Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1913-05-28
z WASHIN GTONU.
Vladni draha M Alasce.

| drAu, alc Ybeeky helehlllce ia "a
lasCc u mimo TO oper0yala pet
adyaeet nakIadnich lodi mezi u.
meriekymi pfistayy Tyto lodi
mai byti zbudoydny TAX, ably SO
sn0dn0 molly pfemGniti ma kfiz.
milky Y cas- ydIky. Ma bud0vdni
drah ma Alasee bylo by pouzito
sIrojn ! lidi, ktefi pracoyaIi ma
PanaDsk6m prdplayu.
Draha Missouri Pacific ma byti
zalovana.
Poslanec NecIey \ kansasu
pfcdIoziI Rencrdlnimu ndyIadni.
mn McReynoIdsoyi formhlni III.
dost, ably bezodkIadn6 pozadoyal
cd drdhy Missouri Pacific zapla-
ceni $43,3G2, ,3lG, ktor6 dosud dlu
hujc ~ dInhopisN jez yldda Wy
dala ma jeji subyenei, kdyz trait
sy6 kansasu budoyala. TGt0
subyencc doslaIo &c t6z pacific.
kym drab6m, ale ty jiz duh w
Iroynaly
prace ma celni pfedloze.
Senator Williams, pfedseda ii.
nanrniho podyyboru, ktery uya.
zuje 0 zen6d6lskG poIozce, prohld.
slI, ze byl0 ro2hodnuto uy6sti do
bytck hoy6zi, skot prasata a pro-
dukty \ nich a pscnici, mouku,
owes u 0vesnou mouku IA stejnou
1royef. Bude-li clio uIozeno ma
suroyiny, bude r0vnez ulozeno ma
produkty mich "A naopak. Under.
woodoya prcdoha nemh Y senate
"hladkou plavbu" q jest pravde.
podobno, 10 mnohG zm6ny budou
v nj uGin6ny.
ostra rec v kongresu.
Poslanec Sisson \ Mississippi,
jenz pred n6kolika tydny proslo.
vii "vdIeGnou rec" kongresu,
minuIy pdtek op6tne obfral sc
nedorozum6nim mezi Spojenymi
Staty Japonskem. Kdyz sc pre-
sident Wilson dozv6d6l, ze Sisson
chce mIuvit, zavolal jej k sob6 a
zddal, ably sc mirnil, Sisson, po-
die sy6ho mineni, presidentovi IL
pine yyhov6I, aGkoli Japonci
nijak Sc nemazIiI Jadrem jeho
reel bylo, ze moci federalnf vIady
k uzavlrani smluv cizimi naro-
dy nlkdy nem6Io by byti pouziyd-
no k obmczovani zakonodarn6
moci jednotlivych svrchovanych
stat0. "kdyby n6ktcry narod, "
pravll p, SiSson, "rozhodl Sc, IL
bude nam diktovati naSc poem
koyt zakony, pax nebyli bychom
hodni nasi narodni existence,
kdybyehom Sc takovtmu diktoya-
nj podrobili, " ku konci sv6 fe.
Gi pravil Sisson; "Mnozi z veil
kSeh zamtstnayatelu 81 pfeji ably
federalni ylada, skrze syoii moe
TX uzavirani smluy, odstranila
vSceky ptekdzky br6niei cizincum
We yolntm pristupu do ttto zemt.
Co stale by Sc z americktho far
mare, kdyby velikt korpoacc
skoupily vsecku ueilepsi pddu q
ohdtldyali j Mougoly. Cihauy,
llmdy, Japonei a jiuou laeinon
praei' V kahfornH irduotlNci a
k0rpuraer ylaslnici yelikt lauy
pudy zamtstnayaii ma mich lin.
.dN Ctnauy MeNikauy a Iapouce.
jest 10 tato tfida poEemkovlfh
barouu a monapulistu ktera jest
.prati ysrmu ubmelgm ua dntalgm
.cld rracr 30 ltto Frut
President saruje narod.
\ paNdel president WILSON tg
lal prnyalaut y ktartn pFayi s.
ana keugrts tlueu it.t u5amiru,
uatlak ~ ttfan3 utklfrSth ktlkn
pfah1smlka abs = ryeisi ela Ne
sla sa lsk dalgko ia Tn tudgf
Neoie'a r1edleba sehtAlena b
sa1metne 4 slaugek ~
Mashlaglaa3 tst p tallA NJ
heHfleh A nsmalsts hadlll 81
hlau Al, So utklfrsha bttFshit
pfaFl rfsaiseut Rasas prs tsi
taFfamyslnh mkarsil mista 4
aasah0sseh kis h3saa ssi iakau
lsahfemea pge amffWkt pFansl
htl y "a ueh eaa srlat palalta
IA lete rfH0Rs pfaslisnt Path
"a ie e. ssei, payinhosi ul,soF
elit uAFo.l Aia "a laa - as
taal ssf