Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-10

ustNarltl temelJnih naGel, kako
MAJ izgleda bodoGa druzba. cato
Je najnujnejSe "a vSakega orga-
mzlranega Socialista, da zasleduje
vsakdanje i~ivljenje in posebno ia
zasleduje vsakdanje delavsko gi-
banJe V raznih drzavah, o xiv
lJenju delavstva, zivljenju boga-
tasev, polititnem razmerju voj-
skah in gibanju raznih verskih
sekt.
Pc fiziGnem zakonu narava ne
pustl nicesar praznega. ne aktiv-
mega. V kraiu. kjer Sc nam ma pr
vi NAH zazdi, da nj nitesar - oh
ston vendar materija. Ia zakon
vega tudi Ia ljudske glave. DnI-
Sevno obzorje vsakega Gloveka je
izpolnjenO 2 sakovrstnimi miSli-
mi in obcutki. Pri ljudeh, XII nj
maJo pravega pOjma o vzrokih
poJavov z~ivljenju, obstoji vse-
emo nekakSno %tolmaGenje teh po-
Javov. To tolmacenje je lahko po-
pomona napaGno, a ker ne pozna
drugega boljega, Sc ga vzlic
temu drzi. Kdor he more razpra-
vlJati o vecjih in vazneiSih re-
teh, Sc mora drzati malenkostnih,
da tako izpolne prostor svojega
duSevnega zivljenja, kakor je "a
crtano V prirodi. To velja tudi
"a Socialiste, Xxi ne poznajo socia-
hsticen nauk in Xxi ST. tudi ne bri-
gaJo "a ~pravilno razumevanje So
cializma i'll delavski razrcden boj.
&c je resnica, da temelji socia-
lizem ma znanju, potem je goto-
We tudi resnica. da Sc agitacija So
cializma ne more voditi brez pro-
svete. Prosveta in znanje Sc pa
ne morejo vrSiti brez uGenja,
brez duSevnega della. Kakor je 20
trebno kreteni naSemu ~miSicevju,
da zamore uspeSno napredovati in
razvijati Sc, tako je pOtrebna gi-
mnastika tudi naSemu mozgu, a
10 hocemo, da DO pravilno razvit
in da ne za6nemo hirati duSevno.
Noben delavec he more priti do
p%ravilnega pojmovanja socialist
cnega nauka, ako nina ~veselia do
ucenJa in Sc ne trudi "a svoj UNI
stveni razvoj. kdor zaene social
Fem razumevati, postane navadno
tudi njegov pristas. Ali razume-
vanJe socializma predstavlja s
svoje strani tudi druge naobraz-
be. Nsled tega Sc lahko opaaa,
da acknowledgements in maj boil
pametni delavci navadno pridejo
IN Sc upiSeio Y socialisticno stran-
ko, med TEN ko Sc tisti, Xxi Sc um-
stveno nerazviti. drZe vstran in
Sc navadno socialistom rogajo.
Pameten flovek prav lahko razu-
me glupca, naobratnO pa glupce
nj vstanu razumeti pametnega.
Nam socialistom je kaj lahko spo-
znati tiste delavce. katerim nj
mogoce pOjmiti NTH interese in
da vidijo V mas svoje s~ovraznike.
Oni mas veekrat prezirajo in mr.
ziJo, ker mas ne pOznajo. ker Jim
nj Jasno, da je mas boz NTH boj.
da so nase stvari NTH stvari in
da mi delamo "a njih osvoboje.
ME izpod jarma i~zkoriSGan.ja in
krivice.
Vsled tega .ie glavna naloga
vsakega socialista, da Siri med de-
lavci znanje in presyet0. Toda ka-
ko maj socialist, ali bolio clan
socialisticne stranke SRI znanje,
ako ga ne poseduje ?
Znanje in VOLTA sta najglavneja
pogoja discipline, katera morata
da vladata v socialistiGnih yrs
tab. Discipline pri mas znaei po-
slusnost soeialisticnim idealom,
delo V soglasju pravil socialistiG-
ne stranke, medsebojna sloga in
solidarnost v celokupnem nasem
delu. Vsak delavec, XII postane
elan nase stranke in ME zasledo-
valec, mora pretrgati vse vezi, XII
so ga preje vezale ma predsodke
in mora prispevati vse svoje xiv
ljenje zahtevam in nacelom socia-
LIMA.
Socialism ne pomeni same 60
spodarske enakost eloveske druz-