davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23

ser.
Margaret Circle, Pulaski-Mrs. Fig
uers-Mrs. w. r. Craig and Mrs Jno.
o. Carter. stsf4 Il
Mrs. E. T.. Erwin-Mesdames En-.
glish and Tidwell and Murray, of Pu-
laski.
Mrs. W. D. Hastings-Miss Della
Butler.
Mrs. w. p. Woldridge-Miss Cary
Watkins, Mrs. Griffin, Memphis (Child
of Thine.)
Mrs. F. Fl. Smith--Mrs. B. H. Spain
and Mrs. Lamar Pound (Hannaniah
of Nashville).
Miss Carpenter and Miss Jones'
Mesdames w. s. Arminstead and
Station, Nashville.
Golden Rule, Nashville-Mrs. Mar
garet Brown-Misses Battle and Rose.
Mrs. e. w. Carmack-Mrs. r. H.
Vance and Mrs. Seabrcok, Memphis.
Mrs. H. Alison Webster-Mrs. Jen-
kins, Mt. Pleasant. :
Mrs. Jos. L. Hutton-Mrs. Wharton
Jones and Mrs. J. H. Lumpkins, Mem
phis.
Mrs. H. 2 Alexander-Mrs. T.
Stratton and Mrs. e. B. Ely.
Mrg E,x, Mice NGo,;o ga No. u
E. Love.
Mrs. Garduer-Mrs. Will Radford
and Mrs. r. l.. BEDFORD, Willing Cir
Gle, Nashville.
Mrs. Edward P. Turner-Mrs. Flor
ence Robertson, Nashville.
Mrs. John Fraser-Mrs. John Jami.
son, Theta.
Mrs. A. e. Sheldon-Mrs. ]. L. Nc
Tigue and Mrs. C. B. Russell, Mem
phis.
Mrs. Richard Smith-Miss Nita
| Cooper and Miss Fannie Bostick, of
Junior Circle, Mt. Pleasant.
Mrs. Ellington-Mrs. L. A. Buck and
Mrs. L. w. Patterson, of Fear Not
Circle, Nashville.
Mrs. w. c. Salmon Mrs. A. C. Bal.
ley.
Mrs. Nichols, rooms, Mrs. Elliott,
meals-Mrs. E. Y. Fitzhugh and Mrs.
E. P. Pennington.
Mrs. R. p. Dodson-Mrs. c. H. AL
bright and Mrs. ]. w. Stulz, Mem.
phis.
Mrs. George Taylor Hughes-Mrs.
Will Daniels and Mrs. L. E. Patton,
of Clarksville.
Mrs. Martin-Mrs. Dora Adams,
Miss Kate Fuqua, GAINESVILLE.
The first session will be held at the
church at 10 o'clock Wednesday morn
ing. and the program for the day fol-
lows:
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23

the response will be made by Miss
Cary Watkins. of Memphis.
The following is a list of the dele.
gates and their assignments to homes
while in the city:
Mt. Pleasant, Martha Adams Circle
Mrs Smiser, Mrs. e. Dan Smith;
Mrs. Boardman, Mrs. J. w. Frierson
and Miss Belle Gray. Miss Barnett.
Mrs. Dixon, Mt. Pleasant
Bailey-Miss williams, Miss Cart
wright and Mrs. Burford.
Willing Hands,, Memphis Mrs.
Eastin Littlefield, Mrs. Granville AL.
lison.
State officers-Mrs. Everett, Mrs.
Aust, lTamble, Mrs. sSneden and Mrs.
Woods
Mrs. Hardy--Mrs. Norvell Nash
yille),
Mrs. Brounlow-Mrs. Hill and Mrs.
Dyer (Nashville).
Hotel Bethel-Mrs. A. B. Wilkin-
son (Nashyille).
Adriel Circle, Nashville-Mrs An
derson-Mrs. F. Schwab, Mrs. Gar
land.
Nashville-Mrs. Harlan-Mrs. Klatz
and Mrs. J. G. Morelock.
Mrs. Gamble-Miss Lena Tamble
land Mrs. Geo. w. Hall (Nashville).
Mrs. Clayton Church Misses En-.
ma Roberts and Mary Dean, of Mem.
phis and Theta
Willing Circle, Nashville Mrs.
Breaux-Mrs. Benedict and Mrs. E.
Crutcher
Memphis. Union City and Shelby
county circlesAMrs. Greenlaw-Mrs.
Frank Latham, Mrs. Walter E. Fra
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23
KINGS DAUGHTERS TO
MEET IN SEVENTEENTH
ANNUAL SESSION HERE
DELEGATES NAMED AND THE
HOMES ASSIGNED ARE ALL
INDICATED.
FOR A THREE. DAYS MEETING
Mrs. A. e. Sheldon to Deliver the Ad-
dress Of Acknowledgment for
Wednesday Morning, Afternoon and
Night-committee Reports.
TUESDAYS Dailq.)

