Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-12-16
RaZnO.
Bankrotna Avstrija. Poroce

>lTlJo MOI uiEdNO, nj NN -
pred bankrotom. Do leta 1906 Je
imela V Avstriji trgovina IN in
dustrija aktivo, t. J. Ola Je lmela
drzava cd tega nekaj dobitka. Cd
tistega casa naprej, je pricela tr-
govina in industrija hirati tako,
da danes hi wee ra~vnotezja med
dohodki in izdatki, temvet Je pre-
eel obGutljivi deficit. In posledl-
ce tega deficita obcutiJo tudl o
cialne institucije, posebno pa boil
niske blagajne, katere mesto da
bi hranile Svoj denar pc bankah.
81 morajo ma podlagi zakona ma
kupiti drzavnih vrednostnih pa
pirjev. In bolj ko avstrijska in
dustrija in trgovina propada,
mani reelne valjave imajo ii dr.
lavni vrednostni papirji.
Ma drugi strani DRAW je
vposlenih kar ma tisoGe delavcev,
XII producirajo lie reproductive
reel, katere Seveda ne prinesejo
DRAW bogatStva i'll liduStvu
blagostanja, temvet lie nova bre-
mena ter p%odrazanje n%ajpotreb-
ncjSih |zivljenskih potrebSGin. kaj
pa je z trgovinskimi pogodbami z
uajblizjimi drzavami, kakor II.
pr. z balkanskimi DRAW, cd ka-
terih bi imela Avstrija veliko cd
pomo6i, ako bi bila njena zunanja
politika bolj previdna in ako bi
ne vplivala manic peSGica vsega-
mogoGnih agrarceV. AvstrijSko
ljUdstvo mora torej ostati ma mi
lost in nemilost podjarmljeno ne
katerim grofom in baronom. Ia
ko da Sc IL Avstrije izpelje svo-
Jill industrijalnih produktov wee
v bolj oddaljene drzave nego ma
Balkan.
Nobena cd velikih drzav vodi
tako nesreGno trgovinsko politi-
10, nobena drzava nina S tujimi
drzavami, ne lie neugodne ampak
naraynost pogubne trgovinske
pogodbe. Cd vSakega kilog. mesa
ki ga ]proyiziio il tujinr. nora
10 V Avstriji p~lacevati 30 vim. ca
rine. &c pa ra6unamo Sc raven
obcinsko doklado, potem pa 81 le-
hko mislimo, kako avStrijsko lju-
dstyo odira tiStih par agrarcev.
In kakor je carina ma mesu, tako
je ma zitu, moki, olju in drugih
zivljenskih potrebSGinah.
Leta 1917 poteGejo A~vstriji vse
trgovinske pogodbe. "a ia cas- Sc
mora posebno o~rganizirano delav-
stvo pripraviti. pokazati mora
vso svojo moe, svoj upliv proti o.
MIN po~zresnezem, Xxi slisijo ma i
me avstrijski veleagrarci.
Leta 1906 ko so Sc sklepale Sc
daj o~bstojeee trgovinske pogod-
be drzavnem zboru je sedela
mala pescica socialisticnih zastop-
nikov, kateri seveda MISC imeli ne
zadostne moci ne upliva, da bi BIZ
Ii zabranili DRAW tako neugodne
trgovinske pogodbe.
V letu 1917 DO treba, da av-
strijsko delavstvo napne vso svo-
jo silo ter svojo moe, ker tudi o.
semdeset poslancev ne DO zado-
stovalo, ako ne bodo imeli "a
slombe zunaj parlamenta. In to
tembolj, ee opazujemo, kako Sc
obnaSaio mescanski poslanci. pri
raznih v~prasanjih, Xxi so sedaj ma
dnevnem redu. Vemo pa tudi, da
vlada nebo imela zadostnega po-
guma Sc zoperstaviti ~pozresnim
uakanam avstrijskih veleagrar-
cev.
Pri prihodnjem sklepanju ca
rinskih tarifov, mora delavstvo
prepreciti ve6je zlo. Delavstvo
cuti odgovornost "a to, da sc raz-
vile Avstrija v industrijsko dr.
zavo ter da ne propade ljudstvo v
najvecjo revsGino in bedo, drzava
pa v pogin. cato pa zgresena 60
spOdarska in trgovinska politika
IL leta 1906 ne SINE nadaljevati.
&c pride avstrijski proletariat
pri tenn boju do svojega vspeha,
potem je upati ma boljso bodo6-
most, katera DO vplivala ma vse