Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-20

ltre pouoOO mora O~DOZeNatl NSak,
komur Je drago lastno 1ivljenje.
Vsl, veliki in majhni, bogatini in
siromaki, svobodni ljudje in SUI
MI, vsi so zaZnamovani ma rokah
ali ma celu, nihce ne more ne ku-
povatl IN ne prodajati, ce nj Ia
znamovan z imenom iivali. Nam
Sc zdi TO nebrzdano stremljenje
pc svetovnem gospodarstvu maj
reSneJsa nevarnost naSe dobe. GO
spodarska, socialna in politicna
revolucija, kakor nam ne grozi
hujSa ne cd socializma in ne od
anarhizma.
Socialni boi Sc suGe kakor o.
krog svojega teGaja okolo vpra-
sanJa, ali mai 10 produkcija anar-
histicna al: pa ureiena po mo-
ralnih, Oh drzave priznanih zako-
nth. Anarhisti imaj oSvoje skraj-
no levico in svojo skrajno desni-
go. Prva Sc IL obupa mad flora
DO drzave bojuje 4 dinamitom.
bodalom in zaroto roper predSta-
vnike zgodovinske driave: druga
Sc bojuje : kapitalom in medina
rodnimi "%obroGi'' Names
terstvo je anarhizem in nihilizem
bogatinov in je ma enaki moral
nj Stopnji Z anarhizmom in nihi-
lizmom siromakov 80 lie orozje o.
beh je razliGno Anarhija ie
voJno stanje vsi proti vsem -
pa MAJ Sc boiuje Ia boz Z oroziem
ali pa I brezobzirnimi gospodar-
skimi sredstvi. Zadnji smoter
manteSterskega gospodarstva je
popolnO podjarmlienje cloveSke-
ga della pc kapitalu, IN deloma
zavedno. deloma nezavedno Sc
trudiJo pristaSi malopridnega ma
uka, da Odstrani.jo vse ovire, XII
Sc zoperstavljajo tenn idealu.
Ampak pc bozji wolff nj. da hi
bilo delo nelocljivo Spoieno 5 81
rOmaStvom in ~brezupno bedo, 2
unicenJem rodbinSkega Zivljenja,
z brezpravnostjo in 5 smrtjo ma
SmetiSGu. Tezke izkuSnie. XII leie
Y teh razmerah. Bog nj natovoril
delavcu k n.jegovemu tezkemu in
neveselemu vsakdanjemu delu.
Narobe; malokatera grehota, XII
Jill delajo ljudje, stoji pod tako
tezko kaznijo yeGnega sodnika
kakor zatiranje s~labotnih, kakor
utrgavanje pravicnega placila.
Boz roper kapitalistiGni red,
t. j. boz Z vsemi zakonitimi sred-
stvi, je naloga vsakega resniGne-
ga kristjana in nobena nesreca
ne hi bila Ia cloyeStvo hujSa. ne
go da hi mu pOsla moe, da Sc maj
odlocnejSe zoperstavi temu mere
du.
Znamenje -kapitalistiGne ten
dence nasega casa je neizmerno
pOvzdigovanje Stedljivosti, kakor
da je vesoljno zdraviio "a vse 60
spodarske bolecine GloveStva in
koncna resitey socialnega vpraSa-
MIA, da Sc Wade, parliament in
veda vsem neljubim pozivom po
socialno-gospodarskih reformah
lzogibajo : cenenim in prepros-
tim opominom: "PriStedite 81
kali Da Ia opomin nj druge'a
kakor krvavo norcevanje IL de-
~lavskega ljudstva, pritiranega ma
rob obupa vsled davkov, obresti.
trgovskega oderustva in skrom,
nih NEED ka.j cato; Ola lie Ged.
nOstno Zveni.
Nikoli sc nam hi zdelo korist-
no. da bi oznanjali obubozanim
delavcem odrekanje V prilog po-
hotne gospode. Ola hi le-tej prizna-
vail vse dobrote tega sveta, one
pa tolazili 5 p~ovraGilOm ma onem
svetu. Me nj boil n~asprotnega
strogi pravicnosti. Xxi .io terra kr-
Scanstvo.
V kateri katoliSki DRAW najdes
udejstvovano deiansko vero. /. j
kOt socialno i'll drlavno pravic-
most %uteleSeno zero. vero ozivlje
no v druzabnih napravah in "a
kOnih Nobene take drzave ne po-
znamo, kier hi Sc uveljavilo pre-
%pricanje, da ina krScanska morala
pravico do Zahteve. da St V drzav.