The seventeenth annual convention
of the Tennessee Branch of the In
ternational Order of Kings Daugh-
ters will meet at the Presbyterian
church, U. S. A., at 10 O'Clock We'd
Resday morning for three days ses-
sion.
Columbia will entertain these good
women while they are here in their
deliberations for the benefit of needy
humanity 'In His Name" The dele
gates will begin arriving here Tues
day afternoon, and by the arrival of
No. from Nashville on Wednesday
morning at 9:25," they will all be in
the city.
The address of welcome will be de-
iyered by Mrs. A. C. Sheldon and
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23
FINISH HEARING
OF ELECTION CASE
CHANCELLOR TAKES QUESTION
OF GRANTING RELIEF uN.
DER AMUSEMENT.

Special to The Herald.
NASHVILLE, Tenn, May 19.-Ar-
gument in the election law case be-
fore Chancellor Allison was conclud-
ed this morning. The chancellor took
the case under advisement.
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23
RUNAWAY BUT NO
SERIOUS DAMAGES

A horse belonging to Hiram Tit
comb became frightened at an auto
mobile this morning and ran away
throwing the colored driver from the
wagon. Only slight bruises were Gus.
tanned by the negro, and the horse
was stopped before he injured himself
or damaged the wagon.
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23
SULLIVAN SCHOOL
CLOSING THE BOTH

The closing exercises of Sullivan
school will take place next week, the
close Of the school being on Friday,
May 30 The school for. the term
closing has been most successful
one and all arc gratioed with the re-
suits.
The Columbia herald. [volume] (Columbia, Tenn.) 18??-1935, 1913-05-23
u. c. T. ANNUAL
CONVENTION

KNOXVILLE, Tenn, May 49,
About forty delegates, have already
arrived for the annual convention or
United Commercial Travellers to be
convened here tomorrow morning at
10 o'clock.
About one hundred delegates and
visitors are expected. The session
will continue two days.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

