Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-11
E &c

je razumeval dovoH, da je odpuscal, premalO, da bi bill viadal - y"
TakO je prislo poagoma leto 1870, ko ie Bismarck organiziral
federacijo nemskih drzavic in provociral FrancijO, da Sc je spustila
v vojno. Vojna IL lea 1870 S nj daa preprecit, kr 10 lie hotel
imeti Bismarck sam. Nemei so bill dobro pripravIieni nri Eranco1ih
je pa bio ve narobe. Nemci so Francoze re potlaeili. ko so 81 ieI
II sle pripravljati ma vojno. Pc dveh nesrecnih bnkah SO udri Mem.
Ell v Francijo. Napoleon I'LL je bill cd Nemeev obkoljen in Sc lie mo-
raj pc straSni bitki vdati. u Napoleonom ILL., sc napravili Nemei Se
10000 jetnikov. Ma drugi strani Sc je pa VIDAL general Bazaine v trd-
niavi Metz $ 10000 mozni posadke. Nemska armada 10 nroIr,a 10.
Pariza. Cesar Napoleon ie zbezal ma. AngeSko in tam umrl. Fran.
GcSka pohtena hegemonija mad Evropo. XII ie trajala mad 20 let, ie
bia zomljena.
Sedemdeset let trajajoca francoska pOiticna hegenomi;a y Ev
ropl Je bia zlomljena. Il MO ie pablo tudi francosko cesarstvo. upa-
m o - "a vedno. In med tenn, kO ie pc Francij kar mrgoIelo nemskih
VoJakov, l SO re stall pred ParzOm, Sc je V Parizu samem sestavila
nova viada: TO Waldo so dobli V roko ljudje, XII so bill slabSi cd Ma
poleona. lie pred zacetkom vone ie izdaa pariska intemacionala
okhc IA delavce, V katerem je odloGno protestirala roper voino. Te
mu okhcu so odgovorili nemSki socialist naravno V sociaIisticnem
duhu- Preiayatelj je preGital oba oklica, lepa spomenika prvih po-
cetkov sociaisticnega gibanja; preGital ie tudi protest nemskin so.
clailstov roper aneksijo francoske AlzacijeLoreneJ NemSki general
Nogel Won Falkenstein je dial aretirati taoj, ko ie bill izdan protest
roper aneksijo AlzaciieLorene. vse Glane nemSke socialistitne ekse
Nntlve' lebel in Lebknecht sta ba Obsojena zaradi malaga mantle
sta kot veleizdajca vsak ma dive lett je6e, k sta 10 prestaIa V gradu
Huberhersberg. e
Prusi so prodirali neprenehoma prot Pariu. V Parizu ie ylada
la sploSna zmedenost. Vi stanovi, XII so bill Y casu cesarstva enostav
no zasuznJeni, so dobii sedaj presto rOko VSak je skuSal uveliavit
svoje ideje, svoje nazore. Pariz ie bill ma predveceru velke socialne
krize.
gediJa parske komune. SkrivnOstna sa revolucie ie re leta 1897
potisnila V ospredje "a trenotek dcavski stan. Deavstvo parSko lie
hIo cd nekdaj repubikanskih nazorOv. To je pordil tudi Carbon
III Je sloyel IN najboljSega spoznavalca pariSkega ljudstva. cS da
Sc imamo zahvalti onemu deu delavcev, XII so resnicno inteligentni
ki st yenomer bavijo $ ploSnimi vpraSanji in Xxi neprenehoma zahe-
vaJo demokratcne reforme, ako je bo cesarstvo " prislieno DAFT
delavcem gotove kOncesie. Ia shj delavcev je bill republikanski. So.
OhdIiuctu III IL legd SlOla so DrlSl u NOduell parlSkp kOmuup in
clam prve delavske Wade ma svetu. PROT temu sloiu delavcev st jc
boJevalo re cesarstvo, zdruzeno z meScanstvom. Ii delavci 50 zapoGeli
SociaIStlcno gibanJe IN temu gibanju je bill napovedan boz. Uradni
vladl IN meScanstvu vdani ucenjaki so pridigali delavstvu poslusnost
Gerber, ki je slovel kot uGen economist, je V reviji Journal DIES
economists napisal, da nj vreden socialism kot abstraktna teoriia
nti t. Gasti, ola Sc govori o MEM resno. NailavneiSi tedanii ekonor
Louis Reibaud je pa dejal. da ie socialism umrl in vsaka bcseda o
mem da bl ba kakor nagrobnica. lnternaconala socialisuGnh de
iavcev pa Je ba Sele nstanovjena in nj imela Sc nobenega vpHva.
