Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1913-03-19
UDALOSTI v MExIKU.
Angle uznala HusrtOyu vlGdu.

u vi PasO No oznamujc: 70.
ystaici W stAt6 Chihuahua spAljli
10 most1 jiznG od hlaynibo mesta
polOzenych. Take zniciii telegraf.
nj ycdcni.
n Douglas, Arizona, dochAzf ta-
10 zprAya: General Ojeda piece 10
pustil ven . Aguy Pricty v 6ele
$50 muz6, ably tAbI na zApad, kdc
Sc mA spojit pIukovnikem Ko-
stcrlickym, Kazdy yojin mA We.
bon witt tolik zbranf u stfcIiya,
kolik unese, ostatDf bylo nalozeno
IN yozy. Podnik Ojcddy poyazu.
jc Ne ~ pokus Primo zoufaly.
Die zprAy Nogales, Ariz., stat
Sinaloa lezfcf jizne Cd Sonory sc
prAye problasil proti Wade Hucr.
tOyt q zyolil vi proyisornfho gu
yerntra. IudiADi kmcne Yaqui sc
nabidli poystalcnm za spojence. ---
Mnobo stfcl dopadIo V boji dne
13. I. m, pres hranici americkon. o
=. hodine rannf byIa stfelba sesi-
lena. Plukoynik Kosterlicky dal
zay0lati lekafe Ora. Gustellera, q.
by No ujal ranenych II muzh by.
10 v boji zabito II raneno. Vol.
sko amcricke sesililo pohranitni
hIfdky q ma vrfku II Titcowde Hill
postayilo dye strojpf pusky.
Jak sc oznamuje q Mexiko City,
VelkA Britanie sdGlila praye Fran.
ciscu de la PARA, mexick6mu IA
hranitnfmu ministru, zc uznAyA
nyntjH mexickon vladu Sdtleni
10 bylo zasIhno mexickt Wade pro-
stfcdnictyfm vyslance mexlckeho
v Londgn6. 20 delsi porade mini.
stersk6ho kabinetu bylo 1fedne o.
znameno, ~ ylAda yysle do stAtn
sonory jeste vftsf oddil yojska k
potlatenf reyoluce. Nepfimo we.
della ylAda, ze konstitntni strana
v Sonofc spojila We 4 poystalci Y
Sinole. We yefejnf schdzi komory
poslanct mexickfho kongresn po.
ystal poslapec Mobena o prohlasll,
ze mexick{ syndikht podpornje
povsldni yedcnf b$yalym gnver.
nfrem sthtn Sonora.
u Naco, Ariz., oznamuie So dne
IL. bfcznat VaIecny zajatec pln-
koynik Jose Gutierrez q diva JIM
ddstoinici sthtniho yojska byli po.
praveni Naeo, Sonora. Po noe.
MIN pfemfsleni ostainich ~ "a.
iatci rozhodlo So, ze vstoupi do
rad spolkoyfho vojska TAX "a
chr6nani byli pred smrii. Oha d0'
stoinici vkak byli peyni a rozhod'
nj fnkoy} nauh odmitli, proto
byla ma Mich provedena exrknce
Revoluce stava Sc hrozivou,
Vladni tisk a gefejnt nineui v
Mexiko City nejsou iil TAX optl
nistiekt, jake ~ zaeatku Apra'
w, kter6 do mesla dochazeii, veil.
ca se rnzm od aehe. Die inI0rma'
ei yerohodnteh pramenn reyo'
luce Caranzy ieat dalelo hfozi'
vejsi. uez 10 pnyodnt myslilo.
Dle yladnich apray guyeruer slatu
CoahuIa neiua ladne ntsta ya sve
moei a ieho yojsko uetltA Wee nez
100 mnSn Ale soukrom6 frraYy
"a to udAyaii eelou faiu meat, kie
ri mali payaialei = meei q % vol
ska guyern6rovo sta nemfne nek
l.0tn muta, nieh} mpod isan
sittni yoiaai eManSa mimo to
kontfaluia lram Neaiean Inter
natinanI pnskakiie drAhp Matt
0nal me1I Monterey a Laredo
fasslAm toto nab}sh 9im dAl ilm
velsieh tusm5rh d sleyA Fl nptas
t,Iu hretn n
Nmtsrey Mes etnamHif r
- III nj hfefna Asl $50 natA
spalkoYabo teista geettAia she.
rhe tamposr ndeptele tfeta go
slauehall reskaan kdyi iha hsle
usFgseaa. abs dali = pa paebe,l
aa paffas lnAhallla pFali paEslal
san yeiAel paslfllell dasiaiAlAf
gfo nieh pilpaiila = ! ReFstal
fAm pad tafaaseN
President Hus1sa nasalsNaa y w
alAnes wilaanA
X AeAiea stlt asNaAule - slhs