Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-04
DRzAVLJANSKA VZGOJA.

Ma NemSkem, pa tudl V AvStrl-
il Sc v zadnjem casu javnost mno-
go peea z vprasanjem drzavlian-
ske vzgoje, predvsem z vprasan-
jem, kako maj ljudska sola z po-
globitvijo vpogleda V sedanji 60
spodarski, drzavni in prsvni red
pripravi dorastajoci ljudski rod
"a izpolnjevanje drzavljanskih
pravic in dolznosti.
Stara razredna drzava, fevdal-
ma in absolutisticna, nj poznala
drzavljanov V sedanjem zmislu
BESIDE: prebivalci drzavnega o.
zemlja so bill p%odlozniki. Tudi
vladaiocim stanoyom in razredom
podeljene politicne pravice MISC
bile drZav1janske pravice, temvec
stanovski in razredni privilegiji
V nasprOtju $ p%Oliticno brezprav-
nostio ljudskih mnozic. LjudstvO
.ie bilo skOzinskoz iZkljuccmo cd
politicnega %zivijcnja, cd zakOno-
daje in cd uprave iavnih zadev.
Drzavljane, preblvalce S polite
mimi pravicami sreGamo stoprav V
moderni ustavni DRAW. XII sloni
vSaj po %teoriji ma "enakopravno-
sti vseh''. dasi tudi moderna raz-
redna drzava nj izvedla na6ela
enakih pOliti6nih pravic. V
starih cash so bile pOdlOznikom
nalozene dolznosti zbrane V KRAFT
KEN, iedrnatem stavku: Bod po-
koren svoji gosposki! V modernih
drzavah pa so 81 skuSali vladajoci
razredi in stranke $ pomocjo jaw
nih oblasti ohraniti politiGno ku-
ratelo mad delavskimi sloji. Nj
jim Slo "a politiGno vzgojo, "a dr.
zavljansko vzgojo ljudskih mno-
zic. temvec "a dresuro in temu
smotru so tudi podredili ljudsko
SOlstvo. Soil so nalozili nalogo. da
prepreci politicno izobrazbo dora
stajocega rOdu in da mesa in po-
tvarja pojme; to ne velja lie o ljud
ski soil. temvec tudi o viSiih u6i-
liscih: povsod sitematicno zane
marjenje odlocilnih in merodajnih
deistev interesu vladajoSih fax
toriev.
Da sc zadnjem casu purgarski
twill tako 1.-Two zanimajo "a vpra-
SANTA drzavljanske vzgoje, XII so
ga dOslej tako trdovratno zane
marjali, je provzrocila S svojim
delom socialna demokracija z vec
desetletnim izobrazevalnim delom,
Xxi zacenja re pri mladini. je iztr-
gala delavske sloje IL dosedanje
p~oliticne brezbriznosti, Jill nava-
iala ma samOstojno politicno mi
sljenje, Jim podajala drzavljan-
sko in splosno izobrazbo, Xxi preka-
Sa povprecno Hobrazbo purgar-
skin zivljev. Ia vzgoja, ia izobra-
zba delavskin mnozic gre jasno in
naravnOst IA TEN, da Sc odpravi
sedanji drzavni in pravni red. da
Sc odpravi razredno gospodstvo,
da Sc upostavi delovno pravo.
Uspeh socialno demokraticnega
izobrazevalnega in vzgojevalnega
della sc kaze ma vseh pojavih poll
ticnega ~zivljenia, politicnih bojev.
V oia5enje socialne demokracije,
V narascanju socialno demokra-
ticnih glasov, pri volitvah in man
datov v iiavnih zastopih. Zaman
Sc trudijo vse kOnservativne avto-
ritete: kapital. cerkev, Sofa. mill
tarizem. JAYNE oblasti, da ustavi-
jo ia razvoj, XII Jill $ strahom nav
daia. V tel zadregi so Sc zatekli
k misii. da ie sedanji sistem ljud-
ske vzgoje izpopolniti 2 drzavljan
sko vzgojo mladine.' Dasi o po-
drobnostih nj soglasja med mimi,
so vendar vsi konservativni twill
edini vtem. da mora drzavlianska
vzgoja sluziti obrambi sedanjega
druzabnega reda.
Resnicno drzavljansko vzgojo
ie socialna demokracija cd mex
daj zahtevala. ampak cd konser,
vativnih zivljev izvirajoce pred