davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Arizona republican., 1913-08-25

which shall meet on the Tuesday after and the declare results further the first primary and general elections hundred and u2O days after the official notification of it's approval by the has been the council and the notice holding said be as provided for in Chapter XXI this Charter
 Section 2 After the said first general election m under ] this provided shall inc necessary ] Pmg % Pas ana aPpoht % mt the necessary @ ] 1es a d phernala for the holding of such elections ~ ,o. , city casting Se @ sdc oe a m % @ M @ fP' @ SPe Gn @ m m & 6t @ % Commission ay the number polling time section The qualification required electors @ Sa' previous to any primary 's'" or general election section to violations of the pend9re5 of committees and candidates primary special and and shall be enforced provided & said State laws
 Special Elections
 Section | All special elections herein provided for shall be conducted in the same manner and under the provisions ] @ ' Ss tao"S the
 The Initiative
 Section l. be he Commission by petition signed by fifteen d5) cent of the qualified electors of the city computed on the vote for the cand which mayor was elected. Section Any ordinance submitted to the Commission shall be presented petition substantially
 Phoenix, Arizona. ............. of
 residents of and duly qualified electors therein do hereby submit and propose be taken relative rejection be submitted to a vote of the people to-wi
 Glere insert s3er the proposed ordinance in fun2
 Name of sisner Address - County of Naricopa
 duly a duly qualified eector of the city of Phoenx Arizona that the signatures appearng heTenaboy and that each & and all Of them are residents and duly qnse the said petition who should notified of persons addressesD
 Subscribed sworn before me this day of
 ...............
 Notary Public County eoton Tne pprfsons of Chapter XVII of this Charter in so far as they relate to the method of filing with examination and n mss ana nGl'0h @ % od m Gf sad peoQ m & by the the city shall apply petitions initiative and submission proposed ordinance section be signed by electors equal number to fifteen @ cent of s d ceIs t nst tbt n 6 on m ] n a frth%,th % was ,ttd the the special election the Conms
  under provisions of Chapter this charter5 or have Attached t tn ntion 9ccornanIn s ordnance his certificate of sucency the Commission shall proceed to call submitted to the vote of the people
 by this Charter submitted proposition be printed of city clerk to enclose printed copy thereof in an envelope with sam Commission paper of the city and published in like manner as ordinances that such publication shall take the place of the printing and of the ordinance proposition and of the sample ballots upon proposed yes
 
 ordinance questions be
 Yes
Arizona republican., 1913-08-25
CHAPTER XVI The Referendum

ec o he Conn  sage as n
   which
 
 part item of recon
  init election be   proclamation XV this Charter
 provisions apply petitions o chapter
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
Harold w. Houston
Lopukhin zopet sprejet nazaj v
Rusko drzavno sluzbo.

a Lopukhin, bivSi SET ruske
tajne pOliciie, ie zopet priSel
V milost pri belenu carju. Lo-
pukhina ie zatozil znani Spijon
Egene Azef, rekoc da ina skriv-
no zvczo z socialist. Nato je bill
degrcdiran in obsojen ma teSko
delo V Sibirii. PozneiSe izpoved-
be pa so dokazale. da Lopukhin
nj biz V zveZi 2 atentatom kateri
Sc ie izvrSil mad velikim knezom
Sergijem, ter da je Azef, kateri
je bill ruski DRAWN $pijon, ter
clan revolucionarne socialisticne
stranke oh enem - grdo lagal.
Lopukhin je gotovo dosti skusil
V Sibirji. Sedai ko .ie dobil svojo
sluzbo nazal, mai gleda, da tudI
on ne bode po nedOlznem posilial
lludi V %jetniSnice. Spioh je pa ce-
la afera zelo meglena. Mi ne yer.
lamemo, da hi start terrorist Nike.
lai cloveka, kateri je bill obdol.
zen najhujsih zlocinov, povzdig.
nil ma tako sluzbo. Da je bill Azef
lopov. kakorsnih je bio Sc malo
med delavci. to smo mi Re zdav.
mel vedeli. Vemo, da ie il svoic
peklenko taktiko sprawl brez Ste.
villa sodrugov ma vislice, jeGe in v
Sibiriio. Ako so Sc sedaj v Pc.
trogradu preprieali, da jih il
Azef grdo vlekel "a nos, zaka!
pa ne poravnaio krivic, katere SC
storill delavcem. No tega Gear
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
DEGENERACIJA.

