Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-21
socialism IN MODERNA
- VEDA.
TX.
,zakon uavidexnega nazadovanja
In xolektivna lastnina.

navajo, da S svojo zahtevo pc
druzabni preobrazbi socializem ma
,videzno soglasa z razvojno teori.
10, da pa liz tega Sc he sledi veljay
most njegovih konenih zahtev
'predvsem zahteve pc nadomestit-
vi individualne lastnine S soci-
'alno in da prav ia zahteva gresi
.proti ra%zvojnemu nauku in da je
raditega nesmiselna in u~topistie-
ma. Glavno protislovje med So
cializmom in evolucionizmom pa
'da obstaja V TEN, 6eS, da povra-
tex k skupni zemliiski lastnini
pomenja obnovitev prvotnih In
divjih kulturnih razmer. Socia-
lizem da sicer stremi "a preobraz-
DO. toda 30 rakovi pot, proti to-
,ku druzabnega ~razvoja, Xxi meri
cd prvotnega agrarnega kolekti-
Wilma X sedanjemu sistemu indi-
vidualne Jasmine, tega znamenja
napredne kulture. Socialism pa
da pomenja V tenn slucaju povra-
TEX V barbarstvo.
Ma tenn ugovoru ie popolnoma
pravilna opazka, da bi pomenia-
la skupna lastnina V marsi6em
povratek k prvotnemu druzabne-
mu redu. Toda sklepi il tega DEF
silva so skozinskoz zmotni in ne
znanstveni, ker povsem zanemar-
iajo vazen razvojni zakon, kate
ri sc sicer malo uvazuje, Xxi pa nj
cato mic mani resni6en. Najpo-
pref ga ie formuliral prerano u
mrli francoski zdravnik Dumont
~ toda Jazz SEN o%pozoril mani, Sc
predno sem Sc V politiki ~pristeval
"a socialista; njegovo vaznost
sem poiasnil v Kriminalni socio-
logiii in ga nanovo utemelji V
diskusiii z Morselijem.
Ia zakon uci. da je povratek
druzabnih naprav k primitivnim
oblikam stalen poiav. Re Cognet-
ii de Martiis je razodel 1881 V
syoji .knjigi o prvotnih oblikah
.gospodarskega razvoja nedoloc-
no intuicijo tega zakona; svoje
delo sklepa z nedolo6no napoved-
10, da Sc .utegnejo V bodocem 60
spodarskem razvoiu ponoviti pri
'mitivne oblike, XII SO prevladova7
lie v .zaeetku tega razvoja y.
Spominjam Sc svojega ueitelja
Carduciia liza 6asov svojih Stu
dij V Boloniji, XII ie pogosto po-
'navljal trditey, da YES hovejsi Ii
terarni %napredek 20 oblikah in.
pc snovi nj drugega kot obnovitev
forme in snovi prvih literarnih
'boiavov grsko-orientalskega sve-
ia; pravzaprav .ie tudi sedanji
znanstveni monizem, XII ozivlja
yes ~razvoi in XII pomenja trajno
pridobitev misljenia mad svetom
pojavov, v .gotovem pogledu lie
povratek k sdejam grskih filozo-
fOv in velikega pesnika misleca
Lukreca, 20 dolgem 6asu meta
fizienega potepania in pohajan-
ia. Mnogostevilni in preprieeval-
nj izgledi potrjujejo tax povra-
tex k prvotnim oblikam druzab-
mega zivlienja.
= Prvi argument bi veljal lie te-
daJ, ce bi nameraval socialism
kaznovati sedanie lastnike dejan
sko sc mora individualna pravica
umakniti s%ocialnemu pravu, &c
smatra druzba r~azglasitev zemlji
ske Jasmine v splosno korist "a
pOtrebno, kakor sc tudi danes do
gaia. Glede druzega protirazloga
ie pa omenjati. da zemljiska me-
lioracija nj izkljuena p~osledica
in zasluga lastnikovega osebnega
della, temvec da obstoji deloma v
nakopicenem naporu in zivljen-
ski sill mnogih delavskih genera
eli. XII so snravile zemlio v Sc
DAME kulturno stanje in sicer ma
kQrist drugim; dejansko ie dru-
zabno zivlienie druzba sama, I'll.
faktor zemljiske melioracije;
zgradba cest, ~zeleznic, izumitev
poliodeliskih strojev vzvisuje Ia
stnikom cisto o8ividno in brez-
p'aSno neznansko zemljisko vred.
most.