uzmoviGi. To jim pa ne pride ma
misel, da Jill je v to priscilla da-
nasnja kapitahsticna druzba. Ker
so S TEN priGeli groziti Mi in NIL
hovemu zivljenju. Pod pritiskom
danasnje absolutne Wade je po-
stall njih namen tatvina in pri TEN
so pripravljeni tudi ma umor, sal
S TEN utegnejo nekaj doseci.
Cemu torej poizkusi in vprasan-
ia, kako reformirati zlocince in
Jim narediti konec. Sal organiza-
ella privatne lastnine v danasnji
druzbi zabranjuje sredstva, s ka-
terimi bi sc dalo kaj dOseci v tel
smeri. En- nacin je, nj pot vodi,
kako narediti konec zloeinstvu.
In ia pot .je pot socializma. Soci-
jalisti6na stranka bode odpravi-
la razredno vladanje. SocialistiG-
ma stranka DO dala vsem ljudem
priliko "a us~tvarjenje p~ostenega
zivljenja, S TEN bode prepreceno
vse zlocinstvo, XII je danes ma
dnevnem redu, ker pOtem ne DO
treba nikomur delati vec, kakor
je zanj potreba in vsak dusevno
razvit clovek ne DO delal mani.
Preprican sem, da bi bill ii zloGi-
nci - bodisi mozje ali zene -
posteni ljudje mesto izmecki clo-
veSke druzbe. Ce hi ziveli V po-
Stenem druzabnem sistemu, V 81
stemu, XII ga hoce in ga bode ust-
varilo razredno zavedno delavst-
vo v socialisticni druzbi, XII DO
strmoglavila danaSnji druzabni
red privatne Jasmine, ki je rak -
ma telesu GloveSke druzbe.
S. Fabric.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
M~EXIKANSKE ROPARSKE Pc.
HODE FINANCIRAJO anne
RISKI KAPITALISTI.

kadar hoceJo kronam kapitali-
sti V start Evropi igrati kolonial-
no politiko, imajo vsekakor mno-
go wee sitnosti, kakor pa njihovi
nekronani bratci V Ameriki. Ev-
ropejski mogotci Sc morajo pred
vsako tako igro prepirati 2 parla-
mentom, mobilizirati armada in
kar je Sc glavno, ukolu r~azlicnih
Rothschildov, Trajanov it'd. iska-
ii denar, katerega Jim plemeniti
baroni pc vsestranskih diploma
maticnih %pojasnilih nazadnje "a
oderuske obresti dovolijo. vsega
|tega pri mas nj. Ameriski kapi-
talisti nimajo take velike in izur-
jene armada, kot Jill imajo kralji
in cesarji stare Europe, pac pa
imajo mesto 18TH polne blagajne
zlata. Zlato je pa tista kovina.
brez katere ie pod danaSnjim 81
Stemom vsaka vojna nemogoca.
In cato ie ameriskim kapitalistom
V start MeXiki uprizoriti ustajo lie
igracica, TAXA igracica, kot odra-
Senemu clOveku zagnati kamen
cez kako luzo, katero preskoei Sc
demletno dete. Ameriskim kapita-
listom je popolnoma vse emo. kdo
je %predsednik Y Mexiki; naisi re
bOde Diaz, Madero ali pa Huerta.
line pri tel komediji ne igra prav
nobene uloge. Glavno ie, da pred
sednik pleSe tako, kot mu zvizga-
jo ameriSki Capitalist ter da Jim
da popolnoma proste roke izkori-
Scati nesreGno dezelO. Nj VOLTA ma
roda, kdo maj bode predsednik
dezele, katera ina V svoiem osrc-
Ju neizmerne prirodne zaklade.
Pac pa je VOLTA rmenih pustolov-
cev IL "Wall Streeta'', kot s o
Morgan, Guggenheim, Hearst
Kuhn, Loeb, Schiff it'd, kateri
imajo V tamosnjih podjetjih ma
lozenega kapitala 81 200. OOO. 900
en- tisoc miljonov dol. Ako bode
now predsednik Mexike vSec "a
meriskim kapitalistom, potem Sc
INA nekaj casa vzdrzati ma pred
sedniSke mstolcu. Kakor nitro pa
bi kaj hotel storiti blaginio ma
roda, je pa izgubljen in maj Sc hi
tro pripravi ma usodo svoiega
prednika Denarni pirate ma Wall
Streetu hi V TEN s~lucaju takoj
financirali novo revolucijo. Voia-
skin potepuhov je pa v Mexiki re
itak vedno dovolj ma prodaj, raw
no tako, kot pri a k%cstrunov ma
se.jmu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
UMOR IN Dollar.

