Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-28
Socialism i'm vOina.

&C 'piou preNrata ne
spoprimeti Avstrija in Srbija v
krvavem objemu, Ge ne DO velikim
evropskim narodom p~otisnjeno o,
rozje V roke in Ge zavlada vsled te.
ga pc vsej zemlji - cd Londona
do Pariza do Pekinga in Tokia -
popolnoma novo razmerje, nov DO.
lozaj.
Yes socialistiGni svet stoji pred
nepOsredno vojno nevarnostjo.
Vojna nevarnost !je njegov prob
lem, njegova naloga. Strankini
zbori nemsko-avstrijske, franco.
ske, svicarske socialne demokraci-
je, Xxi so Sc vrSili V minulem mese-
Gu, 81 zbOrovali v znamenju voine
nevarnosti. "a. novembra Sc ie Sc
Sci V Bazileji internacionalni So
cialistieni kongres - najsilnejsi
pOziv k mirul
Kaj pomenja vojna V razvoiu
narodovf Kaj pomenja "a boju.
joel 81 socializem' Ali more socia.
lizem reSiti Mir Katerega orozja
sc lahko p~osluzuje V vojni prot
vojniH Kako maj izrabi vsled vol
ne nastali polozaji Kake naloge
ga cakajo ma dan pc koneani vol
nil s tenn v~prasanii sc peGa sedaj
socialisti6na internacionala.
Zato ie koristno in pouGliivo.
aiko sc V sedanjih dneh spomnimo
zgodovine teh vpraSanj.
10 ie francoska revolucija V sill
mem naskoku razsula fevdalizem
in razbila absolutno kraljevo OBJ
last, katero je burzvazija posta-
villa "a gospodarico mad francosko
drzavo, so Sc zdruzili evropski
knezi, da S skupno vojsko navale
ma revolucionarno Francijo. 6. iu-
LIZA 1871. je pozval Leopold II.
AvstriJski vse evropske vladarje.
maj polite ogroienemu francoske-
mu kralju ma pomoc. Ma bojnem
polju lie moral francoski narod
braniti prot zdruIenim evropskim
armadam pridobitve svoje revolu-
cije. Ne ma parSkih ulicah. ma s
krvjo nasicenih bojnih poljih, kjer
je brambe zmozna francoska mia
dina pognala V beg vojske vseh
cvropskih knezov. ie bila izvoie-
vana zmaga revoluciie. Vojna je
bi'a najmocnejsi izvod revoluciie.
In vojna je sledila vojni. Pc few
dalni Evropi so hitele francoSke
armada. ma celu jim general Be-
naparte. V niihovem spremstvu Sc
je pojavljal meS6anski pravni red.
meScanSka drzava. meSGanska pO-
stava.
Toda sila BonapartOva. tega de-
diea revolucije. Sc je razbila oh
ruskem kolosu. Brez industrije.
brez burzvazije in brez ~proletari-
jata. naslanjajota Sc ma neizmer-
no maso knetOv brez vsakerSnih
potreb, kmetov. XII dajajo neupog-
live, trde, V obrambi n~epreseglji-
We vojake, sprico svojc nekultur-
nosti mrtvo orodje brez vsake vo-
lie V eni sami roki, sprico svoje
neizmerne r~azseznosti. svoje rev.
Seine in svoje redke raseljenosti
"a p~rodirajoce tuje armada nepre-
magl.iiva diva pustinja - tako je
Russia mogla k~ljubovati mogoc-
MENU naskoku velike revolucije.
Izrabila je vihar revolucije V to,
da 81 je osvojila Poljsko. Finsko
in Besarabijo. Oh njeni sill ie bilo
" katastrofi |. 1912. uniceno fran.
cosko kraljestvo, zadnii sklon We
like revolucije. Avstrijo in Pru-
sko je spremenila V svoje ~vazale,
v Franciji in Spaniji :je pc svoji
wolff dvignila ma prestol nepriliub
ljene dinastije. Norvesko je poda-
rilo Svedski dinastiji. Koncem Ma
poleonskih voin ie bill car gospo-
dar Europe. Vsaki narodni VISTA
il je stala Russia nasproti kot zas-
citnica postavnih oblasti, kot va
ruhinja absolutizma in fevdaliz-
ma pc vsej Evropi.
l.. 1848, so Sc zopet dvignili ma
rodi. Pc vsej Evropi so diviali vi
harji revolucije. Ali OBJ ruski meii
On CO moral nstayiti Rnski kmet