Lietuva. [volume] (Chicago, Ill.) 1892-1920, 1913-12-12
Metal XXI
POLlTISKOS 1INIOS,
MEXIKO.

af'A+ttH'rNt > 10y
da Juugtines Valstijos ir kokiu
budu marc nuraminti McXikq,
mes dabartine bctvarke kcn<la la
bal turinticms ten svarbius rel
kalus Europos krastams. Iasal
ambasadoriu atsilicpimas rodo,
Jog Europos tautos Judo kantry-
be ir jeigu prezidentas Wilson
If toliau dar wilkins II neainos kq
daryti, Europa gall patti uzSima-
nyti raminti Mexikq saviSkai, ga
Ii visai nepaisyti amerikonu is
vilktos Monroe dcktrinos. Jeigu
sulyg tos doktrinos, kuri iStikro
Europos nepripazinta, bet wien
tolcruojama, kol il Kittens ne
kenkia, Jungtiues Valstijos gel
dzia, kad kit krastai nesilistq
visos Amerikos reikalus, tai j
turi init ant saves ir tulas parci-
gas; jcigu gi il pareigu pildyti
nenori, ar negali, tai kiti llraStai
If nenoredami, turf kiStis / Ame-
riko5 reikalus If pats rupintis
apie savo reikalus If JUGS saviS-
kai ginti.
Kadangi siaurinese valstijose
revoliucijonieriai paeme virsg ant
Huertos ir jas apvaldc, tai pre-
zidentas iiems nori palikti visisk2
iSvertimq Huertos valdzios. Bet,
kad If sektusi jiems apyaldyti vi
sq Mexikq, tam visgi reiks ilgo
laiko, Europos tautos taip ilgai
laukti nepanori. Nieks taipgi
negali uztikrinti, ar revoliucijo-
nieriams iSvertus Hucrtos val
dziq, nckils MeXike nauja revoliu-
cija, kuri naikys krastq, if ar j
maziau kenks Europos reikalams
kaip dabartine. Dabar jau laik-
ra5ciai speja, kad sumaniausis re-
viliucijonierig vadovas, generolas
Villa, nepanor6s pirmq vieta uz-
lcisti niekuom neatsizymejusiam
Carranzai, todel per nauja revo-
lucia gall panoreti pats pirmq
vietq isisprausti, taigi uzimti pre-
zidento vietq. Abejojama taipgi,
kad pietiniq revoliucijonieriq va
dovas, generolas Zapata pasiduo-
tQ Carranzai, jeigu is nepano-
rejo pasiduoti Maderai, su kit
riuom drauge kariavo prizes Di-
azq.
Taigi galima abejoti, kad, pri-
vertus Huertq pasitraukti, Mexi-
ke uzstotq ramumas, kad visos
revoliucijos pasibaigtq Greiciau-
sia, nors prezidentas Wilson ir
nenori ir biosi, turcs Jungtines
Valstijos uzsiimti nuraminimu
Mexiko, mes kitaip tuom uzsiims
Furopos did6s6s vieSOatvstes
Bet tqsyk Jungtiniq Valstiju
itekme Amerikoj sumazes. Isl
kisimas 81 be karo su Mexiku
apsieit negali, mes, perzengus ru-
bezip Jungtiniq Valstijq kariu-
mcneil visos dabar kariaujancios
Mexike partijos susijungtq prizes
isiverzelius. IS karo, be abejo-
mes, panoretq pasinaudoti turinti
daugiausia su Jungt. Valstijo-
4smis nesusipratimq Japonija. Ii
susijungus visoms partijons
Mexika nelengva butq iveikti.
JaponiSki laikrasciai uztikrina
jog lygiai Mexiko revoliucijonie-
rial, kaip If kareiviai, tureje pro
g9 prize kariavimo priprasti, ge-
riau yra islavinti negu Jungtiniq
Valstijp kariumene, o gerus jiens
ginklus bus kan parupinti.
Huerta sumanG padauginti
Mexiko kariumene Xxi 10000 ka-
reiviu, nors tick nereikia prizes
10000 revoliucijonierin. Jeigu jis
turetp pinigq, tick kareiviu Mex.
Ike nesunku but surinkti. Vargas
wen su pinigais, kuriu nera kur
gauti Laikias6iai pagarsino, buk
Huerta gavo nuo kokios ten anne
rikoniskos kompanijos 100000
pesq, bet tq pinigu 10000 karei-
viz neilgiausia uztektu.
Dabar revoliucijonieriai apval-
de visa siaurine Mexiko puse
Pabegus del bado ir amuniciios
stokos Huertos kariumenei is