V Meksiki danes gospodari
strahovlada V znamenju umora in
umori Sc vrse v znamenju - do
larja. Ia lopovski zavratni umor
predsednika Francisco MADEIRA so
prvi vrsti odgovorni tisti, XII so
kupili sedanjo revolucijo in S po-
mocjo krvavih dolarjev podelili
vodstvo meksikanske Wade tolpi
divjakov in banditov.
Diazovo revolto prot umorjc-
MENU Maderu .je financial Pear
sonov sindikat kapitalistov v Lol-
donu, kakor je Maderevo revolto
prot Parfirio DiaSu financirala
tolpa ameriskih kapitalistov. To-
da krivda ne sloni samo ma angle
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Nekemu George B. Price V Phi
ladelphiji nikakor ne gre V glavo,
zakaj da II m~iljonov fantov in 9.
miljonov deklet neGe stopiti v "a
kon. Vraga, kdo sc pa bode ozenil
V takih razmerah kot so danes.
Sal je re sedaj proved suznjev in
beracev ma svetui
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
S22.245,OOO.OOO.

SZZ.Z4b, OOO.0O0.
Dvaindvaiset miliard in 245
milionov dolarjevl
Kdo ina toliko denarja' Ali je-
den sam clovekR - Da, Jeden
sam clovek. kateri ina zeno in
jedno hcer.
To je j. Pierpont Morgan :
Morgan ina toliko, njegov denar
je to - toda ali ga je on zaslu-
zil9 Ako ga nj on zasluzil, nekdo
ga je moral, ker drugace so vse
tie miliarde lie COLA domisljija. o
ne, miliarde V resnici eksistirajo,
toda Morgan Jill nj zasluzil. Nor
gan sc nj mucil "a ME nit Sc nj
mncila njegova zena. Kai pa hci
AnneY Ali je morda ona nakopi-
ella teh % miliardY Kajpakl Mel
nj treba delati - pac pa zaprav-
liza kolikor Sc il zljubi.
Kaj mislite, kako dolgo bi vzelo
Morgana, da bi zasluzil toliko de-
maria, kolikor ga posedujef Vsak
do mora potrditi, da deset dollar
jew ma dan je Re precei lepa pla-
ca. Petkrat wee je kot znaSa Sc
danja povpre6ns plaza. Redki so,
Xxi dobe deset dolariev ma dan.
AkO hi incl Morgan deset do
larjev dnevne place, delati bi mo-
raj 2.245. 10000 dni, da hi zaslu-
I'll svoje sedanje miliardel 365
dni ma leto vzelo bi ravno 6,091.-
$50 let! Gotovo nj nihGe tax osel.
da hi verjel, da so oce Morgan de-
lali toliko let.
Morgan ie .jednostavno dobil
okrog 304.5S9 delavcev. XII so de-
lali zani okrog dvaiset let in mi
liarde so bile tukaj. To je vendar
tako jednostavnoi
Ako hi bilo teh 3O4.5S9 DELAY
cev> obdrzalo Ease, kar Jim ,je wei
Morgan, potrosili hi lahko vsako
leto tiSoc d~olariev "a zivljenske
potrebe in Sc bi vsakemu ostalo
$4,000 V bank. Tako so pa dobi-
Ii komaj toliko, da so sc preziveli
- letnih $500! - V bank ina
jo niclo in donna niclo, k veGjemu
kakSnO skrhano lopato, kup cun.i
in kopO otrOk.
P~rijatelji, V socialistiGni druzbi
ne DO treba kupiciti miliard l.iu-
dem. XII ne producirajo n%icesar. z
drugimi besedami. ako zasluziS
deset dolarjev dnevno, Jill hos tu-
di dobil. Danes pa moraS DAFT vse
dolarje Morganu. njegovi zeni in
hceri Anne - tvoja zena in de-
set otrok pa TAXA naokrog razca-
panih.
Clovek. kateri zivi cd dohod-
kov prostitucije. nj mic boljsi cd
tistega, kateri placuje delavska
dekleta tako slabo, da Jill goni V
prostitucijo.
Delo in kapital Sc zamoreta
zdruziti lie tedaj, kadar BIO kapital
V rokah delavcev, ne pa dokler
je delo V rokah k~apitalistov.
V starih cash je bilo premalo
%suznjev, tako da so Jill moral 60
spodarji loviti. Danes je pa pre-
vec suznjev, tako da sunni lovijo
gospodarje - delodajalce.
Bergerjeva resolucija v prilog
investigated krojaskega strajka v
New Yorku je propadla v zborni-
cnem odseku. Blagorodni gospod-
'je demokrati 81 ne marajo umaza.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

