Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-18
TOM MANN IN NJEGOVA SIN
~DIKALISTICNA PRoPA-
GANDA.

~ I y,
re V delavskem gibanju ma An
gleSkem in V Australia. Potoval
ie ze povSod, koder obstoji mo-
derno delavsko gibanie; bill je ma
Francoskem. NemSkem. Sved-
skem, Y Belgiii in DO raznih dru-
9Th krajih. Citateliem "Prolctar-
ca" mora biii Y spominu. ko smo
o MEM porotali pred enim letom.
da GA ic anglcIka vlada obsodila
ma ScSt meSecev zapcra radi hui
Skania v~oiaStva.'
Mann Sc nahaja zc diva mese-
ca Y Xedinienih drIayah. Obiskal
ic zc VISA vctia induStriclna Src-
diSca, kier je predaval delavskim
mnolicam. On ie dober govornik.
Nicgovi argument y prilog in
| dustrielue SolidarnoSti so ncovrg-
lljivi. NSak treznomiSlct dclavec,
kateri pozna delavSke boic. mo-
ra pritrditi Manu-, ia uuijc raz-
] dcljcuc 30 Starcm nacinu y mes
tete vcic Strokah i'm Strocicah ne
moreio 81 wee merit Z vcdno We
cjo Silo orgauiliranega kapitala.
Po tenn Starem n.Ginu Sc organi-
! lirani dclavci dele ' stotinc re-
gimcntoN ~raItrcSeuih ia ySc Sti-
ri vctrovc. med TEN 10 stoii MIN
uaSprnti celotua voiSka "kapita-
nov induStrijc. Nov i'm vSpeSen
natin organiziranja mora biti po
induStriiah. Y TEN ina Mann
pray in to - mi vemo tudi brez
MEGA.
Dokler torei govori Mann o
industrielni solidarnosti in u pc.
trcbi irduS'ri"lnc uniie, SoglaSa-
mo L MIN do picicc. Ali Mann
govori Sc wee. On trdi dale. da
delav>ki boj mora biti ymeien
>amo ma mdustriclno pole. On
ltrdi. da zakOnodajStvo jc brrz
pomona IA delavcc in ia glaSo-
vnica ie oroiic brrz v>akc vred-
uoSti. Y tenn So pa Mann lclo mo-
ii; tudl SmcSi -. Skoda. ia ic on
toliko potoval po Evropi. zla>ti 30
\emtiji in nj vidcl. koliko ir de
lavStvo do>eglo potom politiGne-
"a hoia i'm potion lakouoda.istva.
Mann nj socialist. To p|rilnaie
sam III 81 cello lasmehuic social
ste radi politirne akcijc. Mann
j. sindikaliSt. Nicgova propagan-
la ir Sindikaljlcm 30 stsrcm
f~rancoSkcm vzorcu. da>i uekoiko
pobo ryan. Njrgov sindikalizem
pozua lc SrcdStyo dirck,nc akci-
ir. ki - ilraIa y g%cucralncm
itraiku in y poSlcdicah iStcg.
Taxa bojevna >rcdStva 80 pa y
Amcriki prava abSurdnoSt. Ako
hi delaystvo y Zedinjenih drza-
van danes zavrglo politiGno akci-
io, sprcjelo Mannov sindikalizclA
r. podpisalo hi iSti dan smrtno
obSodbo Svojemu %gibanju. Pro
paganda direktne akciie le
opravicena lc takih dr.
zavah, k.ieh delavstvo nina
volilne pravice' kakor n. pr.
" RuSiii, kier 81 ma noben dru-
q nacin ne more pomagati. In
tudi Y takih drzavah ie BOZ V
prvi vrsti %napericn "a splosno vo-
limo pravico kot glavno sredstvo
IA madeline zahteve.
lnduStrielni boi brcz politicne-
ga boia ne ida ME. Nj soglaSa-
mo Z industrielno unijo, toda Ia
uniia mora It'll roko V roki : So
cialisticno stranko; industrielni
in politi6ni boi morata iii vspo-
rednO kakor Sc to vrSi V Nemci-
il, Avstriii in %Italiji. Straiki in
delavsko zakonOdalstvo mora po-
magati drugo drugemu dokler
naposled delavstvO potion zakO-
nodajstva ne rcvolucionira polo
zaia tako dalec, da bo mogoca
socialna revoluciia. Ma Frances
KEN ie sindikalizem skoraj unicil
delavSke Organizaciie. NcGni
Straiki so delavcc tako oslabili.
da so ze skorai nesposobni "a in
dustrielne boje. Francoski delav-
ci to SpOznavajo in danes ze "a
puSGaio sindikalisticne generate