Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
Tarifni Svindeli.
Pesek v oG delavnemu
ljudstvu kakor
po navadi.

amerlkdHShlH utldNCeh ~ po-
iejo polstoletja, da visoki tarif
protektira visoke (O delavske
place, da je Sc nizje place delav-
eev ma evropeiskem kontinentu
zakrivil lie svobodni tariff it'd.
Pravijo, da ako sc uvede pi osta
carina, da bodo padle delavske
place ma nivo slabo placanih de
lavcev Evropi.
Republikanska Stranka je ime-
la posebno sladka usta "a visoki
tarif ter ma svojem prapOru de
lala kriceco reklamo. 'da Sc mo-
ra protelktirati ameriSke delavce
pred inOzemskimi izdelki." Ma
d1ugi strani pa je demokratSka
stranka delala propaganda za
prostO carino ter predbacivala re
publikanski stranki. da so ; svo-
jimi zagovori "a monopolni tariff.
repubhkanci intimni prijatclii
trustov.' RavnO isti sapi so tudi
demokrati peh delavcem. rekoG:
da je visoki tarif matt trustov
~ direktni provzrociteli visukim
cenam zivil.
Torej republkanci so hoteli
imeti visoki tariff. da protektira
Jo ameriSke delavce pred nizkimi
placami J? Demokrati pa so ho-
tell imeti prosti uvoz inozcmskih
izdelkov, uni6iti truste. ter anne
riSke delavce protektirati pred
visokimi twill To nj niGesar dru-
gega, kakor starr tarifni Svindeli
kapitalistov, katerimi mislijo
loviti nezavedne kaline Ko je
znani "delavski prijatelj" Roo
sevelt ustanovil novo progresiyno
stranko. nj vedel, kan hi Sc zale-
tel tarifma: 5rprasaniem, Konee-
no Sc je Roosevelt in njegovi haj-
duki odloeili, da je najlepse, ako
so sredi, ter da zagovarjajo oba
tarifa. S TEN najnovejsim nestvo-
rom so upali naloviti Sc naivec
glasov, ker so dobro poznali praz-
ne glave ve6ina volilcev.
Kapitalisti imajo glavah
drug nacrt, ter jih tariff prav mic
ne skrbi. Seveda, ako bi imeli do
volj razredno zavednih delavcev
Ameriki in Orientu, potem hi
sci kapitalistiGni naGrt hitro k
vragu. Veliko denarno posoiilo
"a mlado Kitajsko republiko Sc
samo raditega zavlacuje, da ka-
pitalisti pregledajo kakSni tariff
misli skupaj izkrpucati nova de-
mokratska administracija, to je:
ali bode boil dobi6kanosno posi-
lJati izdelke IL Amerike ma Kitaj-
sko in JaponskO, ali pa Ge bi bilo
bOljSe, da ameriSki denarni sin
dikat WAL Street,. dobi dovo-
ljenje cd kitajske Wade. da SINE
Orientu graditi velikanske to-
varne in Dodge zelezmSke proge.
Kitajska kakor tudi JapOnska
imata bogate pokrajine naravne-
ga bogastva, posebno premoga in
zelezne rude je izobilju. kar pa
Sc zakriva plast zemlje Kitajska
Je zlati rudnik dohodkov IA gra-
ditev novih lokomotiv, iekla. !
bombaza. volne in cevljarskih
tvOrnic. Nicesar hi ne bilo boli
pripravnO "a ameriSke kapitali- |
ste, kakor da Sc ugnezdijo ma XII |
tajskem. kjer hi cenene neorgani- |
zirane aziatske delavce lahko iz-
rabljali kolikor bi hoteli. Svetov-
nj trg bi bill kmalu preplavljen
kitajskih izdelkov po celem sve
tn. AkO bi Sc to zgodilo, potem, bi
ameriski kapitalisti rezali delav-
Gem place dol, dokler bi ne priSli
ma stalisee kitajskih kulijev.
Upamo, da kadar bodo delavci
spoznali svindelj tarifnih diplo
matov, da bodo dali slovo tariff
nemu uprasanju, XII je pod dana
snjo kapitalisticno vlado "a de-
lavce brez pomona. Oklenili Sc bo
do sOcialisticne stranke, katera
ina edini izhod il industrielne
suznosti kapitalizma.