Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-11
KAPITALISTI VSEH MARC.
DOW IN YER Sc DIRE v
PRIJATELJSKEM OBJ.
JEMU.

AkO clo'eh le uehOllkO pOSle-
da V zgodovino, mora vsak -
hote ali nehote - priznati veil
kanski %napredek, akoravno so
bile pc vseh potih, koder marsha
zavedno delavstvo, nastavljene
zanjke ter ur1etno zgrajene ba-
rikade. Vkliub vsem zaprekam
cd strani denuncijantov in falo-
TOW, je delavstvo korakalo po-
gumno naprej in bode MARSHALL
pc zivljenja trnjevej poti do kon-
enc image.
Da Sc pa doseze cilj, je potreba
ena stvar. brez katere Sc absolut-
no ne zdrobijo verge, V katere
smo uklenieni. In to je organiza-
CHA.
X vladjocim razredom, katere
so vsi med seboj disciplinarno
organizirani. hi moral delavci re
zdavnei It'll V solo. Ako hocejo hi
ii delavci izkoriScani in okrade-
nj "a prOdukt svojega della Sc V
bodoGnosti. potem ne potrebujejo
nobene Organizacije. Ako pa so
delavci siti vecnih krivic in ba-
tin, katere dobivaio dnevno cd
Svojih gospodarjev, potem je pa
njihova pot iaSna i'm cista. De-
lavci, vaSa pot "a lepSo bodoGnost
ie: delavska organizacija. In ia
delavska Organizacija mora slo-
nett MA socialiSticnih principih in
nacelih in potem maj re bode
strokovna ali pa pOliticna akcija.
Da Sc nekoliko pomenimo, ka-
ko kapitaliste vseh narodov in
yer boil sleherna zavednost SUI
njcv, moramO pogledati nazaj "a
par desetletii.
Bio .ie leta 1892. Ravno ma no.
vega leta dan oh desetih zveGer.
ko lie izbruhnila stavka V okraju
trboveljskega revirja. RudnSko
ravnateljStvo. kakor tudi oblasti
sc Uncle re Dopre.i pripravlienih
vsepolno oroznikov in vojakov.
kateri so oh izruhu stavke raw
mali z hami jake surovo. Prepo-
vedali so nam, da Sc ne Smemo IL
prehajati pc okolici. Ako so pa
OrOzniki ali voiaki dobili tri ali
ali Stiri ~Strajkarie skupaj, so Jill
re razgnali ma vse strani. Pri ia
KEN teorizmu nj bilo cuda. ako
Je bill enoindvajSetih dneh
strajk koncan. DOsegli nismo nj
cesar, kar seveda nj cudno pod
takim pritiskom cd strani via.
de in ravnateljstva. kateri mas
sploh MISC Smatrali "a ljudi, tenn
wee "a zivino. MarSikateri naivnez
ie takrat mislil, da V Trbovljah
ne bode nikdar wee kake stavke.
kar pa nj bilo tako. kot so neka-
teri raGunali. Izbruhi so Sc vedno
ponavllali ma vsako drugo eli
tretje leto, akoravno je takrat
ravnateljstvo pod komando 60
spOda Martina Terpotica kruto
z~atiralo vsako nameravano gil
banje, mai 81 re bOde V strokovni
ali politicni organizaciji. \ Akol
smo priredili kaksen sestanek,
smo moral poiskati kaksen skri-
ven koticek. Ali gorje onemu, "a
katerga je iZvedelo ravnateljst-
vo. da ie prisostvoval kaksnemu
setanku. Pri prvem prihodnjem.
takozvanem ''forlezung" so mu
povedali, da ie zahvaljen. To je|
pomenilo, da je "a vedno izgubil
delo pri trboveljskej druzbi.
Kliub vsemu nasilju, nash cd
boga postavljenih roparjev. i
teroristi MISC mogli ustaviti de-
lavskega gibanja. Leta 1898 so
bill izvoljeni v takoimenovano
bratovsko skladnico, mozje socia-
listicnega misljenja. Ker pa Sc
MISC hoteli pokoriti gospodu NJ.
Terpoticu, so skoraj vsi delo IL
gubili in kar Sc v najlepSei luci
Dokaze takratne zalostne delav-
ske razmere, - vsi so bill odpo-
slam 2 odgonskim vozom v nil
move priStOine obGine. (Tnkai