Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-25
KAPITALIZEM KOT PREDPO.
GOJ ~ORGANIZACIJE PRO
LETARSKIH MNOzIC.

Ne glede ma SllaJen raZNOJ ten
mike in promcta, Xxi smo "a dose
gil vsled kapitalizma V zadnjih
Sto letih, ST nan V primerjanju
s|edaniOSti $ pretekloStio iaSno
predocuje znacilen preobrat 2 OH.
rom ma organizaciio. Sc sredi mi
nOlega stoletja je V najSirSih kro-
9Th gospodoval individualizem.
temelino nacelo neorganiziranja.
Ali cd tedaj ST. je polagoma raz-
Sirjala misel organizacije. Ilasti
Y proletarskih vrstah ST. ie vcdno
holj nojavljal klic po zdruzitvi,
kar nj ostalo brez uGinka.
Agitacijsko in Organizacijsko
delo zadnjih desetletij je imelo
naravnost cudovite Ispehe. VednO
"0iie trume delavcev so St Tr;ITu-
Tile Syojim zvezam. Ma milijone
Jill je pod zaStavo organilaciie IN
delavSke organLacije naraScajo Y
velikanSko in mogocno armada.
HI Steje ma stotisoce 6lanov. &c Ia
naSi predbojevniki. Xxi so marliivo
in I velikim trudom orali celino III
obdeloyali trda tia. mogli videti
sad svojcga della. hi bill veselo IL
nenadeni. Blagajnik tiste dobe, HI
SO racunali lie $ par Stotinami 5,
hi Zavidali Svoie n~aSlednike. k
majo %racunati III upraHjati mill
jone. P~roletarske o~rganizacije V
sploSnem i'll strokovne Organizaci-
je posebei nudiio veselo Sliko we'd
no naraScajoce zdruzitve posamc-
lnih sill Y enOtno Silo mnOiic. One
so Izraz skupne wolfe. Xxi kazc RAJ
MIN smerem wolfe enoten eli in Iii
zdruzuje miliionc razrcdnih no
ievnikov Y trden in livlIenja poln
organizem.
Postanek tch organizacii mas
pa III edinole posledica agitaciis-
kega della. "a tudi ne izkljucna po-
Sledica SocialnO ~duSevnega preho-
da cd brezorganizacijske dobe k
organizaciii. temvec so pri TEN
razvoju uCinkovali razlicni vzroki.
kakor IA vsako novo s~ocialno
tvorbO, so moral tudi IN biti DAM
duSevni in materijelni predpogoii.
DuSevno stremljenje V Smeri K or
%ganizaciji hi samo Ease ne bilo "a
dOstovalO "a Ustvaritev orjaSkc
organizacije, morali so priti tudi
materijelni predpogoji. XII so ONO
gotili zdruzitcv m%iijonov cnako
mislecih in enakO STRENGTH ljudi.
In res sta Sc sredi minOlega stolet-
ia zdruzila oba momenta: social.
ZEN je ustvaril duSevno razpolo-
zenje: rodovitna tia IA delavSke
organizacije, kapita!izcm pa je IL
stvaril tehnicne in OrganizatOriG-
ne predpogoie. Tako .je proletar-
ska Organizacija mas nastala IL
skupnih ucinkov socializma in ka-
pitalizma. Hlasti kapitalist;Gno de-
lovanje "a pOspesevanje delavskih
organizacii je V marsikaterem OH
ru zanimivo.
Inana je prislovica, da je kapi-
talizem svoj lastni grobokop V
tenn. da 81 sam vzgaja sile, Xxi ga
bodo nekdaj pahnile IL prestola.
kapitalistieni gospodarski nacin
Je koval orozje in gladil pot "a or
ganiziran osvobodilni boz proleta-
RATA. Mocno razSirjen promet Sc
DAME dobe s svojimi zeleznicami.
parniki, postami in elektriGnimi
vozfli nam nudi moznost "a obi
skanje najoddaljenejsih pokrajin
dezele Z najsirsimi sloji ljudstva
priti V dotiko 2 nasimi idejami.
Potion pisem, brzojavk in telefo-
ma Sc moreno pOgovOriti 2 vpliy-
mimi osebami raznih kraiev. u H.
po~lnjenjem tiskarske tehnike in
razsirjenjem Gasopisia ie ogrom-
no narasla moznost in agitaciio.
'Gutenbergovi crni vojaki" pri-
deJo v najtemnejse kotc dczel in