Danasnje slabo vzgojeno delav-
no lJudtvo, vsled slabe hrane,
brezmejnega u%zivanja opoinih pi-
jac, ter teskega n~ezdravega della
V smrdljivih tvornicah - naza-
duje telesno in dusevno. Kapita-
liSti, kateri Sc popolnoma mic ne
brigajo "a druZega, kakor "a svo-
je lastne zepe, so grobokopi clo-
veskega rodu.
V danasnjej druzbi imamo vse-
ga v izobilju, tako da bi lahko
vsi Indie ma zemlji ziveli V zado-
volJnosti in bratstvu. Namesto te-
ga pa imamo ma enej strani peSci-
co ljudi, kateri niti sami ne vedo,
kako bi zapravili velikansko bo-
gastvo, katero Jim dan "a dnevom
nagromadijo pridni delavci. Vsled
prevelikega bogastva in brezdelja
Sc posedujoci sloji teleSno in du-
sevno polene, niihova kri Sc zaradi
premalega gibanja spridi, in tako
poStanejo namesto zdravih, encr-
gicnih udOv druzbe duSevni po-
habljenci, katerih rod navadno DO
nekai generaciiah zamre. Sc hui
81, akor pri bogatinih preveliko
razkoSje in mehkuznost, pa raz-
saja med p~roletarci glad, revScina
in primanjkanje. he V prvej mia
dOsti odtrgajo otroke cd svoiih
starisev, ter jih i~zkoriScajo V inc
nu boga mamona. In ker delo Sc
mnogo bolj Skoduie nedoraslej
deci, kakor pa odraslim ljudem.
cato vidimo danes. namesto ma
duhu in telesu krepke delavce. de
generirane sirote, kateri brcz visa.
Ike z~Ivljenske enerzije, brezbrizno
nosllo kapitalisticno butaro. Ako
sc V celei cloveSki druzbi kmalu
neizvrsi temeljiti preobrat, bodemo
lmeli namesto zdTavega narasGa.
ia, kateri hi lahko z mirnim DO.
gledom zrl V viharje zivljenja -
kup revnih degeneriranih siroma.
kov. Ako hocemo, da kapitali.
zem, kateri je studenec vsega Fla.
Sc V nadalje nemoteno izyrSuie
svoje delo, 2 akterim spodkonava
temelj celega cloveskega rodu.
potem opustimo naso akcijo, z ka.
ltero vodimo BOZ prot najhuisemu
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18

sovrazniku c~lovestva. Ako pa smo
prepricani sodrugi, kateri vidimo
z odprtimi ocmi vso mizerijo in
gorje, potem pa pojdimo ma delo.
Pomagajmo drugarsko nasim So
delavcem, kateri mas zavoljo po-
m~anjkanja izobrazbe sovrazijo i'm
prezirajo. Kolikor boil Sc bode
kapitalizem nagibal svojemu zato-
nu, tOliko ostrejSi bOde boz "a svo-
bodo IL politiGne in industielne
suznosti. Obmetavali mas bodejo
naSi nasprotniki 2 najgnusnejSim
blatom. NaSc brate, katerim V
mladosti MISC hotel dati zadostne
solske izobrazbe samo zavolio te-
ga, da jim bolj brezskrbno ike
riSGajo - bodo z vsemi mogo6imi
sredStvi Odracali od mas. IL de.
narjem Sc dandanes kupi ~talente,
ljubezen in Waldo. Padec absolu-
tlzma, kateri danes vlada pc vse-
mu svetu, cd vshoda do zahoda
in cd severa do juga, ne pomeni
samo kakSe skrpucane reforme
pc mescanskem vzorcu. Temvee
novo z~ivljenje, kjer bodemo vsi
ljudje brez razlike narodnosti in
we're bratje in sodrugi. Svet, V ka-
terem bode dovolj kruha in della
IA vse. In takrat bode cloveski
rod, kateri ina pc naravnih zako-
nih pravico do enakega zivljenja,
- zbrisal madeze, kateri so "a
znamovani V zgodovini delavske-
ga gibanja re odkar imamo prve
podatke starega veka.
Zginile bodo kapitalisticne
stranke, katere bazirajo ma tat
vinah, ropih in umorih. Namesto
sedanje bolezni degeneracije, ka-
tere vzrok eksistira V prevelikem
razkosju in prevelikem pomanj-
kanJu Sc bode razvila prava de-
mokratinGa civilizacija in kultu-
ra. kapitaliziem, moderno dete
razvoJa zemlje, bode dobil svoj
prostOr pOlej starega fevdalizma.
NaSi zanamci bodejo pripovedova-
Ii svojim vnukom cd neStetih kri-
vic. katere smo moral ~pretrpeti
Y boju "a svobodO in enakost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
Urednistvo.
NAMESTO CIVILIZACIJE Sc
VEDNO -BARBARIZEM.

