Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-04
socialism IN MODERNA
VEDA.
(Dalje.)

nj socialism s kolektivno last
nino sleherno individualno last
nino. Vsak raZvoi Sc izvrsi tako.
da nova razvojna stOpnja ne IL
trebi vsega preteklega, temvec lie
nevzdrzne stvari. XII novim xiv
lienskim pojem absOlutno naspro-
tujejo. Ce nadomesti individual
no lastnino zemie in %proizvajal-
min sredstev kolektivna lastnina,
s tenn ne bo Sc odpravljena indi.
vidualna lastnina zivil, obleke in
predmetov, Xxi so potrebni poedin.
cu in rodbini IA izkljucno pora.
DO.
Tia vista zasebne Jasmine DO
obstajala zmerom, tudi V kolekti-
vizmu. zakai neobhodna lie in po-
pomona zdruzljiva z druzabno
lastnino zemlie, rudnikov, his,
delavnic, strojev, orodii in pro-
metnih sredstev.
he danes obstaja kolektivna
lastnina V razlitnih oblikah pred
naSimi ocmi, n. pr. V obliki iavnih
knjiznic; Ia naprava ne otezuje
poedincu osebne rabe knjig. XII bi
81 jih STEER zaradi redkosti ali
dragocenosti he mogel nabaviti,
temveG oblika kolektivne lastni-
ne podeluje knjHnim zakladom
veliko ve6io v%rednost, kakor 10
imajo V skladnicah bibliofilov
nagrmadene raritete; pray tako
DO kolektivna lastnina zemlje in
proizvaialnih sredstev podeljeva-
la poedincu stroll, orodja in kos
polja Y uporabo in $ TEN postote-
rila korist teh delovnih sredstev.
Neosnovana ie trditev, da Izgu-
be ljudie. Ge odpade izkliucna,
vzmnozljiva in prenosljiva lastni-
ma ma vrednotah in Z MO IL oseb-
mega in rodbinskega interesa IL
hajaioci egoisticni motiv. vse We
seize DO della. oxygen Richter tr-
di cello V svoii povrSni kritiki So
cializma. da slednji uvede palice
"a tiste, Xxi Sc Jim ne no hotelo
dela.)
Sal vidimo Y danaSnjem indi-
vidualistiGnem Svetu, ia Sc po
Laveleyeju temeljito raziSkani
p%reostanki kolektivnc zemljiSke
Jasmine obdeluiejo z enako Skrb-
nostjo in Z enakim donoSom. ka-
kor poSestva Y zasebni lastnini,
cetudi imaio solastniki tega ko-
l%ektivnega posestva lie pravico do
porabe.
Loria ie dokazal Les bases
e%conomiqucS de la constitution
sociale. 1894. ID. H., da bo tudi
V kolektivisticni druzbi razumen
egoizem gibna sila vsega avna-
MIA, da pa bo tam rodil druzabno
harmonic, Xxi ie V individualistiG-
nj druzbi popolnoma nemogoca.
Maj hawaiian poucen, cetudi
majhen zgled! Poprei so Sc vo-
zarili lie bogati ljudje; nato so sc
polavile "a SirSe obcinstvo najem-
ne kociie, toda viSina njih tariff
ie povzrocila nadaljno socializa-
cijo prOmeta V obliki omnibusov
i'll koniskih zeleznic. lie Sc en-
kOrak ie do popolne socializacije
kraievnega prometa; kocije, ON
nibuse, cestne z~eleznice, kolesa j.
I. d. prevzame obcina V svoi o.
brat in jih prepuSca poedincu ma
brezplacnO porabo. kakor elek-
tricno luc. Enak sistem St da IL
peliati ma zeleznicah "a vSe liud-
Stvo.
Ampak, takO Sc glasi ugovor,
potSni 81 bO1o ho;eli IS; voGariti
$ kocijo in zeleznico in naprave
bodo odpovedale. Toda ugovor
nj Opravicen: ia ucinek hi nasto-
pill, ce hi So izvrSila ia prometna
prememba kar cez noe. in lie "a
prvi cas-. Ze danes imaio pri mas
poStni in brzOiavni sell presto
voznjo. ne da hi to povzrocalo
neprilikc. &c bodo cestne zelezni-
ce vsem proste. SO poiavi drug
egoistiGni motiv. potreba 30 te-
lesnem gibanju, zlasti pri dobro
hranienih lindeh. XII Ohilo sede.