Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-29
IZObraZba.
o SADJU.

uihho prNl Nrsu pc lnnOZlm re-
dilnih snovi, XII Jill imajo zivila
in pc njihovi prebavljivosti. Ma
vaduo oznacujeio ono zivilo "a
ualbolj redilno, XII ina cimvee
beljakoyin, tloSGe in ogljikovih
hidratov. Popolnoma razumljivo
je, da je l ky puste govedine, XII
ina 2Oo gr beljakovine in II or
tolsce. ali pa l ky mastnega SRA,
Xxi ina 262 gramov beliakovine.
295 gr tolSGe in "a gr sladkorja,
boil redilna. kakOr pa l ky sparg-
ljev, XII imajo lie 19 or beljakoyi-
ne, l or in pol or tolSce in "a or
ogljikovih hidratov. ali pa l ky
Spinace, XII ina 81 gr beljakovine,
. or tolsce in &c gr o~gljikovih hi
dratov. Zivila so TEN ve6je vred.
noSti Ia prebavo, elm temeljitejSe
so dostopne njihove sestavine
prebavilnim sokom: SLIM. zelodG-
MENU, crevesnemu soku it'd. No.
beno zivilo. tudi najidealnejSe.
namrec materino mlcko. nj popOl-
noma prebavliivo, vedno ostaneio
snovi, XII Jill noben sok ne more
pretvoriti V hrano "a naSe telo.
Ia prebavo je meSna hrana mai.
prikladnejSa, rastlinska hrana je
mnogo tezje prebavljiva. Meso,
mleko, iaica uzivamo lahko brez
pOSebnih priprav, med tenn ko je
treba rastlinsko hrano skrbno in
temeljito pripraviti, preden 10 uzi.
vamo. lie pomislimo ma zitna zrna
kako dolgo pot prehodiiO, preden
zapuste kot kruh pee, ali ma
krompir, ma zelenjavo. S kuha-
MEM Sele postane rastlinska hra.
ma nrebavljiva.
Sadie nina mnogo redilnih
snovi, o kakrsnih smo govorili
pri in zelenjavi. Skoraj vse
sadie ina veliko vode. so procen-
TOW in Sc wee. tolsc skOraj pray
mic, beljakovin prav malo, oglji-
kovih hidratov V obliki sladkorja
V zmernih mnozinah. Izjemo della
10 lie orehi in mandlji, XII imajo
obilo %ogljikovih hidratov, ter
mnogo beljakovine in tolsce. Tu-
Oh kar Sc tiGe prebave, nj sadie
ma prvem mestu. Sirovo je prav
tzeko prebavljivo, prihaja torej lie
neznaten delec njegovih redilnih
snow do prebave. Mandlji in ore
hi. ceprav imajo precej redilnih
snovi, so silno tezko prebavljivi
IAN nimajo torei V resnici skoraj
nobene redilne vrednosti. Prebav-
ljivost saba Sc povzdigne, ce ga
skuhamo.
Pc sen tenn bi Glovek sodil, da
Je popolnoma nepotrebno, ce uzi-
vamo sadie. Ali temu nj tako.
ker ina sadie mnogo vode. je
pred vsem izborno sredstvo "a IL
gasitev zeje. Ceprav .ie velik del
nase hrane neprebavljiv, vendar
%potrebuje crevesje Ia redno delo-
yanje tudi neprebavljivih snovi.
kdor zauziva zgolj lahko prebav-
liiva zivila, hi seasonal zbolel. ker
hi postalo njegovo ~crevesje leno.
Temu Sc ognemo, Ge jemo sadie,
ker sadie .ie ma prvem mestu onih
zivil. Xxi sluziio kot napolnilne
snovi in kot ballast lazje prebav-
Twin zivilom. Nj Sc treba ogiba-
ii tudi ne sirovega sadia z lupina-
mi, ee ie lie dobro z vodo osnaze-
no. Zelo priporocljive so sadne
JSh, pre6Ssem kUmpoti, raLen b0-
rovnic, Xxi uGinkuiejo ravno mas!
protno. ker imajo obilo creslovi-
ne. Tudi posuseno sadie je zelo
prlporocljivo, pa maj Sc uziva ST.
rovo, kakor fige, datlji, ceSple ali
pa kuhano.
Borovnice so kaj priporocljive,
da sc stisne IL Nth vino, XII maj Sc
pije zlasti tedaj, ce imamo creves-
nj katar.. JabolGni most ina sill
no malo alkohola in je posebno
p~riporocljiv onim. Xxi imajo leno
crevesje. Sadie je tudi izborna,
osvezujoca hrana "a bolnike, cd
rasle in otroke. Seveda dajemo o.