Nobeno fantasticno zasukovanje
resnice nj tako smesno, kot preti-
rano spostovanje in slavospevi mi
nulih in sedanjih druzabnih uredb.
lie redki so kulturni zgodovinarji.
kateri so nepristransko raziskova-
Ii prirodne vplive ma razvitek clo-
veSke civilizacije.
Kulturnim fantastom zmanjku-
je besedi. kadar opisujejo velican-
stno pot Glovestva IL staroGlo-
veSkega barbarstva preko sred-
njeveSke z~astarelosti. do sadov
novodobne kulture. Ia mani sta
suzenstvo in tlacanstvo, Okrutni
ustanovi plemenskega boja, "a ma
mi krvavi teoloSki prepiri, ugasni-
lie so 1--WE baklje, Neronove in pa
peSke.
&c ie spostovanje zivljenja in
cloveSke osebnosti znak kulture,
Sc Pc pravici lahko vprasamo: ali
ne kaze novodobne civilizacije We
Tiki krvavi madezi9 Ali nj nasa
ci~ovecanska doba V najblizji So
rodscini Z vojnimi strahotami pr
votni bojev? Tolstoj je enkrat
plasticno oznaGil prekleto zvezo
rafinirane moderne tehnike 2 Siro-
vo brutalnostjo prvotnih casov. Xxi
je vpregla najpopolnejSa sredstva
"a vojno ubojstvo: primerial 10 ,je
brzojavnim drogovOm, ma katerih
tece zica skozi mrtvaSke glave.
In dale: ali ne della nasa JUST
ca svoje pravice Sc zmerom S seki-
TO V roki, pod veSali. Morda hoGe.
mo justice smatrati "a pravienc
matt, ako gladni clovek ukrade
HEB kruhe, nakar ga "a vec lei
Posljejo "a omrezje, ce re ne ma
v%islice. Prekanjeni lopovi, kateri
ukradejo ljudstvo "a miljone in
miljarde, so pa v oceh nase justice
stebri cloveske druzbe. Ali nj ma.
Sc pravosodie Sc zmerom krvave
mascevanje.
Ampak cloveske zrtve, XII iib
grabi vojna in XII Jill terra krvava
] justica, MISC najstevilnejsse in tn.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
Poor IN
DRUGI DELAYED.
v West Virginia izbruhnil strajk.

