maj
zopet hvali Boga. da ga je V svoji
neskoncni modrosti pohabil. da
TO sedaj cd hiSe do hiSe prosil
kruha
Ako peScica kapitalistov "a
pravlja denar po letoviScih, sc GO
sti oh lukulskih pojedinah. pri-
reia bakanale, stanuje V krasnin
palacah. Sc vozi V avtomobilih, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

Kapitalist lahko ukrade par
miljonOv vrednosti, a nobena po-
rota ga ne spozna krivim. 49, To
.je politika.
The Pioche record. [volume] (Pioche, Nev.) 1908-1925, 1913-01-11
ssss0seeeeeseesessssesses
HOW TO DRESS WELL.
Ten Commandments of the Smartly
GoWned Woman.

Ten Commandments of the emartly
Gowned Woman.
To the woman who would be well
dressed famous French dressmaker
writes ten commandments:
ifirst.-Choose whatever is most he
coming to your beauty tightly lifting
garments or loose. flowing ones, the
strict iy tailor made or the more elaho-
rate.
Second. -ChO0Se the ccl1rs which go
well with your complexion. your hair,
your eyes.
Third Observe decorum always and
wear appropriate dresses i'll appropri-
ate places. 1t is because of her ability
to understand the eternal fitness OF
things tilat the Parisienne is SO often
the cGcen Of large social functions.
Fourth THIS year, for instance.
am bringing out more dresses built on
straight lines.
Fifth. If fringes such as border
gowns with do not tit in with your PER
sonalty dare to wear any other kind OF
trimming that does
SIXTH ain keeping the light chiffon
cvegskirt which hHIMOui1es or con
trnSts with the SILK foundation But it
that is net suitable to you dare to wear
heavy brocaGes and satiis.
Seventh. Personally like strong col
ors, colors of life and poetry, but If pas
tel shades arc becoming wear them, no
maftpr what the fashion
Eighth. If the high waist line such
as | still advocate does not reveal the
&c | points OF your figure do not
adopt it.
Ninth. Have the waist line wherever
it is becoming TO you.
Tenth like the tight skirt and am
making it this year. Hut If you look
better in a wide one do not sacrifice
your beauty in Il vain attempt at being
fashionable
The Pioche record. [volume] (Pioche, Nev.) 1908-1925, 1913-01-11
Device to Protect Sheep.

A device to protect sheep from the
inroads of wolves, coyotes and other
animals has been invented by e. c..
Winchester of Thermopolis, Wyo.
The machine consists Of an automatic
Jun which will shoot blank cartridge
every thirty, forty or sixty minutes,
as arranged, while bulls eye lantern
is so adjusted as to revolve and flash
Is light in every direction. 1t makes
more than one revolution minute,
operating by means Of coiled spring
and cog wheels, a sort of clockwork
n fact. The mechanism is enclosed
ii storm and dust proof metal case
and mounted on four adjustable legs.
1t has weight of twenty-five pounds,
so that 1t can be carried with tho
Sheepman's outfit with no difficulty
The Pioche record. [volume] (Pioche, Nev.) 1908-1925, 1913-01-11
How to Cure 4eadache.

A steady throb at the back of the
eyes is usually due 10 eye strain, which
can be relieved by Il cloth wet in water
in which boracic acid has been dis,
solved in the proportions of a half tea
spoonful to cup. This headache will
be entirely cured by proper glasses.
When the headache is in the top of
the head it is frequently due to some
passing disturbance of the female or
ganism. Ii these headaches are con-
slant or very severe the sufferer should
consult specialist.
The Pioche record. [volume] (Pioche, Nev.) 1908-1925, 1913-01-11
I4cw 20 Eat q Boiled EGG.

A great many people think the only
delicious way to eat Il boiled egg is III
it; shell, ANA 50 that he top may be
carefully and easily cracked off there
have been devised egg scissors. which
are Fascinating tritlps for the table
service IS wei! rs for actual use. Each
pair OF scissors is in the form of guy
little chi Each has 4 ruby eye,
and the steel is sided The finger
loops OF the scissors are left the natu
raj steel color for contrast, and the size
is about five inches long, They are de
lightful for an invalid's breakfast tray
and very tidy as we'll as cute for a
child. though their use is becoming
general whenever the boiled egg APP.
pears