dar dobe Waldo v roke. Prav mic
jih pa ne briga ter prav lepo gle
dajo, kako danes vladajo kapita-
List.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

nadskofiji grmelo proti ~predrzno-
sti nesramnih Poljakov. To imajo
sedaj do skrajnosti religiozni Po-
ljaki "a plaeilo. Zmetali so ma mi
lone denarja skozi okno ter re-
dill brez stevila lenuhov V duhov-
skin ovratnikih; sedaj bodo pa
moral biti pokopani med mani, XII
ne damo IA klerikalno neumnost
nlti eenta. AkO bi imeli Poljaki lie
nekoliko wee pameti, bi ne obrni-
Ii lie milwauskemu n~adSkofu, tenn
wee vsem veram hrbet.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Tukai pa pride kocljivo vpra.
SAME: kako ma zene pomagajC
mozem V boju roper kapitalizem
in absolutizem, ako nimajo volilne
pravice. Kako 81 isto priboriti7 z
nasiljem gotovo mel Doseze Sc pa
lazje potion poducnih predavanj
casopisov in literature. V TEN SC
nase ameriSke sufragetke mnogo
praktienejse kOt pa njihove an
gleske koleginje, katere namesto
praktiGnega della. vedno kazejo
modrokrvnim londonskim lordom
pod nos bonnie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
= Proletarci v Tokiju. Vsak