-Vsled neGuvanega terorizma
cd strani kapitalistOv, kateri so
poklicali V dezelo naicte morilce.
kozake in voiaStvo. stojimo da-
mes pred kritiGnim polozajem. V
dezeli so huise razmere kakor pa
V Rusiji.
V jecah imamo naSe voditelie
in organizatorie, med mimi .ie tu-
Oh naSa osivela "angelj premo-
garjev' Mother Jones'. katere
hoce Obsoditi voiaSko sodiSce kot
morilce ma vislice ali pa ma do
smrtno jeJo.
V oGigled takim krivicam, ko
sc teptajo V blato nam zajamGene
pravice V konstituciji - nimamo
V rokah druzega orozja, kakor da
smo naSim trinogom napovedali
Straik.
Strajk je dosedaj raztrgnjen ma
sledece okraie. V Paint Creek di-
striktu Mucklow, Standard. Wa
conan, Tomsburg, Burnwell, I'm
perial, Keeferton, Kingston in
Mahan.
V Cabin Greek: Dry Branch,
Ronda, Miami. Oakley, Rayford,
Acme. Red Warrior, Cherokee,
Decota. Leewood, Highcoal. Web.
Coal River Siding, Leevale in
Coal River.
Bratje. pazite, da he pojdete
ma linn razlicnim agentom, katere
bodo razposlali kapitalisti ma vse
~vetrove, da bi dobili delavce
stavkokaze, ter tako zlOmili de-
lavsko solidarnost. Ako prideio
do vas, poyeite jim. da smo pre-
mogarji West Virginiji ma
Straiku. da sc boiujemo "a xiv
ljensko place, krajsi delavni cas-.
poSteno tebtnico pr premogu in
boliSo bodoGnost mas in vas, ma
Slh IN vaSih otrok.
AkO ste priiatelji clovecanstva.
zee veruiete V GloveSko pravo, sto-
lite stran Cd West Virginije, do.
kler ne bode Straik konGan. Wee
MOI bio ie re ustreljenih in ubi-
tin. ker V dezeli ie vse polno vo-
iaStva.
Apeliramo ma vse zavedno de-
lavtvO. da nam V tenn tezkem bo-
jill stole ma strani. ker mas boj ie
tudi Vas BOZ.
United Mine Workers
of America.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
"JUNAKI"

Noina ma Balkanu Sc vedno ira
Ia toda zavezniki menda wee ne
koljejo Turkov, paG pa Sc ko.
LEGO sami med scboi. Zadnji tedep
Je porocaa brzojav IL Soluna, da
so sc par dni poprei zgrabili
Bolgari in Grki pri Nigriti V Ma.
cedoniji in pablo je baje $50
mrtvih in ranjenih ma obeh stra.
neh predno so Sc "~'krSGanski brat
Je pomirili. Boz je nastal radi
mesteca Nigrite. Grki in Bolpari
bi radi zasedh mesto, toda Grki
so bill urnejSi in well so ga pred
no so priSli Bolgari. Zadnje ie to
razJezilo i'll ko so Sc pribilizali
mestu, nastavili so topove in pri-
cell streljati ma Grke. I'll so seveda
odgovorili s svojimi topovi in
bitka Je trajala cell dan. dokler
MISC dobili Bolgari ukaz cd vrhov-
mega poveljnistva svoje armade,
da sc morajo umakniti. Pozneje
so sc Bolgari izgovarjali, da so
napadli Grke vsled pomote %,
ker so mislili. da so v Nigriti Sc
Turk.
Avstrija je indirektnim potion
prepovedala Srbom, da ne smejo
pomagati Crnogorcem pri oblega-
nju Skadra. Srbi Sc naravno ne
zmenijo "a to ''prepoved'.
Odrin je Sc vedno v turskih
rokah in Skadar tudi. Turciia je
pripravliena "a ponovna mirovna
pogajania.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
Poor rudarji v w. Va.

V slu6aju, da ste klicani kot
price k milicnemu sodnemu cd
born, V vseh ozirih kar Sc ti6e 81
tuacije ne odgovorite ma nobe-
no vprasanje.
Ia sodni odbor absolutno nina
nObene pravice obsojati delavcev,
kateri so pc mnenju miliGnega
sodnega odbora - postavolomci.
Bodite zvesti svojemu DELAY
skemu razredu in svojim sodru-
gom. Vstraiajte V vaSem teSkem
boju, ter ne pripoznajte nObenih
pravic, kar Sc tiGe V izvrSevanju
Justice, katero sluzbo hoGe igrati
milicna komisija. Vase razprave
in zadevc prepustite V pregled in
razsodbo civilnega sodisGa.
Harold w. Houston,
Council "a T.. NJ. w. of A.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18

in njegovi ministri ne bodeio nj.
kdar storili, in potem &c delavc;
stokrat svoio ~nedolznost dokaze.
10. cato pa brzkotne, da v tenn
grmu nekaj tici, kar mora bit;
dobro "a ruske lopove in niihovo
dvorsko kamarilo. Ako hi hotel
ma ruskem spustiti IL ice vse ii.
ste, kateri so pO nedolZnem IA
prti, potem hi bile vse jeGe do
malaga prazne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18