Vlada Jill je peganjala. dobro vedoc, da SO il najnevarneisi.
/, no St Je raznesla V Parizu vest o strasnem porazu Francozov pi
oedanu, Je bl Pa1z takOj V revouciji LjudStvO ie demonstriraIo in
vGrIo ' parliament: Tedaj ie stopil repubikanec Leon Gambetta ma
ouer IN ueJai; MescahJe! Domovlna je V neyarnosi; iZvoljeni smo 20
sploSni voilni pravici in izjavljamo syeGano. da sta cesar Ludoyik
bonaparte IN njegova dnastja nehali vladati ma Franciscan! TAX
pOtem 81 Sc podali poIanci V Hotel della Vile. kier so sklepii
dlktaturo in razpusti parliament. Gambetta je organiziral obrambo
Parlza pred Nemcl. Sci je Ma dezelo in organiziral novo 100000
MOI Oroleco armada Nj pa mogel najt enega samega voiskovodje,
kl D. nj V stanu pridobiti Francii zmago ma bojnem polju. Povsod
SO DIN franeoM premagani, povsod so se morali umikati. Tretjna
francoSke Je bila re V rOkah Prusov. lie Pariz Sc je Sc brani hrabro
"eStGe IN meseee: Prusl Xxi o 81 domSliali, da Sc vida Pariz takoj,
~ NJ ON po 'ezklh b1tkah prldobii lie par mani vrednih utrdb i'm pa
Sprednuh okOpov. kO je priSa V Pariz vest o padcu trdniave Metz
ga Je general Bazaine uSel V Belgiio. prodavSi Prusom 17O 1000 MOI
le bio takoj ve ljudstvo ma uici in zahtevalo. nj 90 voina nodoI;n
Je. oda nova vlada je re naozila Thiersu. mai skene V Prusiii pe.
mlrJe. THEIRS ie bill MOI zalostnega spomina. Bill ie lopov in ostai bo
%godovnl poznan kot najbesneji morlec ljudstva. Premirie ie
n"oE" Pre"asau farlza. ' premirju ST zahtevali, da 81 dovoi pru-
skim cetam korakati pc Il glavnih pariskih ulcah. Ampak pariska
garGa "A II narodna bramba je poskrbela, da je bill pohod pruskih Get
pc rarlzu bMJ sramoten, kakor da hi Sc bill vrnili Prusi premagani
domov. Pc ulicah. koder so korakale pruske cete. nj bo Tive dnse
frodalalne 10 bile zaprte. Ma vseh wrath so visele tahlice = nanisom.
arouh zaiovanJe". Spomeniki so bill zaviti V Grne pajcalone. Ma
Vogahh uhc so bill postavljeni sanietni vojakiL kakor da hi branili
mesto pred kugo. Prusi, XII MISC bill V stanu premagati Pariza. Xxi ga
Je hranho Judstvo, so $ svojim pohodom insultirali prebivalstvo
Aua M storil tega mad Rimom. Osrednji odbor narodne brambe je
Nlo ia Sc Je spremenll pruski trrunf V sramoto. Ko je pariSko|
iJudstvo Hvedelo, da pridejo Prusi z vladimir dovoljenjem V mesto
Sc e iudstvo zbalo. da mu Prusi vzameiO 227 topov in I mitraljez. XII
JIM Je samo nakupno Topove in mitraieze je prebivalstvo utrdilo II
okopi V okrauh Montmatre, Belevil in Ornan. Oni dan je tudi skle
mi parliament, XII je bill izvojen "a casa premiria in ki ie sestouI IL
nv monarhlstov in 200 repubikancev = pravijo, da so pruski voiaki
,"o agtlral "a monarhiste - sklenil $ Prusi mir. prepustil prnski
lvoJne ~odskodnine.