Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-10


Shuhmeieriu. Strel je zadel
Schuhmeieria V think, padel ie
ma lice in bill Gez nekaj minut mr.
tev. MOI. Xxi je %ustrelil, je zakli-
cal: ITO ie mole mascevanjel'
ali ITO ie mole orozie!" Stal je
Sc nekai casa $ povesteno pistolo,
10 vtaknil V notranji Yep suknie in
Sc Dat 81 obrnil proti izhodu.
Sedai sta priskocila zelezniSka
usluzbenca JaroSlav Stocked in
Jurii Kuglet in ga p%riiela "a ro-
Ike. MOI ie ponovno zaklical "Iz-
pustite!' i'll pristavil ma to: "Kar
sem hotel stOriti, sen storil. niko-
muir ne STORM nicesar wee"
Nj Sc wee upiral in usluzbenca
sta ga odpeliala ma kolodvOrsko
policiisko straznico.
Ia MOI lie bill obdolzeni kovinar
Pavel Kunsehak.
Nato pripoveduie Obtoznica, v
katerih obratih da ie bill Pavel
kunschak zaposlen. Nazadnje .ie
delal V avtomobilski tovarni V de
vetem dunajskem okraju. IA. iu-
mia 1911 ie izstOpil IL tie tovar-
ne in je bill cd tega casa brez de
la IN zivel cd Svojih prihrankov.
MOrilec ~nriznava
kuschak priznava zlasti. da ie
Re dOlgo casa nameraval ustreliti
enega cd SocialnO demokraticnih
voditeliev in da jc umor dobro
p%rlpravil. Oni dan. kO je izvrSil
delanle. j. sci ma severnozapadni
kolodvor l. namenom. da uStreli
poSlanca Schuhmeierja in da je IL
Strelil cd zadai ma Schuhmeieria
Z namenom, da ga usmrti.
"Preganjani" Kunschak.
Obtoznica navajo potem Kun
schakove trditve o preganjanju.
Ponosen je poSebno ma to, da je
sprawl diva SOcialno demokratiG-
ma zaupnika V ieGo (pri Siemensu
III Schuckortu). V nckaterih obra.
TN MISC noteli zato delati zaved-
nj delavci L lGpovom. Zadnjikrat
so "a pregnali 0rganizirani DELAY
cl IL tOvarne Hubner in MAYER.
Potem hi hotel wee iskati della i'm
le sklenil, da no zivel cd svoiih
prlhrankov in Sprejel lie tako de-
10. Xxi bo dobrO ~placano. Cd IA. ju-
mia 1911 .ie zabil cas- : TEN. da ie
hodil IA izprehode in V kavarne.
Steer ic iskal med TEN Gasom delo
in ga tudi naSel, a ga nj sprejel.
ker Sc mu le zdela pomujna media
prenizka. Vkliub svoji varGnosti
je Dorabil prot koncu leta 1912
svoie prihranke. XII so znaSali DR.
votno 1000 do $500 X in ostalo mu
ie lie Sc okolo $50 X. Sedai 81 ie
mislil.
da mora kmalu priti do katastrofe
' TEN casu ie nameraval wee
KRAFT samomor. Opustil ie pa to ma
kano. ker je mislil. da Sc mu bodo
nJegovi preganjalci, socialno de.
mokraticni delavci. lie smejali. Ma
TO .je sklenil. da no sc enkrat iskal
delo in ce hi ga zopet kak delav-
ski zaupnik pregnal cd della.
ga ustreli. Incl ie ze cd no
vembra 1911 r%epetirano piStolo
(sistem Pieper). Xxi 81 jo je ma
bavll "a lastno varnost. s to lie
hotel u~streliti kakega zaupnika.
PozneJe Sc le pa domislil. da po-
samezni zaupniki ali delavci pray
zaprav MISC krivi, ce ie or pregnan
od della. III da so temu krivi lie vo-
dltelli. ker ii nahujskajo delav-
stvo. Sklenil ie cato. Ge ne dobi
do konca !. 1912 trajne sluzbe. da
Sc maScuie mad enim s%ocialno de-
mOkraticnih voditeliev V letu
1913. Mislil lie ma r%azliGne vodite-
.le. tako-a2 Dr.. Adleria, Domesg
it'd. ker vsakega. XII hi ga bill V ia
nuarlu 1913 dobil. bi ustrelil. Ia
to le nOsil repetirno pistolo vedno
5 Seboi. Poskusil ie pa potem Sc
Svojo sreco V igranju. Kupil .ie 10
sreck. &c hi bill zadel, hi lie izvr-
Sil atentata. cato ie Sc poGakal ma
zrebanje. Xxi ie bilo 4. februaria.
g. ali I. februaria .ie spoznal. da