tAoictaiO V 1OhlIu. NSdkO
veliko mesto ina okraje, V kate
rib sc gnetijo pc nezdravih stano-
vanJih proletarci. da ne MOTTO
gospode, XII Sc zbira V razkosnih
stanovanjih V sredini mesta. Sc
pred % lett so stanovali V Toxin
proletarci V sredini mesta, danes
so ~potisnjeni V tri predmestja. V
teh predmestjih stanujeio beraei
pc poklicu, cunjarji, nabiralci pa
pirJa, XII dan "a dnem letajo z
bambusovimi kosi ma rami 2 enc
ceste ma drugo. Pc cestah hodi vse
polno cistilcev pip, XII vozijo ma
vozicku majhen parni stroll, XII ia
ko ostro piska, da bi Evropejec
lahkO zblaznel. med TEN ko Sc ia
ponci komaj zmenijo "a to. Nabi-
raicev cunj in papirja je 759, vsi
stanuJeJo V enem okraju Fuka-
gowa, kjer je osredotocena VISA
industrial, V TEN okraju stoji hi
Sica poleg hiSice, V vsaki je sest
pletenih plant razgrnjenih, Xxi so
lezisce "a sest delavcev. Hisa in
oprava nj lastnina delavcev, am
pax delavci imajo ia borna stano-
vanja lie V najemu. V tenn okraju
vlada beda, o kakerSni Sc Evro-
pejcem niti ne SANTA. Ma .jesen, ko
pricne pihati mrzel veter, postane
V ten hiSicah tako mrzlo, da jih
delavci zapuScajo in odhajajo de-
lat V rudnike ma jugu in severn,
kJer dobe dovolj della in kjer Sc
lahko grejejo OBJ toplem ognju v
rovih. Ma mesto njih pa prihaia-
10 V mesto ubozni kmetje, XII ne
dobe V pozni jeseni in pozimi no.
benega della ma kmetih. III kmetie
stanuJeJo V toeilnicah GAIA, kjer
dobivaJo poleg stanovanja tudi
hrano. Delavci stanuiejo pc tudi
v velikih barakah, V katerih je DO
100, 80, 30 stanovanj, ako Sc I'M
nazivati prostor, katerem nj
druzega nego 3 ali 4 pletene plah-
tie (ena je navadno dolga poldrug
meter, siroka rs centimetrov). Ma
Jemnik mora vsak dan zjutraj
placati najemnino gospodarju, XII
silno strogo ~postopajo pri izterja-
vanju: Kdor ne plaza zjutra.j, te-
ga vrze ma este. V delavskih dru-
zinah nj prav mic izrednega, da
p~rezivlia vso druzino zena. Med
razliGnimi rokodelci spoStuiejo
Japonci najbolj mizarje, zidarje
in kamnoseske delavce. Mladi.
moeni ljudje zasluzijo ma Japon-
skem zelo veliko, Ge vleGejo vozo-
We. Teh vozov je V TOXIC vedno
mani, ker gradijo elektriGno ce-
stno zeleznico skoraj po vseh uli-
cab. Vlada tudi ne pripus6a, da bi
Sc preveliko stevilo mladenicev
posvetilo temu poklicu, ker so
zdravniki dokazali, da skoraj vsi
umirajo "a jetiko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Socialism nj samo politicni in
gospodarski, temvec tudi znanst-
veni nauk. cato Sc pa zveste So
cialiste dobi V tistih vrstah, kjer
ljUdje re nekaj znajo.
Mi socialist smo ponosni, da so
najboli inteligentni delavci V ma
sh vrstah. Nikakor pa ne trdi-
mo, da so nasprotnih vrstah sa-
mi tepci. Pritrdimo, da .je v ma.
sprotnih vrstah dosti inteligen-
toy. Kaksne vrste pa so ii INTEL.
gentjeH To so prodani delavci. ko-
ristolovci, razlicni meSetarji in
kapitalisti. V ~sploSnem pa social
