Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-29
kapitaliStiCna dObrO.
delnOSt.

sVetu, Kot Je kapltallstlcna do
b%rodelnost. Sleparska meScanska
demagogija 81 je nadela dobrodel-
no krinko, in S to masko misli "a
nos vOditi ljudi, Xxi sodijo boil pc
povrsini slike, nego da bi posegali
V g%lobocino. Kapitalisticnim pi.
javkam ie V javnosti vedno ma je-
ziku dobrodelnost in revezi, dasi-
ravnO nj pod solncem klike, Xxi bi
bila V resnici boil nedobrodelna.
kakor ie danasnja roparska druz-
ba, katera bi V sedanjem druzab.
mem redu rada izpremenila lie to.
kar bi Sc "a njihov %sigurnejSi OBJ
stanek moglo nadomestiti 2 insti-
tucijami IL srednjega veka.
Razume Sc. da Sc ne bono S ka-
pitalisti nikdar razumeli o social
mem ypraSanju; zakaj nasprotja
med Mani in mimi Sc ne ticejo po-
sameznih p%ojavov, metode in TAX
tike. Razlike so bistvene: razliGni
so temelii, ma katerih stoiimo.
razlicni Sc cilji. "a katere Sc boju-
jemo. Kapitalisti in njihovi me
Scanski meSetarii. hocejo ohrani.
ii pCdlago sedanjega dr~uzabnega
reda; mi hoCemo ustvariti novo
druzbo. Ianie ie veGno veljaven
zakon. da morajo biti ma svetu
revezi in bogatini mi hocemo do
seGi razmere, IL katerih izgine
revSGina. Ia a je socialism INA
most, Xxi mora preiskati vzroke be.
de, n~eizobrazbe in gorja. Nj no.
cemo izvedeti resnico; oni zelijo
V delavskih vrstah nevedo.
NajmocneiSa in vedno sigurna
SGita kapitalizma sta: vera in de-
mar. Kapitalisti celega sveta so S
pOglavarjem rimsko-katoliSke GER
kve V prijateljskem objemu. Pa
pei seveda radi svojim' lojalnim
k%olegom, kateri Sc MISC svetniki
ma temu svetu, narede protiuslu.
go, in cato so razlicni papezi ida
Ii svoje enciklike, V katerih pri-
porocajo poniznost napram kapi-
talistOm.
Zadnji papez-Lev Kill, kate
rega smatrajo nekateri naivnezi
"a delavskega papeza - je v svo-
.iei encikliki "Rerum novarum'
povedal, kako ina cerkev preso,
jati sociaino vpraSanje. "Delavec
mai Sc zadovolji S TEN. da je della
wee, posluSen maj bo svojemu GO
spodarju in maj boil misli ma dru-
gi svet, kakor ma to solzno dolino.
Gospodar pa mai ne pozabi, da je
navsezadnje tudi delavec clovek.
pa maj BIO usmiljen z MIN" In
zdaj nam POLO to pesem usmilje-
MIA, da. mas re bole usesa cd tie
zlagane melOdije.
Zavedno delavstvo Sc Jim BIO "a
vse to usmiljenje prav lepo zahva.
lilo. Mas cilj je druzba, V kateri
sploh nj treba tega bajeslovnega
usmiljenja, "a katerega hrbtom Sc
skriva ~danaSnja ma tatvinah in
ropu zgrajena kapitalisticna dru-
zba. Use to slavlleno in opevano
usmiljenje ne obstoja toliko "a
ljudstvo, kakor "a ljudi, kateri
potrebuieio revScino in reveze.
cato da bi z drobtinami, katere
jim dajejo, odvrnili ljudstvo cd
spoznanja, da je opeharjeno ne "a
drobtine, ampak "a bogastva.
Izkoriscanje in dobrodelnost sta
dvojcka, Xxi ju pozna zavedno de-
lavstvo re predobro. Najvecji Ia
tifaici SO nava6nO Giantropje ia
prijatelji "svojih" delavcev. Te-
kom leta i~ztisneio miljone il Nth
kosti in krvi, n~azadnje pa, da Sc
ne pozabi njihovo ime, vrzejo ne
kaj kron "a kakSno kriceco usta-
novo, in stvar ie zopet lepo pri
kraju, ter sc drugi dan zopet zac-
ne znOva. To, kar zahtevamo mi,
le pr%avica, ne pa miloScina. V TEN
bolu seveda ne bono nikdar naSli
kapitalistov in me$caniskih refor-
matorjev. Zakai V druzbi, V kate
ri hi veljala enakopravnost, V ka-
ri bi vsakdo $ svoiim delom lah-
| kn nriSnl do hlnnnrLnnin Entnr;