Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-11
v. BERGER PREDLozIL KoN.
GRESU RESOLUCIJo IA
P~oDRzAvJENJE ZE.
LEZNIC.
&c ne pride med zelezniskimi
magnati in vsluzbenci do
sporazuma, Sc lahko Ego
di, da Sc vshodne re
niske proge po-
drzavijo.

su r~esOluclJo, potion katere st da-
ie, ako DO V senatu in kongresu
sprejeta in ako hi med z~elezniS-
KIM magnati in delavci ne priSlo
do spOrazuma, predSedniku Zed.
draw pravica, da Sc vSe vstocne
zelezniSke proge podrzavijo. "a
gotovo odSkodnino. Sodr. Der
ger je namrec mnenja, da hi
vsled Strajka bilo prizadetih
vSak dan 30 m%ilionov ljudi in dr.
Java ina V TEN %sluGaju popolno
%pravico podrzaviti zelcznice.
Med drugim Sc Ia znacilna
Bcrgerjeva resoluciia glasi:
|. ker so kuriaci ~pedesetih
vStocnih zeleznic - XII obsegajo
$4,000 mill proge. kjer je vposle-
Nth mad 10000 kuriacev in dru-
yin delavcev. in ME mani nego
100000 drugih. Xxi Sluzijo dnevno
90 miljonom liudi - izjavili, da
gredo ma Strajk. ako ne dobe wi
SAME place. kar hi pomenilo pre-
nehaie celega prometa;
, ker le to nov dokaz nezmoz-
nosti zclezniSkega obrata potion
privatnih kompanii
3. kcr so sedan.je zeleznice V
nalSIabSem stanju in izmed vseh
draw ma Svetu najmanj varne -
kajti statiSika kaIc. da je bilo
ma amer. zeleznicah y lctu 1912
ubitih l0.1S5 in poSkodovanih
U.l15. Stevilo usmrccnih in po-
habljenih je bilo deSetkrat vccie
ncgo ono Y Angliji, Franciji ali
Nemciii. g razmerc ste bodo pa
ma podlagi izvedencev Sc poslab-
Sale, kajti kakor lie ii trdijo. hi
bilo treba. da Sc amer. zcleznice
urede, ia bodO varne "a javnoSt.
najmanie Q biljonov dolarjev.
Toliko privatnega kapitala pa
nj, ia hi So TO izvedlo;
D. drzavna regulacija in oskr-
ba, kakor predpiSuje zakon IA
meddrzavno trgovino. Sc MISC IL
kazali vSpeSnim. niti pravomoc-
MIN V %izvajaniu. Kcr so zeleznice
JAYNE napravc, 50 vSled potrebe
monopolncga z~nacaja. vsled te-
GA imamo izbirati lie med privat-
MIN monopolom. kjer so JAYNE
koriSti podvrzene profitu in di-
videndam. ali pa javnim mono
polom, kier so zapopadeni javni
ali sploSni interest;
vSled tega bodi zakljuteno, da
V slucaiu. ako izbruhne ma reGe-
nth vstoGnih ~zeleznicah Strajk. in
hi izglcdalo. da Sc zavlece EN- te-
den, ina natQ ~predsednik Ied.
draw moe. welt z~eleznice 4 vse-
mi priveski, kakor proge. zem-
liiSca. premokope. delavnice in
druga Dosestva velikih .javnih
naprav in jim potion pOStnega cd
delka operirati, i'll da Sc takoj ma
TO spreimejo TAXI zakoni. Xxi bodo
o%mogcGili poseben oddelek IA o.
peracije zeleznic.
Dale Sc sklene, da ie dolznost
Wade Ied. draw. da operira ze-
lezniSki obrat ma podlagi Surne-
ga delavnika i'll da Sc da delav-
Gem, zaposlenim Y ten podjetjih
dobra plaza, Xxi mai DO V soglasiu
d~elavcev. zaposlenih V ten pod
!ietiih. -.
Dale Sc malaga tajniku "a tr-
govnistvo in delo, da izdela pro-
racun, XII mai izkazuie polno ak
tualno vrednost zeleznic. Nth
zveze in vse premozenje, kar bi
dalo podlago IA odskodnino last
nixon Zeleznic cd strani Zed. dr.
zav. - Tajniku blagajnika Sc pa
naloga. da izdela proraGun vzdr-
zevania in uprave podrzavljenih
zele7nic. kakor tudi nacin doba-
We denar.ia ma drzavne bonde. DO
najnizjih mogocih obrestih.
"Podrzavlienje zeleznic, urad-
nikov in drugih podjetij Sc je,
kjer Sc je uvedlo in prakticiralo.
nnNsnd nhnnslo u nrid nnloSaa