Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-14
vprasanji, mora pripravljati no.
We strokoyne vede.

socialni filozofiji, moramo V nil
dobiti odgovor ma tale v~prasan-
ia: /. ker je dandanes spreiem-
ljiva zgolj filozofija, utemeljena
ma vedah, - ali socialna filozo-
fila izhaja IL znastvenega spoz-
nanja3 2. Ali Ia socialna filozo-
fila gradi znanstveni svetovni
MAJOR, oziroma, ali je dandanes
MONA socialna m~etafizika? 3.
Ali socialna fi~lozofija razmotri-
va predpolage nasega yedenja.
ali govori o zakonitosti nasega
misljenja in odgovarja ma vpra-
|sanja o izviru in znaGaju nascga
spoznanja. 4. Ali dajc vpraSan-
ia strokovnim vedam?
Predno odgovorim, navedem
nekaj historicnih, psihologi6nih
in sociologicnih opomb "a splos-
no oricntacijo:
RaZvol znanstvenega miSljenja
je bil pospeSen osobito V XIX.
stoletju. Vpliv verskega dogma
tizma je bill oslabljen, in VOICE
je bill ma vseh straneh widen raz-
NAH kulturnega, narodnega, po-
l%iticnega zivljenja po preporod-
mem ypllvu revolucijskega fran
csokega prosvetljenstva liza kon-
ca XVIII. stoletia. Duh svobode
Je pronical V vse javno zivlje-
ME in znanstveno misljenje lie BIZ
10 V TEN novem svobodnejSem ov-
zduSiu lie okrepcano. Veda "a We.
do je postajala samozavestnejSa,
SamostoJneSa. ampak tudi stroz-
ia napram sami sebi; kaiti nehali
so verovati dogmatiGno tradi-
CLIO, IN znanstveni duh je tedaj
tenn vecjo p%ozornost obraGal ma
stvari, kakrSne so V resnici. in ne
kot lc dogma velcva vanje We
rovati. Ncde so tako p~ostajale av.
tonomne, [. j. klasifikoyale. raz-
vrScale so Sc strogo 20 strokah in
Sc osredotoCevale ma svOje lastne
StudiJne predmete. DOcim so Sc
vede pref istovetile 5 pojnom fl
lozofije in %verstva, so Sc sedaj o.
~tresale vezi nepotrjene, avtorita-
tivne metafizike. Stvarno i'm hi
| Storicno so 81 vedc takO razvija-
'c. ia 50 So naJprej ustanovljali
in organizirali oddelki. razisku-
loci Svet ne%organicnih pojavov,
neorganitno prirodo: fizika, Ike
miJa. Cd gmotne prirode Sc je ma
dale razlikovalo zivljensko do
galanle, svet %organicnih pojavav:
biologicne vede. V drugi polovici
~preteklega stoletja so dospeli do
eksaktnega %spoznanja duSevne
deiavnosti. do studija subjektiv-
nth duSevnih stani. k faktu indivi-
dualne zavesti Y p~sihologiji. Ma
posled Sc je koncem stoletja znan-
stveno pokazalo. da mad indivi-
vidualno ~Zavestjo ekzistuje Sc
vista in komplikovanejsa zavest,
katera Sc ne da r~aZloziti lie liz ma
Sc subiektivitete, ampak XII je
posebna sinteZa vseh Individual
nth %zavesti. MANFRED kolektivna
zavest. Ia .ie precinct sociology.
| j. kot abstraktnc vede. V koji
SO zapopadene konkretne vede
kot primerjalne vede o verstvih
in nravih, o pravnih in gospodar-
skin faktih, in pod, in V kojo
spadajo tudi stroke socialne
prakse: drzavna. narodna, gospo-
darska. socialna. k~ulturna (ver-
ska, Solska) pOlitika it'd.
Sosedstvo psihologije in So
| ciologijc casovnem in stvarnem
razvoiu Sc dandanes ~povzroca
mnogo nesporazumljenja o samo-
bitnOsti socialnih pojavov in to-
rel sociologije kot vede. Obicaji.
%nravi, verski Maori, gOspodarska
in pravna nacela sprejemamo
hkratu Z vzgoju in z vso kultu-
70, koje o~vzduSiu zivimo. To
so utvare. predstavljajoGe sistemc
poimov in ~obicajev, Xxi doloGajo.
detcrminuieio vse naSe miSlie-
ME. hotenje in deianje. I'll utva-
ri. ii verski, nravni, pravni i GO
Spodarski sistemi so vZniknili