sti nobenega ne vpraSamo, koliko
let je trgal hlace pc srednjih in
vsjih solah, temvec samo kaj Sc
je naucil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Naivnen nam pripovedujejo.
da Sc v Ameriki ljudstvo Same
vlada. Potem je pa to ljudstvo v
resnici "prismojeno", ako sc sa.
mo vlada, craven pa ~nepreneho-
ma isGe della in strada. Gentle
mani, ogromna vecina ljudstva
NINA pri vladanju nobene besede.
Ljudstvo, kakor tudi kongres liz
jena Berger, senat in p~redsedni-
ka vladajo gospodje kapitalisti.
Zakai pa peS6ica kapitalistov
vlada cello ljudstvo? cato, ker We
Gina delavcev niece misliti IL svoji-
mi mozgani.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Bergerjeva resolucija v prilog
investigaciji krojaSkega strajka v
New Yorku je propadla v zborni-
cnem odseku. Blagorodni gospod-
je demokrati 81 ne marajo umaza-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Mula vlece tovor. Mula molci.
Mula mirno prenasa udarce biea.
Mula ne razume zvija6, s kateri-
mi 10 kroti priganjac - toda mu-
la INA breath in zdaj pazdaj grdo
orcne. Delavec vlece tovor. Della
vec molci. Delavec mirno prena-
sa udarce. Delavec ina pamet in
lahko bi razumel zvijace, s kate
rlml ga kroti kapitalist - toda
delavec Sc ne ganei See the
pointi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Neka firma ina ma kuvertab. Y
katerih dobe delavci svoje place.
tiskano sledece: "Ne zapravi vse.
ga kar dobisl Var6uj sedaj. ako
ces biti kedaj neodvisen !" Do.
Der nasvet! Delavec, XII dobis DO
y do u dOlarjev ma teden ne
zapravl vsegal Ne PHI proved
saEpanJca, ne kadi havanskih CT.
gar, ne potui V letovisea in ne ku-
pl e kot jeden avtomobill "Spa-
RAJ, p~rijatelj, "sparaj"l &c do
bis II dolarjev ma teden, prihra.
M Jih - % in Y petsto letih hos
lahko neodviseni
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Poljaki, kateri so eden najbolj
prismuknjeni slovanskih plemen
so priSli navZkriz Z znanim socia.
listozrcem S. G. Messmerjem, ka.
toliSkemu nadSkofu V Milwaukee
Negi strogo katoliski poljski list,
cegar urednik je tudi svojecasno
u%stanovil "Katolisko zvezo Polja.
kov', je toll milwauskega mad.
skofa in Sc Stiri druge skofe
"a odskodnino 800. 600, vsled oh.
rekovanja, oziroms kraje cast
Spor je nastal vsled ostrih Clan.
kov oznacenega lista, v katerih sc
je zahtevalo, da sc da Poljakom
poljske skofc. Katoliski nadskos,
XII je baje re "napol svetnik", je
pa takoi pokazal svoje o6etovskc
srce. Prepovedal je vse tiste Pc.
lake, kateri hocejo imeti svoje
skofe, pokopati ma katoliskem DO.
kopaliscu. IL priznic je pa DO cell
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Delavec, zapomni 81 to-le: CHM
bolJ garas in delas in Sc pregan-
Jas, tembolj polnis kapitalistom
nlkdar polno mosnio. Nikar ne
misli, da imaS ii kaj ve6.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

