Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-04
DENARNI TRUST
Spisal Karl T. I. S~mdhug. -Puul l.. Musk -
(Nadaljevanje.)
(Nadaljevanje.)

Pohupnl NSe move DOnQe, XII lh lie lZdala
vlada l.. 1870, zaeeli so rovariti. kako bi poveGali
nJrh vrednost. To Sc je zgodilo kakor re ONE
memo = z razdenarjenjem srebra leta 1878. Ma
crt' kakor pc navadi, je bill zooet izuelan V Lon
donu. Angleski bankirji so ''zmetali skupaj"
Soooooo In nekl Ernest Seyd kot dober zaupnik
Je bi poslan S to "svotico'' v Ameriko. Trgovska
zbornica Chamber of Commerce) V New Yorku.
vladni kontrolor krozeGega denarja John j.
Knox In predsedatelj financnega odseka V senatu
John Sherman so brz izdelali zakonsko predlogo
pc nacrtu londonskih bankirjev, predlozili v kon-
gresu In 10 Sprawl skozi S tako lakavcstio, da
ogromna vecina kongresnikov, Xxi je glasovala, nj
znala kaksen namen ie imela doticna predloga;
vedel nf nit tajnik zveznega zaklada niti sam
predsednlk, kateri le zakon podpisal. NaGrt ban
klrJev Je bill, da sc kolikor mogoGe razveljavi sre-
brm dollar lravnotisti cas- je MANFRED zelo rasla pro
dukcija srebra V Zedinjenih drzavah) in da Sc
uvede zlata "standarda" ali vrednostna mera.
Ali zakon Sc je pa glasil IA ''svobodno kovnost'
srebra, kar je tako lepo donelo ma uSesa pripro-
stih drzavljanov, da nj xiv krst pomislil - sal
tako nitro ne - da bi bila V TEN kakSna zviiaGa.
Toda zakon nj incl nobene doloebe. da Sc SINE
"syobodno kovati' tudi srebrni dollar in tukaj Sc
Je ~Zvllaca kmalu spoznala. DoioGba je sicer bila,
da SINE vlada kovati srebrni dollar, 400 grainov
teze, ali ma drugem mestu je bilO jasno povedano,
da to mora biti lie trade dollar, ki ina sluziti
Ia ~azijatsko trgOvino in nikakor ne SINE ~veljati
kot jedna6ba vrednote.
Demonetizaciia (razdenarienje) srebra Sc pa
nj omejila samo ma Zedinjene drzave. Ma Angle
skem sc Je to zgodilo re |. 1916 in V Nemciji, Dan
ski. Svedski in NorveSki ie bill zlati monometali-
zem tudi vpeljan re leta 1871. Cd ieta 1873 je bila
demonetizacija srebra izvrSena V vecini evropej-
skin drzav.
Westinghouse vlada je Sc oh casu ciyilne
volne (zakon Z dine ;. marca 1863 izdala papir-
natl denar V manjsih svotah no 10, %. 80 cen
TOW, ST, So it'd. - in STEER V skunnem znesku 80
milionov dolariev. Vlada je preskrbela ia denar
z maJhnimi stroSki; start. umazani in raztrgani
bankovci so Sc mogli vsak cas- zamenjati "a move
V vladni zakladnici.
IA. januarja 1875 je kongres sprejel zakon. ka-
teri le dolocal, da Sc moraio obrabljene vladne no.
tie V nadalie izplaGati amo V srebrnem drobizu.
Zakon je dale doloGal, da ina vlada nabaviti
veejo zalogo srebra IA kovanje drobiza in obenem
da vlada ida move bonde po $50, kateri morajo
sluziti V placilo "a doticno srebro. : TEN ST. je bre-
me Javnega dolga zopet ~povecalo; obresti so ma
rasle "a letnih 2,2500, do6im je vlada ma drugi
strani zgubila vsako leto $250.000 obrabljenih
notah.
Ravno tisti zakon je dale odstranil vse pres
ME ovire krozeniu narodnih banknot in dolocil,
da vlada mora cd casa do casa V sorazmerju z
razsirJanjem narOdnih banknot umakniti svoje
note (zelenjake) IL cirkulacije in sicer vsakikrat
do zneska so odstOtkov, ma kar Jill mora izplacati
V kovanem denariu. Posledica je bila, da je moral
taJnik %vladnega zaklada zopet pOseci globoko V
blagajno, tako da ie koncno skOro zmanjkalo ko-
vanega denarja. In naravno to so bankirji hoteli.
Kongres je zopet dobil nov naGrt in sprejet je
bill nov zakon "a izdajo naknadnih bondov v zne-
sku 400 milionov dolarjev, XII so morali It'll ma trg,
da vlada dobi denar "a izmenjavanje svojega pa
pirnatega denarja. Vedno bondi in vec bondov!
Plan Hazzarda in ostalfh bankirjev V Londonu Sc
je izvrstno obnesel Privatni bankovci so sc sirili
v veliki mnoSini in vedno boil izpodrivali vladne
note. Zadnje MISC prizadjale vladi skoro nobenih
strOskOv, med TEN ko je privatne banknote vlada,
oziroma ljudstvo drago placevalo. Treba je bilo
jedno vrsto bondov, XII so sluzili bankam kot jam
stvo "a njih bankovce pri vladi in zopet drugo vr-
sto bOndOv, Xxi so odstranili vladne bankOvce liz
cirkulacije V svrho. da narede prOstor IA privatne
banknote. Ma vsakih tisoc dolarjev V privatnih
bankovcih je vlada placala davek 800 V Obliki
Obresti cd bondov. ali 40 milionOv dolariev obresti
ma vsakih 400 milionOv " nrivatnih banknotah ma
leto. To so bill cast - kakor so Sc danes - IA
parazite, Xxi so imeli bonde V rokah.
Omenjeni zakon z leta 1875 je dale tudi do
locil, da morajo vladni zelenjaki v znesku treh
milionov dolarjev ostati neizmenjani do /. jan.
1879 nakar Sc imajo izmenjati v kovanem denar-
ju. Zopet je bio treba novih bondov.