Narodni Vestnik". kateri Ii.
vi edinole cd delavcev, pise V
svojei zadniej St. 100. med dru-
gimi sledece:
Ia prihodnie mestne volitve
kandidira "a zupanske mesto Oh.
Trezona. Kako pribljubljen ie
med narodom, pricala je mnogo-
brolna udelezba ma Shodu, ma ka-
terim Sc je navzoGim predstavil
kot kandidat."
Tako tore.i. Ako to nj neum-
most in slepenje delacev, potem Sc
pa vse neha. Trezona priljubljen
kje VAN je pametl Ne rekli bi
mic, ako bi ga osebno ne poznali.
Mar nj to tisti Trezona, katerega
so vsi delavci ma Ely "a neStete
krivice in Sikane. katere so cd
MEGA kot rudniSkega superinten-
denta dobili do grla stiff Mar nj
TO tisti TreZona, kateremu so de-
lavci ma Ely z zelezniskimi pragi
zabarlkadirali progo, da Sc nj
mogel z vlakom odpeljati prot
Duluthu. In delavci hi ga bill ia.
KRAFT tudi ubili, da iih nj preka-
NIL. ter Sc dpelial nitro proti Sc
veru ma Winton.
Zavedni delavci ma Ely, maj 81
pa sedaj sami, narede komentar
cd delavskega lista in delavskih
prijateljev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18

di najhujse MISC. KrvoloSnejsi
vampir, XII Pile elovesko kri, nena-
sitni moloh. Xxi pozira 1.-Two xiv
ljenje, lakotnejsi in strahovitejsi
od staroveskega suzenstva in
srednjeveSke verske blaznosti, je
razredni gospodarski red, kapita-
lizem. Njegova zgodovina - brez-
obzirno pustoSenje ljudske sile,
frivolno igranje 4 GloveSkim xiv
l.jenjem. Kakor so 81 egipGanski
faraoni ma okostiih Svojih SUI
njev zgradili Spomenike svoje
blame preSernosti pray tako 81
novodobni mamonizem pOstavlja
svoj prestol IL mrtvih proletar-
skin trupel. Delavnico preobraca
V bojiS6e XII ga dan "a dnevom
gnoji delavska kri in kier Sc dan
"a dnevom odigravajo tragedije
med zivljenjem i'll smrtjo. Same
V Zdruzenih Dzavah Zahteva ma
Xix kapitalizem vsako leto 100000
zrtev. katere padeio V industriel-
mem polju: IA cast i'll slave boga
profita.
V NemGiji nam statistika cd
!. 1885 dale zaznamuje diva mi
Iona industrielnih umorov. Vol
ma blaZnoSt vSega sveta ne doseZe
cello stoletje tega Stevila.
Umrljivost delavskih razredov
geronimo prekaSa umrljivost osta-
lin slojev cloveSke druzbe. V pre-
mnogih industrijskih panogah,
vsled pregnanega della in We'd ne
zadostne hrane dosezejo delavci
komaj trideset let povprecne sta
rOsti. Betlehemski detomor, XII IL
niGuje V vsakej DRAW leto "a le-
tom ma stotisoce zivih bitij, je lie
strasna posledica bede in siro-
maStva, ma katero so obsojeni
starsi, V sedanJem gospodarskem
redu.
Strahotno pu%stoSenje ljudskega
zdravja in zivljenja. visoke nepre-
gledne grmade cloveSkih zrtev, o.
nacujejo kapitalizem in niegov
DRAWN i'll pravni red. NezasliSa-
ma potrata della in nezasliSana po-
trata z~ivljenja, tako je bistvo ME
govo.
Bobneca reklama in slavospevi
kapitalizmu je umeten morfij "a
delavski razred, ker moderna kul-
tura Sc Sc nj ~povspela do nepri-
stranosti in pravicnosti z cloves
kim zivljHjem. VISA danaSnja
d%ruzabna politika mai Sc gre solit
IL svojimi reformatorii in Glove
kOljubi. Resnicna liudsko politika
mora povzdigniti varstvo cloves
kega zivljenja ne lie moralno. tenn
vec "a gospodarsko nacelo in po-
trebo. Dokler pa mi premagan ka-
pitalisticni sistem, .je resnicna
ljudska politika nemogoca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
Governor Hatfield nastopil kot
novoizvoljeni governor v w. Va.

