Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-14
DENARN TRUST
= spisal Karl F n. Sandbsrg. -Ptst |. Molet
(Nadaljevanje.)

p"hNd wv ANhNi bdnh VI 0illttl DNdltS
Glavnica je znaSala 10 milionov dolarjev in iedno
petinko glavnice ie posedovala vlada. 100000
'e bilo vlOzenih V gotovini, ostanek osem milionov
pa V vladimir zadolZnicah. Banka je takoj izdala
svoie bankovce, XII so Sc sprejemali V pla6ilo dav-
kov i'll ostalih vladnih prispevkov. Vlada ie nala-
gala V to banko YES denar in ~placevala dolgove
potion iste. Ali ze leta 1911 je banki potekel
charter in zvezna zbornica ga nj hotela wee oh
noviti; bankovci so pa kljub temu Sc emo leto kro-
zli kot denar, nakar Jill je kongres dokraja raz-
~veljavil. Med tenn casom Sc je ustanovilo wee
drzavnih bank in nekatere so poslovale Sc poprej.
prednO je propadla zvezna banka. TIE bankc, Xxi so
bile v SvOjem bistvu popolnoma privatne. so polo
zle temelj banGnemu sistemu, kakorSen obstoii
Sc danes V Zedinjenih drzavah. Izdale so svoi pa
pirnat denar, kateri je takrat - kakor Sc danes
tvoril ogromno veGino krozeGega menjeyalnega
sredstva V r%epubiki in vlada je $ tenn denarjem
financirala vojno z Anglijo leta 1912. Vlada ie
zamenjala te priyatne bankovce 5 svoiimi bondi
Xxi so nosili SO obresti po 10 do so ceutov
ma dollar. Banke so jamcile placljNost svojih ban
kovcev V kovanem denariu.
Toda dolgo nj moglo tako It'll. TreznejSe glave
ma celu takratne Wade so spoznale. da vlada ne
more biti brez svojega lastnega papirnatega de
maria. Tako je kongres pc vplivu Jeffersona 3.
iuniia 1872 sprejel zakon. kateri je ~pooblastil VIA
do, da je izdala svoi prvi papirnati denar. Bile so
to takozvane zakladne note (TreaSury Notes. V
skupnem znesku s., 100000. nosile ) 2-5G6 obresti
III veliale so Same "a emo leto. Popolne zakonitosti
ii vladni bankovci MISC imeli; izplaGevali SO Sc lie
tistim upnikom, kateri so jh hoteli spreieti. Via
da ie Z mimi jGmGila svoja p~osojila, vlagala jih lie
ma ime ~vladnega zaklada V p~rivatne banke in spre-
jemala V %izplacilo vSakega %yladnega dolga. Prva
napaka tega vladnega papirnatega denarja je bi-
la, Ola Je krozll samO V visokih denominacijah.
kar so privatne banke takoi izrabile Y svojo ko.
rist $ TEN, da so bankovce obdrzale V svoiih bla-
gajnah kot iamGevino "a posojila V njih lastnih
banknotah. Ma Ia naGin so zakladnc note nosile
obresti samO bankirjem.
Leto pozneje. - %. februarja 1913 - je kon-
gres dovolil, da Sc smejo vladni bankovci ponov-
no izdati in steer V Sc enkrat vecjem znesku 10
milionov dolarjev. Ali topot je bila bankovcem
~zajamcena popolna zakoritost V placevanju vsih
dolgov. Xxi iih tiria vlada, MISC pa imeli veljave "a
plaGevanje zasebnih dolgov. To lie bila druga ma
paka. Pc vSej pravici je sodnik Warwick Martin
takrat rekel V svoji kritiki o teh bankovcih: "Ce-
lota lie vedno wee kakor pa |posamezni del. &c "a
konitost tega denaria velja "a ve ljudstvo vtele-
seno Y vladi, morala hi istotako veliati tudi "a VISA
kega posameznika."
Naslednjega leta 1914 je vlada Sc dvakrat
izdala omenjene bankovce, prvic y znesku 10 in
drugic V znesku % milionov dolarjev.
II. fcbruarja 1915 je kongres dovoll naknad-
no izdalo v znesku % milionov dolariev in ODE
mem razveljavll vse pref izdaue bankovce. kar jih
lie bilo ' cirkulaciii, izvzemSi, da Sc smeio max
nadno izdati kot veljavni elm dospejo V vladno
zakladnico. Dale ic Ia odredba dolocala. da Sc
smeJo pOve Zakladne note zamenjati IA vladne
bonde, Xxi so nOsili go obresti. Nadalje. da ih
morajo banke ~izplacati V kovanem denarju, ako
so denoZitirane ma ime vladne Zakladnice. RaZlika
med tenn bankoyci in pOpresnjmi je bila ia. da
move note MISC nosile nikakorSnih obresti. bile so
V manisih denominaciiah (po So, $40. it'd, VISA
kdo Jill je vsak cas- lahko zamenjal "a Rowan de
mar in bile so V resnici namenjene "a SirSO cirku-
lacijo kot denar. Ii bankovci so torei bill prvi
pravi papirnati denar V Zedinjenih drzavah in
bill so tudi prvi bankovci, XII so naleteli ma cd
por V zasebnih denarnih krogih. Banke so takoi
odrekle vloge cd strani Wade, Ges da nOvih not ne
morejo iZplacati V kovanem denarju. Ljudstvo je
RADIO sprelemalo Zakladne note; Uncle so prednost
pred privatnimi baknotami in cello pred kovanim
denarjem, kar je Sc boli jezilo ~bankirje. Dokler
so mogli bankirji zamenjati svoje malovredne
banknote Ia vladni papir. Xxi je nosil lepe obresti,
bio ie vse dobro toda, ko ie pri6el vladni papir
kroziti med ljudmi kot denar in ko je vedno boil
izDodrival Nth privatni papir, bill je ogenj V sire
hi. Prvi korak. Xxi so ga storile banke prot vladi.
ie bill, da MISC hotele wee sprejemati zakladnih not.
Trgovski krogi, XII so bill re cd zaGetka navezaui
ma banke, so bill prisiljeni cd bankirjev, da so
istotako odrekli kredit vladnemu papirnatemu
denariu. Drugi korak je bill, da so bankirski krogi