Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03

to bite delatl prve slabotne M.
skuse "a premago naraye NJ; GA
vidimo zaeeti delati in rabbit O.
genj "a Dripravljenje niegove
hrane. vi vidimo to bite delati
prve slabotne poskuse "a prema-
go narave. Mi ga vidimo zaGettis
delati in rabbit ogenj "a p~ripray-
lJenje njegove hrane. Mi vidimo
nJegov prvi lok in strelico. Mi vi.
dino, da vsaka iznajdba, vsaka
zmaga mad naravo vodi naprej do
druge. lstoeasno z njegovim boil
zamotanim ~zivljenjem prihais
razvoj mOzganov. Njegove boil
zamotane okoliScine ga prisiliio
misliti in razvoi mozganov skup-
no z njegovimi prvimi pridobit.
vami ga vodi naprei. hitrejse in
hltre1se IL divjastva v barbarizem
1 'skozi razlicne dobe barbarizma
do civilizacije. Njegova vlada, ako
le hoeemo tako imenovati. Sc "a.
cenJa S priproStim naGinom vodi-
tei1stva ter sc r~azvije V boil "a
motan sistem Wade, uteme.
llene ma krvnem sorodstvu in "a.
druzni lastnini. S poveGano kon-
trolo proizvaiajo6ih sill .ie prislo
vecle bogastvo, katero lie zlomilo
Waldo zadrug in ustanovilo Waldo.
katero Je pripOZnavala lastnin-
ske pravice posameznika. Niego-
vo druzinsko ~zivljenje. zaSeniaio-
ce Z zenitvijo oseb ozjega krvnega
sorodstva. prehaia skozi razli6ne
stopinle do mnogozenstva in ma
zadnje do enozenstva. Njegova
vera. imajoca zacetek v 1asteniu
vsake nepoznane in nerazumliive
naravne sile, prehaia V Gastenie
enega samega naivisjega bitia.
koJemu pripisuje vesoljno moe.
PrihaiaioG do casa noveise zpo-
dovine. sledimo ekonomskemu
razvoJu cloveka do suzenjstva do
fevdallzma do kapitalizma. Pri
TEN zapazimO, da ina vsak teh ST.
stemov produkciie druga6no poi
move Wade, morale in we're. Mi "a
pazimo, da ie SUBMISSIVE rodilo
suzenlsko vero, fevdalizem few
dalno cerkev. $ kapitalizmom pa
pr1hala doba reformacij in konec
a%bsolutne Wade. Nj vidimo kapi-
talizem sam prehajati skozi razlic-
ne forme razvoia: cd .iednostav-
mega della Obrtnikov do tovarni-
skeoa della. in cd tega naprej do
danasnle velike industrije. In
cello danes ~zapazimo, kako Sc vel
like industrije druziio v truste in
monopole. Mi yidimo kontrolo ma
rodovega zivlienia koncentrirano
V rokah par liudi. Mi vidimo. ka-
ko so mnogi odvisni cd tie oligar-
hlIe bogaStva V svojih zivljenskih
potrebSGinah. Nj vidimo, kako
mali Odstotek liudstva uziva bo-
gastvO nakopiceno tekom stoletii.
Mi vidimo. kabo Sc ma milijone
lludi born "a borno existence v
dob. ko sta clOveski razum in ME
gova naravna moe iznaSla naGin
zadostiti potrebam vseh.
In tukai praviio kapitalisti in
min somislieniki, da sc mo1amo
ustaviti.
Skozi dolga stoletja so Sc Glove
ske naprave spreminjale in spo-
polnievale, Skozi neprestano spre-
membo smo danes dospeli do dobe
nasem ekonomskem zivljeniu,
katera kupiGi bogastvo v naroeje
neznatne pescice liudi. In ia ma
Ii del liudstva Sc dvigne in, kakor
moderni Jozue, ukaze silam ka-
tere so delovale skozi cello pretek-
lost; "Stoite!
KIDD so sanjaGiY Ali socialist,
kateri praviio. Ia Sc bode Glow,
ska duSa razviiala V bodoGe ka[or
Sc je dosedai in da mora socialna
produkciia, katera eksistira da-
mes. voditi do socialne razdelitve?
Toda kapitalisti Sc vednlo vpiieio:
"Solnce stoi = da mi pozaniemo
svoje dogodke."
Ako 10 dot;Sn; nosno5or L..