Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16

dajalna, V kateri ie bio blago ku-
pljeno, je lahko slovenska. Toda,
kdo We V kompliciranem mehaniz-
mu kapitalisticne produkcije, kje
so bill prvi zacetki sukna, XII zdaJ
odeva njegovo telo in skozi kak-
sne roke je slo. preden Sc je IL
premenilo hlaGe in frak?
Mehanizem modernc produk'
CHE je mednaroden in he more bi-
ii drugacen. Lahko 81 naroden V
dino duSe, pa 81 vendar mednar-
rodno oblcGen. stanuieS V medina
rodni, liz mednarodnega materia-
la Z mednarOdnim delom zgrajeni
Hist, je mednarodnO, cd vseh We
troy zneSeno hrano, Sc vozis po
mednarodnih ZeleZnicah i'm nvis
materielno vseskozi mcdnarOdno
zivljenje.
MednarodnoSti Sc nj mogoee IL
ogniti; in 10 cuti najboli delayst-
vo, XII ie odvisno cd mednarodnc-
ga kapitalizma. To ie sila, XII drzi
v"S modcni svet V svoiih krem-
pljih. In nihce sc iih ne more ote-
ii. Delavci pa maj hi sc razdule-
vail. mcdtcm ko Sc niih v~ovrainik
s teSneje z%druzuie. kapitalizem
ST ~organizira kot svetovna sila, a
delavci pa maj hi Sc drobili 20 re-
rah in narodnostih, da hi TEN "a
neslivejSe opeSali in da hi zdru-
leni kapitalizem TEN loze ugono-
bill poSameznc koscel
Ideja nj zrastla ma poju narod-
nosti, ampak ma zelniku kapitali-
stiGnega izkoriScanja. Men ma
men nj varovati narodnoSt, am
pax vzeti delavstvu p~otrcbno moe.
Delaycu pa pridigajo ncslogo in
ga hocejo zavajati V Sovinisti6ne
prepirc, da ne hi moglo izpolnjc-
vati svojih delavskih nalog.
SAM sc he ravnajO po ten nau-
XIII. IL narodme solidarnOSti ne DO
noben podjetnik svojim delavc IN
- rojakom zbolJSal place, skraj-
sal dclovnega casa. daial plaza
nih pocitnic, da hi sc ohranila ma
rodna moe. Ampak ce zahtevajo
kaj pcdobncga, pa Sc mu ponudi-
jo tuji delavci "a slabSc pogojc.
DO svoie brez pomisclka nadome-
still Z mimi. In TO nj niti ocitek.
ampak enostavno komstatiranjc:
kaJti predobro vcmo, kakSna .je
moe gospodarskih razmer.
PRAY cato pa je potrebna med
narodna organizacija prolstanata.
Samo cd onih podjctnikOv. pri ka-
terih so vposleni slovcnski DELAY
ci. mi mogocc uspcSno zahtevati
boljsih delovnih pogojev, kcr mo-
rajo ii podjetniki skrbeti, ia Sc
NTH polozaj ne poslabSa V prime
RI Z drNgimi kapitalisti. Ma juspe-
SneJSe bodo zahtcvc tedaj, &c 81
imaJO izvrSiti V cell industriji in
zadeti vse podjctnikc cnako. Ia
kaj tedaj odpadc izgovor na kon-
korcnco. Seveda Sc no takim zahte
VAN vse podjetniStvo solidarno pc
stavllo V bran III Sc upiralo. do
kler 81 bo moglo. Yes Sovinizcm
no tisti hip obmolknil in vsi IL
koriscevalci bodo mednarodno
zdruzeni. Ali cato jc trcba, da jim
stopi nasprOti mednarodno zdru-
lenO delavstvo.
To SO odlocilni boii. V katerih
gre IN velike intcrese deiavccv, IN
nacelnc LII trajnc uspehe. Kaiti
stavka IA par vinarjev mczdncga
pribol.iska j. lc oroina vaja. kcr
bo prvo pOdrazcnjc re V kratkcm
casu unicilo tax uspch. Dclavstvo
potrebuje. .yelikn yef kakar take
malenkostne pridobitve. Ne glcdc
ma zadnji cilj mora IL V scdanji
druzbi dobiti pravico soodlo6evan
ia podJetjih, XII lie obstojaio lie
cd podjetniskcga kapitala, ampak
Sc velilio bolj od delavskega della.
Doseci mora delovne pogodbc, XII
veljajo Z vso industrijo in zago-
taviJajo delavccm vsai "a primer
no dobO gotovo viSino iivlienja,
kl mn omOgoca mirnejSi ~razvoi.
Dosefi mora tudi zakonito yarstvo