Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-30
SOCIALIZEM IN MoDERNA
VEDA.
(Dalje.)
vi
Poedinec in vista.

80
darvinizma, v opredelitvi razmer-
ia poedinca do vrste. Osemnajsti
vek ie koneal z i~zkljucnim pro-
slavljenjem poedinca, cloveka kot
enote Ease, in to misljenje, XII bije
zlasti pri Rousseauju v oci, je BIZ
la naravna, toda p%retirana reakci-
ia proti plemski in duhovski vladi
feTdalne dobe. Individualizem je
rodil politiGno konstitucijo, XII Sc
z MO pobavim pozneje in XII Sc V
Mi s~recavajo voditelji mescanske-
ga rezima z anarhisticnim indiyi-
dualizmom, ker verujeta ODE sme-
ri, da sc dajo socialne razmere
mahoma premeniti, S carovnim
znameniem paragrafa ali z eks-
ploZijo bomb.
Moderna bologna je popolno-
ma predrugacila p0jem individual
in je pokazala ma eni s%trani, da
je bioloSkO in socialno lie agregat
p~riprostcjSih elementarnih iadi-
viduov. ma drugi strani, da indi-
vidua samega oh sebi mixer nj in
da eksiStira individuum lie kot del
skupine. Use, kar je zivega. je
as~ociacija. je skupina. Cello stani-
ca, Xxi obstoja kot popolen orga-
nizem, la izraz bioloSke individu-
alnosti, ki Sc ne da wee zmanjSati,
Je zopet agregat raZlicnih delov
GedrO. nucleolus, protoplazma) ,
kateri so zopet aggregate moleku-
low. t. j. atomskih agregatov. A
tom san je individiuum, a nj DIV
lien. Use, kar zivi, je asociaciia .ie
skupina. Ce sc p~omikamo V zival-
ski vrsti cd protistov do cloveka,
Je agregat, ie konfederaciia delov
zmerom SpletenejSa. Kakor odgo-
varja metafiziki individualizma e.
nolicno in uniformno jakobinst-
vo, pray takO vstreza socialistic-
menu pozitivizmu narodni in med
narodni federalizem. Kakor je or
ganizem lie zveza obGin. okrajev
IN dezel, o%rganizcm GlovcStva lie
federacija narodov.
Kakor je bilo nesmiselno. pred
stavlJati 81 sesalca, Xxi hi mu imela
glava in udje vsi enako obliko,
prav tako nesmiselna bi bila poll
ticna upravna organizacija, po ka
teri bi imela severna ali planfnska
pokrajina drzave enak sistem BIZ
rokraticnih oddelkov, enako pie
tenino zakonov, kakor pokrajina
ma daljnem jugu ali V ravnini, sa-
mo zaradi enolicnosti, Xxi nj druge
ga kot karikatura enote.
Ne nameravam Sc spuSeati glob
lie V ia politicna premisljevanja,
XII bi izkazala "a Italijo tako ka-
kor "a druge drzave zahtevo pc
politicni enoti oh federalisticni u
pravi. Jasno je, da je poedinec IL
gubil blesk samovlastnosti in da
sta ga bologna in SOCIOLOGICAL pa
hnila S p~restola.
Poedinec obstoia lie, V kolikor
tvori del viSie druzabne enote.
Igodba Robinsona Crusoeia. naiv
nj izraz individualizma. ie le le:
genda ali pa opis bolezni. Vista. t
j. druzabni agregat. je prava, Ii,
Va in trajna realiteta zivljenja
kakor je dokazal darvinizem in
kar potrjujejo vse pozitivne vedC
cd ~astronomije do sociologije.
Koncem IS. veka ie %izjavil Rou.
sseau, da eksistira lie poedinec in
da ie druzba umeten produkt dru.
zabne pogOdbe. Pripisujoc nestal
Rim pojavon talSatnega zgeAo
vinskega ~polozaia. gnilobi ancier
regina. XII je V MEM zivel, trajer
obstoj, je proglasil druzbo "a liz
vir vsega fla. poedince pa "a do.
bre pc naturi; koncem 10. veka
s~oglasajo vse vede v TEN, da j.
druzba natorno dejstvo, napram
kateremu je poedino zivlienie
brez moci - cd prvih druzb zival
skin rastlin pa do 6ed visjih Sc.
salcev in cloveskih skupin.
Ne BON Sc podrobneiSe pecal S
poizkusi Fouilleeja in njegovih
pristaSev, da postavijo tik pojma