Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-14

banke zakladne note MISC Sc vraGale V vladno ga
kladnico. da hi bile ~uniGene. temvec SO krozile
naprej kot denar. Ker je to bilo prot dobicku
move banke. priSel ie ukaz IL tabora bankiJir jew, da
vladnega papiria mora biti na vsak nacin konec.
Tainik vladnega zaklada Sc je nitro udal in o1-
rekel ie zakIadnim notam %veliavo, ceS da Jill ne
sprejme wee Y placilo carinsEega tarifa ma uvoz.
s ten ie tajnik povzroGil Sodno pravdo in raz-
sodba sodnika Sc ie glasila, da zakladnc note so
zakonit denar "a vSe. Zakar Jill ie vlada naredila
plaGliive. Po tel razsodhi so note Se nekaj casa
cirkulirale med liudstvom. ker jc pa nova banka
lie preveG rohnela. bill je kongres kon6no prisiljen
spreieti nov zakon. po katcrem so zakladne note
izgubilc brez malega vso ~veljavo. Liudie so Jill
priceli zavraGati in bankirii so |triumfovali.
Nova narodna banka ic dObila charter 10.
aprila 1916; glavnica je znaSala 30 milionov do
larjey (2S milionov ie bilo Y vladimir bondih, {
milionov pa kovanem denariu in banknotah)
Nlada ie kupila ia 7 milionOv dolaricv delezev.
vSledGesar ie banka dovolila, da ie Smela vlada
imenovati pet direktorjev (zmed -. Bankovci,
ki Jill je izdala banka, imeli so popolno veliavo
"a vpla6evanie vseh javnih priSpevkov. Zakon.
kateri je vtemeliil banko, je doloGal. da vlada n
te banke ne SINE posoditi wee kakor 100000.
Bank pa to nj ugaialo in kongres ie kmalu
~preklical doti6no dolocbo, nakar je tajnik
vladnega zaklada leta 1921 naiel posoiilo V zneSku
s mllionov dolarjev proti 50 obreStim. Tako je
prva narodna banka lepo vrsto lei kontrolirala
denarni sistem ameriSkega ljudstva. tiskala YES
papirnati denar in izzemala vladno ~blagajno, ko-
ikor Sc il je poljubilo.
Toda p~rijatelji ljudskih pravic MISC medtem
Spali. PredSednik Andrew jackson je pryi po-
yzdignil protivni glas leta 1929. ko je ' svoji po-
slanici ma representative zbornico odkrito liza
vii, da narodna banka nj zadostila svoiemu ma
menu glede %izdajanja papirnatega denaria, vSled-
-aEn- aa. e, ,-a.1 $1,000. ---. 4 l. ~
cal je zbOrnici. da odreGe banki nadaljni carter.
kadar prvi poteGe. Ker je pa banka imela ve6ino
svoJih priStaScy Y k%ongresu. je zadnji !. 1892 do
vohl nov carter N dObo nadalinih dvajset let.
PrcdSednik Jackson je naravno zakon vetiral in
ker zbornica nj mogla Spraviti Skupaj dvetretjin-
ske vetine. je Jacksonoy veto topot |obveljal.
Banka je pa imela Sc Stiri leta casa predno jc
potekel start carter in Sa je takoj ma delo. da
porazi Jacksona pri bodoGih volityah. Vnela Sc j,
vrocna polititna borba. Ma eui strani ie bila ma
rodna banka 5 tolpo zasebnih koristolovcev -
predhodTikov sedaniih kapitalistov -. XII so "a
htevali. da banka Sc Y nadalje kontrolira denarno
Stanje republic, a ma drugi strani je pa bill
Andrew : Gvojo Stranko treznomislecih drzavlja-
nov. XII so zahtevali. da edinole vlada mora imeu
abSolutno kontrolo Y izdavanju papirnatega
denarja. V rokritje kampanjskih stroSkov in za
podkupovanjo caSopiSja je narodna banka trosila
poleg s~vojega denarja tudi vladni dcnar, kateri je
bil nalozen Y banki (okrog 20 miliionov). jackson
Je tedaj Sklenil, da mora vlada dvigniti svoj dcnar
II bankc. Pc catterju je zamogcl to storiti lie tai
mix zaklada: toCa tedanji tajnik nj hotel izvrSiti
predSednikovega ukaza. " cell zgodovini Zedi-
njenih draw yidimo, da je med tajnikom vlad-
mega zaklada in privatnimi bogataSkimi krogi
vladala n~ajlcpSa hi rmonija in da so Slednii vsclei
Skrbell. da je to mrsto dobil niih zaupni pristaS.
ma katerega so Sc lalko vsclei zaneSli.) PredSednik
jackson je pa ubral drugo pot. Odstavil je "a
kladnega tajnika in ma njegovO mesto je postavil
zanesljivega moza, kateri je ugodiI Jacksonovi
zahtevi in |. oktobra 1888 dvignil YES denar do
centa IL narodne banke. Banka ie kliub temu "a
pravila tri milione dO.arjev. da hi pOrazila Jack
soma, ali Opravila nj mic. Andrew jackson je
bll ponovno izYOljen predsednikom Z velikansko
vecino in narodna banka je leta 1896 prenehala
eksistirati.
LJudstyo Z JacksOnom ma Gelu jc sicer zmaga-
10, ampak kongres je pa Sc ostal vecaIimani pod
vplivom bankirjev. Ker vlada nj imcla svojega
denarnega zavoda, nj imela kan naloziti gotovine.
jackson Je topic priporocal kongresu, da mai wa
konl vladni bancni sistem, ali vecina zastopnikov
" obeh zbornicah Sc je temu protivila. Vsled
tega je bila vlada primorana depozitirati svoj
denar V raznih drzavnih bankah, XII so tisti cas-
rasle kot gobe pc dezju. Kongres je sprejel toza-
devni zakon, da je smela vlada stopiti V zvezo Z
dry vnimi bankami kakor z bivSo narodno banko.
tod ,nl slada.im; rooo,;. y.o lo I,.;u.:u.o Jo-..