Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-08
Taktika ~JugOslOvanSke
SOcialiSticne ZVeZe
v Ameriki.
Referat "a II. zbor j. S. z. v Mil
waukee, Wis, obdrzan v dneh
%, &c, 81. in % decem-
bra 1912.
Demeter Ekonomoff.
(Nadalj evanje.)

Sticne zvcze. Ali taktika naSe I've
ze proti kapitaliStitnemu raZredu
nj lc tcorctitnega maGaia. mar
wee -- kar ie glavno - tudi prak-
titnega, 2 ORION ma mega gcSpo-
darsko in politiGno stran napram
cnim i'm drugim boiem. - Prima-
ii moramo 2opet, da ic Ia Stran
VpraSauia vclike vaznoSti IA naSo
zvcZo. ker ohStoic V Sredini anne
riSkcea prolctariata Iaznc goSpo-
darSkc in polititnc o~rganizacije 4
raznovrStuimi cilji in t~czuiami,
napram katerim mora naSa zveza
lavzcti Strogo umerjeno StaliSce.
V tenn pa najdemo najpreje po-
trcbo. da Sc Scznanima 4 raznimi
oreanizacijami ameriSkega prole-
tarjata.
ZgodoWna dclavskcga gibanja
Y Amcriki Sc zacenia lahko reGe-
mo z odkritiem Amerike. KriStof
kolumb .je Z odkritjem Amerike
naSel nova trziSGa N raZvijajoCo
Sc trgovino in izdelkc Skozi II.
Stoletje V Evropi. RdeGekozni ~
mcrikanci so bill nato pregnant
proti Xapadu, vShodni del je hill
pa kmalu naSeljen po b~elokozcih.
XII so SO zaGeli naseljevati zlasti
IL zapadne Europe. To je pro-
vzrotilO novo dobo v goSpodar-
Skem in p%oliticnem zivljenju A
mcrike. Stare gospodarSke in pO-
litiGne raZmere ameriSkih midi
ianskih plemen so %zameniale te-
DAME forme fevdalne. katere so
omogOGevale ~razvoi robstva A
mcriki.
Ako zasledujcmo zgodovino DO.
jew izkoriStanih in potiSnjenih
mas ' Ameriki, vidimo. da Sc ii
boji razlikujejo V svOjem zacetku
V svoji neorganiziranosti: sunni
in svobodni-mezdni delavci, koli-
kor iih je bilo, so Sc veckrat uprli,
pustili delo in svcia mesta demon
strativno, V mnogIh sluCajih pa so
sledili tudi krvavi spopadi in ma
sprotstva. Y tenn caSu nj bilO no.
bene strokovne ali pcliticne orga-
nizacije delavccv. katera hi bila
Y stanu uvesti SiStematicen-orga-
niZiran boz vSch p|otlaccnih prot
izkoriScevalcem. Poleg tega je tu-
di z~nacajno, da doticni bOii MISC
vsebovali kakSnih nacelnih zah-
tev "a skrajSanje delavnika ali
pOviSanje place. Pozne.ie Sele, ko
je postal kapitalizcm re jak. ko Sc
je cedalje bolj Osredotocilo proiz-
vanjanje in proizvaialna sred-
silva Y roke posameznikov, ko je
i~zkoriScanje postaialo boil vidno,
ko so pOstaialc delavne mase Ste
vilneje. so Sc Scle zacele snovati
delavske organizacije L bliiznimi
in dalnjimi Z|acrtanimi cilii. Ia
kin delavSkih organizacij .ie bilo
nekai in vsaka teh je vodila boi
pc svoje, 'brez skupnega Stika.
Use to je pa provzrocilo, da so
bile te profesionelne delavske or
Ecaizaeii" Hevsne$ne Y synicm no
ju, kar je pc drugi strani delavce
vzpodbujalo "a move naGrtc i'm no
We boje. Ia doba Sc %zacenia V pr
vi polovici 10. stoletja in gre sko-
ii do 1856, kjer Sc je zavrSila ka-
tastrofa ma llaymarketu V Chica-
81. Ia cas- Sc je boi izkoriScanih
in izkoriScevalcev spremenil V kr-
vava dejanla ma ceSti, kjer sta cd
local bOmba in revolver. II te ka-
taStrofe pa Sc .ie delavstvo nauGi-
10 mnogo. DelavStvo Sc .jc prcpri-
Gallo. da bomba in revolver nista
pravo orozje V boju "a goSpodar-
sko neOdvisnost. ObSla ga je "a.
vest, da 81 mOra izbrati nova sred-
silva IN to. KataStrOfa ma Hav-
markctu .je poruSila anarhisticna
srcdStva IA bojc ameriSkcga pro
lctarja proti izk~oriScanju in 20.
stavila jc tcmeli novemu razned.
MENU boju. Mas vsch naiiSkrcnci-
Sa celia je. da Sc Z Made odmey
tega boia V vsemu a~meriSkcmu
proletarjatu in da Sc natclo raz.
relnega boja zanese V vse kotc
delavskih organizacij V Amcriki