Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16
socialism, IN MODERNA
VEDA.
(Dalje.)

. Ziyljenje poedincev, skupin in
velikih druib rszodeva, da prev
laduje, ce je zagotoVljena hrana,
gmotna podlaga obstanka, zakon
mteresne skupnOsti mad zakonom
konkurcnce in boja ter ObratnO.
V barbarskih razmerah sta deto-
NOR in umor OGeta ne lie dovoljeni,
temvec cello zapovedani in versko
sankcionirani dejanji, ce zivi Glo-
vek ma revnem otOku, II. pr. V Po-
imeziji p~oStaneta pa |nenravni TN
Zlocinski ma kontinentih z boga-
timi in gotovimi zivljenskimi sred
stvi ~. IL negotovosti vsakdan-
jega kruha, XII mu6i ogromno We
emo. izhaja Sc danes surov in bru-
talen boi "a Obstanek ali ''prosta
kOnkurenca", kakor ga imenuje
individualizem. Gin so pa s kolek-
tivno laStnino slednjemu Gloveku
Zagotovljeni zivljen. pogoii, zago-
spoduje nedvOmno zakon interes-
ne skupnOSti. Pcjav, da Sc priseli-
ia harmonic in vzajemna dobro-
hotnoSt V rodbino, Ge gre vse po
srcci i'll &c je vsakdanji kruh "a
g%otovlJen, doGim spremlja bedo
prepir in boz, Sc razodeva V veil
KEN V vsej drIzbi in ga kot stall
no pravilo potrdi bolEi red bodoG
nCSti.
Tako bO izglcdala zmaga socia-
lizma in tako slove, naglaSam Sc
enkrat, najdOvrSenejSa in na.jplo-
dovitejSa razlaga .neizprosnih pc
Darwin odkitih prirodnih ga
konOv, XII 10 zahteva Socializem.
prezivetek najbolise prilagodenih.
Tudi tretji in poslednji ugovor
Hackelna in ha~ckeliancev Sc ne
da proti Socializmu porabiti tako.
kakcr hi radi. cetudi ie V svojih
Terminus technics ma pol.ju biolo-
gile in darvinizma popolnoma pra
wien. GlaSi Sc: BOZ "a obStanek
~ohranjuje zi~vljenju najboliSe
ali naJbOlje OborOzene in rodi ari-
stokratski process prirodnega izbo
IA V nasprotju Z demokratiGnim
niveliranjem kolektivizma V smis-
In SocialiSticneya slikania bOdoG-l
nosti \.
V Gem pa obstoji znani prirod-
nj izbor, ia nedvomni rezultat
konkurencnega boja?
Izraz Hackelnov in mnogih dru-
gin: ohranitev najboliSih in raj
bolj prilagodenih treba popraviti
in trtati besedo "najboljSi''. ki
izdaja lie ostanek teleologije, kate
ia verjame ma konGni smoter v
prirOdi in druzbi. Xxi ga je dosega-
ii z neprestanim izpopolnjevan-
jem. Darvnizem in pa splosni raz-
vojni nauk pa sta IL moderne We
de in IL opisa dejstev in resniGno-
sti izlocila teleoloSke pojme. Raj
Vol obsega tudi povratni razvoj
in razkroi. Morda je opaziti, ce
primerjamo skrajni tocki V raz-
vOju cloveStva, napredovanje,
komplicirano izboljsevanje. mika
kor pa sc ia napredek ne vrSi V
ravni vzpeti crit, temvec, kakor
pravi Goethe, SPIRAL, V ritmicni
menjavi izpopolnjevanja in raz
k~ra.janja.
Vsaka kviSku %namenjena raz-
vojna faza V individualrem in
druzabnem zivljenJu nosi V sebi
kal razkroja in razkroj povzroGi
2 razpadom izzitega organizma VI
vecno stvarjajocem laboratoriju
prirCde nastajanjc novih zivljen-
skin form.
Cmllivo je, da v ci0oeski drnz-
hi vsaka kulturna stopnia proiz-
vaja kali svojega lastnega razpa-
da, Xxi IL NIGGA vzraste - mogoce
kJe drugJe - nova kultura. Stare
iztocne teokracije razpadejo in
NTH sledOvi Olive zopet V grSko
latinskem svetu nato sledi kultu-
ra fevdalnega plemstva V osredn.ji
Evropi, Xxi pogine kakor n.jene
prednice. vsled lastnih izgredov.
Ola jo nadomeSti meScanstvo, ka-
bow, 4. nam, pairo ZloH,o, ~