Stara navada ie re, da sc po-
zdravlja nastop novoizvoljenega
governerja. Tudi mi, dasiravno ma
celni n%asprotniki starih tradicii
In starih strank Sc pridruzu.jemo
tenn pozdravom V toliko. ker upa-
mo. da bode now governor mare
dill konec kozastvu in krivicam.
katere nimajo para V despoticnej
Rusiii.
Ia enkrat smO Sc V pOpolni te-
mi, pc katerej poti bode hodila
administracija novega governerja
napram rudarjem. Pokazati pa Sc
mora V kratkem, kan vedejo ME
govt cilji. Ako bode obdrzal Sc V
nadalje vojaSko sodisce, komisijo
IN milicO, potem nam .je jasno, da
bode zaklet sovraznik delayskega
razreda. Ako pa pomede z proti-
p~ostavno inkvizicijo, bode Eel a.
plavdacijo vsega z~avednega de
lavstva, ne samo V draw v Vir-
giniji. temvec cd st. Francisco do
New Yorka in Sc preko oceana.
II upon V srcu, da 2 Min dobi.
mo dobrega prijatel.ja delavceN,
ga pozdravljamo IL C Pozdrav-
ljali smo oh nastopu tudi njegove-
ga prednika, kateri pa Sc je IL
kazal kot zvesti hlapec velemogot-
cev in premogarskih baronov in
kateri je tudi odgovoren "a nedol-
zno prelito delavsko kri. (Labor
Argus.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18

Ike reel liz zepov delavstva, katero
ina re itak dovolj plaeil "a vzdr-
zevanje samega sebe, kakor pa IL
zepov kapitalistovi Kajti ce DO
sprejet zakon IA splosno starost-
no zavarovanje, BIO 23 p~rispevkov
cato Slo IL dohodninskega davka,
torej plaGali bodo vecino kapita-
lSti in lie - delavci. Pa DO
kdo deial: zakaj pa drugi listi pi-
sejo o temg - Odgovor ma to ie
naSe staliSee: Drugi listi he slede
nacelni politiki; enkrat priporo-
CATO demokrate. drugikrat repu-
blikance it'd. cato tudi nimajo
nobenega nacelnega programa in
Sc oprijemljejo lie mimoidocin re-
81. Dovoli imajo torej casa pc
cati Sc $ plitvimi reformami. o
katerih ina posameznik lahko
razlicne poime.
"Proletarec" Sc V marsicem ne
more in ne SINE strijati, kar stu
cajno zagovarjajo Ostali sloven-
ski listi. Posameniku-socialistu
je sicer omogoceno peGati sc V
javnosti o stvareh, o katerih
stranka hi izrekla svojega sta
lica, ali Memo glasilo nikakor
ne. Posameznik lahko akcijo pc
svoii prev'dnosti podpira ali pa
tudi ne.
SocialiSticno glaSilo mora biti
vedno nekompromisno, revoluci-
ionarno in Sc ne SINE pustiti Cd
daljiti po nikomur V kakSna
stranska pota, ki bi utegnila DAFT
naSemu gibanju drugaGno smer,
nego je vsebuje nauk mednarod-
mega socializma. Socialism je pc
vsem svetu enak in ne della nObe-
nih izjem. Vsakdanje izkusnje
a uce. da bo socialism zmagal
lie tedaj, ce Sc DO drzal svojih ma
eel in machine taktike. Mnenje,
Ga imamo Slovenci V Ameriki kai
skupnega zven delavskega vpra-
SANTA, ne more biti "a "P~roletar-
ca" nobena iziema.
ker Sc nacelno ne strinjamo s
te vrste reformami, Xxi Sc ~izyajajo
izkljucnO ma racun delavcev. a
poSamezniku ne moreno zabrani-
ii. 6e Sc hoce pecati S tenn vpra-
Saniem, kakor ne morem nobe-
menu diktirati, mai kadi ali ne
kadi cigare, mai hOdi ali maj ne
hodi V cerkev, mai Sc vozi ali ne
vozi V avtomobilu, dokler njego-
We akciie pricajo, da nj krSil So
cialisticna nacela ali strankino
discipline. ostanemo tudi V bodo-
ce glede SLOW. zavetiSGa nevtralni.
Vsled tega prosimo vse dopisni-
Ike, XII st zele pecati s TEN vpra-
sanjem, da ne p~osljejo gradiva
ma urednistvo "Proletarca". ker
ga bono moral radi nash naGel
odloziti. Prosimo torej vse sodru-
ge. maj to vpostevajo.
Urednistyo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
200 SUzNJIC ZAPUSTILo TO.
VARNO IA ZELEZO.