ii rok S stvarjo, XII Sc tice lie pri.
prostih delavcev in delavk. PRAY
- pravi Berger pa mai de-.
lavci Sc glasujejo "a demokratel',
Mi pravimo tudi tako.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Poleg drugih prismodarii. ie
tudi lepa prismodariia Salvation
Army. Njihovo mukotrpno delo
obstoI V tenn. da zveGer ma ulici
"zazingajO" en- par sladkih De.
smic, nakar z lepo zvenketoco pu-
scico cd poboznih dusic pobereio
denar. Svojim zaGaranim poslu-
salcem zagotavljajo, da Jill bo raz.
svetlil njihov "bog'', Ito je zopet
drug bog, kot pa Sojarjev). ter
priporocajo, da maj gremo lepo 2
klobukom pod pazduho prosit "a
darove gospode k~apitaliste. Cemu
bi vedno zijali proti nebu. ako pa
vso tarnanje mic ne pomaga. Ne.
umnostl - Zavedni delavci tudi
ne bodo hodili prosit kapitaliste
"a miloscino. Nismo cato ma sye.
tn, da bi prosili "a tisto. kar ie
nasega. Zavedni delavci ne pro.
siJo. temvec zahtevajo.
Nekatere delavce vedno skrbi.
kako bodo vladali socialist. ka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Ironija. Sedaj, ko so razlicni
spekulanti 2 mecem in alkoholom
skorai popolnoma zatrli plemena
nekdaj mogocnih Indijancev so Sc
pa razli6ni Glovekoliubi spomnili,
da so bill tudi rdecekozci "dobri
lJudje." Lepa stvar! Najprvo po-
moriti cele rodove, potem Jim pa
postavljati spomenike. Ako So
"filantropje'', kateri imajo v svo-
Jill zepih mas denar, V resnici kak-
Sni %dobrotniki, zakai pa ne 20
skrbe "a Tive siromake, kateri 50
brez lastne krivde zaSli V revSGi-
no in obup. Nj VAN treba iskati
siromakov pc amerikanskih pre-
riJah, ker innate V vaSih tvornicah
dovolj belokOznih civiliziranih
suznjev. $ katerimi Indiianci ne
menajo svoie ma pol civilizirano
pastirsko zivljenje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Nasi meS6anski sociology nam
kaj radi pripovedujejo, da Sc lah-
ko zjedinijo interest delavcev 2
interest kapitalistov. Seveda, to
sc lahko zgodi, ako pogledamo
vase zavito laz z mikroskopom.
Zakaj pa ne poveste, katere de-
lavce mislite vi. Same interest IT,
stih delavcev Sc lahko zdruzijo z
interest kapitalistov, kateri delav-
ci so zadovoljni delati zastonj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Skin kapitalistih. Kongresnik
Ward Heating liz Colorado odpr'
to trdi, da imata Morgan in Gug.
genheim tudi sedaj svoje prste v
Meksiki.
Meksika more torej nuditi Sc
precej bogastva in plen je oeivid'
no velik, ko Sc pa angleski in
ameriski kapitalisti tepejo zanj
in plaeujejo stotisoeake "a umore
Observation-Disclosures vrste. Da mo.
ra pasti tisoSe ljudi pod kroglja.
mi il pusk PROFESSIONALISM rebelu.
hov-banditov in da predseGnike
vodijo ma samOtni kraj in jih kar
meninictebinic pobijejo liza hrb-
ia vsled pohlepa profitalacnih
velebanditov ma Wall Streetu in
V Londonu to re presega zad'
MO stopnjo p~odivjanosti v zverin.
jaku cloveSke zverjadi.
Ako ho6e torej nasa vlada in.
t~ervinirati in kaZnovati umore
mai Sc obrne naravnost ma Wall
Street in tam DO naSla morilce in
glavne kolovodje meksfkanskih
barbarstev. Monroe doktrina je
humbug! ~Tujezemski kapitalisti
he poSiljajo vojnih ladij prot OBJ.
rezjim Amerike - dovolj je &c
posljejo eek "a million pezov kak.
snemu Diazu in imajO kar no.
cejo!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Socialism pomeni razvoj -
razvoJ specih talentov, plemeni-
TIN ~znatajev in zdravih duSevnih
sll, XII Jill danes tlaci in unicuje
medina suznost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Angleske sufragetke so pogna.
lie V zrak krasno palace angleSke-
ga ministerskega predsednika
Bojevite zenske Sc bodo kmalu
p~repriGale, da je preveliko nav,
duSenje ravno tako nesmiselno.
kakor prevelika mlacnost. Socia.
listi so "a enakopravnost zen, nj.
so pa "a taktiko srboritik angles.
kin sufragetk. Krasne palace, ka.
tere so zgradili delavci z velikim
trudom. Sc ne gre z dinamitom
poganjati V zrak. Vzame mai Sc
Jill IL rok posameznim osebam -
poStavnim potion.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Slovenski mladenici. kateri Sc
navduSujejo "a uniforme in voja-
sko sluzbo. sc pravi "tepci'', ako
gredo sluzbo strica "Sama'
kJer Sc lie s tezavami prerine do
stopnje navadnega "kaprolcka".
Fantje, V Mexiki ie iep Change.
Vedno grme puske in topovi. To
je re lepo, pa Sc ma narlepse. Mai
lepse je to, da V Mexiki lahko
vsak kravji pastir in bum evan.
zira IA generala. ce ze ne IN
predsednika.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Ako ljubis svojo zeno in otroke.
moras biti socialist in glasovati
"a socialisticne candidate. Tvoja
zena IN otroci so vendar boil o.
praviceni do tvojega zasluzka kot
Je pa Morgan ali Rockefeller. Ali
ne?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

V starih cash ie bilo premalo
sumjev, tako da so Jill moral 60
spodarji loviti. Danes je pa pre-
vec suznjev, tako da sunni lovijo
gospodarje - delodajalce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Delo in kapital Sc zamoreta
zdruziti lie tedaj, kadar BIO kapital
V rokah d~elavcev, ne pa dokler
je delo V rokah kapitalistov.