Pittsburgh. Pa. - Dvesto dek-
let. zaposlenih pri South Side
Iron Mills. katere gOspodar .je
zvezni senator George 7. Oliver.
Jc danes mare -. Slo ma Strajk.
Tlsoc deklet. zaposlenih V raw
no lStem departmental, je priprav-
lienin z~astrajkati iutri. Ia tako
placilno lestvico bi ne delali niti
kitajci. Dekleta so bile ~upoSlene
V oddelku. kjer Sc ma debele re-
lezne ploSGe pritrjujeio zelezni
bolcni. Ia to delo so dobivale DO
5 centov cd tiso6 pritrjenih boil
Gov.
Straikarice zahtevajo pc I GEN.
TOW ma tisoc. To praviiO je mai
nrzja plaza IL katero sc sploh mo-
re ziveti.
Nobena nj zasluzila wee nego
IS ma teden. Seveda so bile dek-
leta, katere so zasluzile SIS lie IL
jena. Mnogo med mani, rekle so
straJkarice, so zasluzile samo DO
% centov ma dan.
Pritrievati bolce dan ma dan
ie teSko delo Ia krepke moze, kaj
Sc lie "a dekleta. Strajkarice do
spevSi ma ulico, SO kazale svoje
Cd teSkeoa zeleza razdrapane ro-
Ike, kjer SC Uncle ne samo polno
zuliev pc dlani. temvec cello DO
prstih,
Zakai pa blagorodni zvezini Sc
nator, kateri Sc ma stroSke ljud-
silva guglje ma mehkem naslonja-
en- V WaShingtonu, ID. c. - pri
taken teSkem delu ne naStavi
krepkih moSkih delavcev. kateri
pred tvornicami milostno prosijo
della?
No. naSi zvezini senatorji, kate
ri reprezentirajo ravno tako ne
notrebno sluzbo, kakor modro-
krvna avStiiska goSpodska zbor-
MICA. ogrski magma ie ali pa an
glcSki lordie - dobro vedo, da Sc
IL krvi deklct lahko izpreSa Sc en-
maiO wee dobicka IA niihOvO zret-
je in njihove napravdrane dame.
Delavci Sc pa tudi lahko tukai
nance. koliko hi bill ma boljSem.
ako hi priSla ma povrSje progre-
sivna stranka, katera Sc bahia z
svoiimi bobneGimi reformami.
Zvezini senator George r. Oil
yer JIG eden tistih. kateri so usta-
novili ia nestvor, ter delal z vse-
mi Stirimi IN novo stranko in
platformo. v katerei Sc kar cedi
sladkih obliub "a ubOge delavce.
Ako je tOrei blagorodni senator
V resnici "a boliSe delavske raz-
mere, potem mai kar pri svojih
delavcih zacne. Ako pa tega ne
stori, (kar seveda ne bode sto-
rll), potem smo pa ma jasnem, da
visa ~progresivna stranka z svoii-
mi v~olitelii po vrhu. nj nicesar
druzega, kot velikanski bluff.