Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-11
DENARNI TRUST
spisal Kari r. n. Saedbsrg. -P,,,I /. N,
(Nadaljevanje.)

zvani Clearing Houses. NewyorSki CLEARING
House je re !. 1878. nastopil prot srebrnim
certifikatom. II. julia 1888 je kongres vzakonil
doloebo, katera je zabranila narodnim bankam.
da bi stopile Y zvezo : Clearing House-om. New
yOrski Clearing House je takoj nato odrekel kre-
dit Srebrnim certifikatom BOZ prOti srebru Sc lie
nova priGel.
4. novembra 1854 je demokratiSka stranka
lmagala pri PROFESSIONALISM volitvsh. Grover Gle
yelaud ie bill i~zvoljen predsednikom kot pryi de.
mokrat Pc civilni vojni. Denarni krogi SO Sc mai
hrz re bill n~avelitali republikanske stranke gonja
proti srebru jim je Sa prepocasi in cato so DO
NkuSill Z demokrati. Toda bila ie teSk66a, poiSkati
y demokratiSki Stranki 5loveka. kateri hi bill "a
aeSljiv predsednik in kateri hi obenem incl de
helo kozo. cleveland So Jim je konGno zdel ST "a
doStl dober IN porimii so ga ma predsedniSki
Stolec. Cleveland nj mogel Gakati. da bi bill urad-
no vpeljan y Belo Palace. temveG ie takoj DO vo-
itvah napoVedal vOjuo srebru. ko je bill Sc COVER
nor V Albany. ' piSmu ma demokratiSke kongres-
nike je zahteval, da mora zbornica V Washingto-
nu takOi zruSiti zakon gIede kovnosti srebrnega
denarja. ako ne - grozil ie Cleveland - gospo-
darSkl poiom ie neizogiben. Kongres Sc nj odlval.
Poznele, ko je prevzel predsedniStvo. je Cleve-
land zopet grmel Y poslanicah ma koDgres. da Sc
ina srebro razdenariti. toda vodje demokratov V
obeh zbornicah so mt odgovorili. da so "a bimeta-
hzem (yrednoStna mera srebra in zlata). Tedaj
SO sl denarni mogotci marljivo ma delo. Obdela-
Oh So hohBISShihG Ill cldne Nldune ekSekutlNe,
zlasti zakladnega tajnika Zadnjemu so ''prija-
teljskO' n%amignili. Ola hi bilo dObro zee Sc pripravi
Ia 'panlko 5 TEN, do nakupi veGjo zalogo zlata
IN ga plaza $ Srebrom. Nodje newyorSkih bank 50
Sc sesh In proglasili Y javnost svoje mnenje. da
v1ada Zedinjenih drzav je ma robu finanGnega
propada (dobri patriotic. kaj?. Toda kongres
Sc nj dial omehGati.
lstocasno so banke ropale vladno blagajno.
kolikor sc je dalo. Banke so 81 izposojevale denar
" NIaHnp ZaEla1nica hra, ,hc.c+; Will
lila bankam 81 100000 svoiega denarja prot lam.
stvu V bOndih po 80 do zneska EN- million dola-
rJev. 10 Sc pravl. da je vsaka narodna banka lah-
X" vlozIla Y vladno zakladnico vladne honde Y me.
sku Jednega mllona dolariev bondi so nosili Sti-
riodstotne obresti. Nlada ie potem dovolila ban
KAN ma nodlagi vlozenih bondov Ell million in sto-
tlSoc dolatjev ' narodnih banknotah - kar lie
Z druglmI besedami posojilo brez obresti - i'm o.
Denem je morala ~placevati bankam letnih 10000
obresti od ~vlozenih bondov (4% od iednega mill
ona( To Je bill izvrsten business "a bankirie
a DrokletO slaba kupGija "a amerisko Iiudstvo. Xxi
ie Dlaeevalo obresti.
STIR leta so nitro potekla in predsednik Gle
yeland nj dosegel tega. radi cesar ie bill izvolien
DO milOsti Wall Streeta; srebrnega denaria nj mic
bolI potlacll. To je r~azjezilo gospode bankirje in
pri volitvah leta 1888 je bill Cleveland porazen. a
ma nJegOvo mesto je priSel republikanec Harrison.
Imagovlti republikanci so STEER napravili isto o.
bliubo kakor demokratje pred stirimi lett. toda
javnO mnenje ia bimetalizem je bilo tako mocno.
da Sc nit republikanci MISC upali priceti voine
prot srebru direktnO 4 zakonodajo. Sli SO torej
previdno pc ovinkih in poklicali ma pomoc stare
ga llsiaka John hermana Zadnji je Sc vedno
gosDOdaril Y zveZnem senatu in ma Wall Stree
tn. Takrat je pa Slo.
IA. Julia 1890 je kongres sprejel Shermano-
vO ~predlogo ali takozvani Sherman Act. kateri
je incl utrditi temelj bimetalizmu denarja V Ze-
dlnlenih drzavah y. To Sc je srlSalo jake lepo in
ijujstyO III imeio ME prOti temu. Zakon je dale
dOlocal, da mora vladni ZakladniGar vsak mesec
kuDiti polpeti million unc srebra. a V placilo "a sre-
bro maj pa ozivi nekdanje zakladne note Treas
ury Notes note moraio biti placljive ali LINEN
live V kovanem denarju in kadar so enkrat izme.
niane. Zamorejo sc naknadno izdati. Dale: zne-
SEX denarja krozecega v zakladnih notah pa ne
SINE nikdar presegati Zneska iZdaneFa IA nekova-
no in kOvanO srebro, kolikor Sc ga istoGasno ma
haja v zakladnicf nakupljenega Z omenjenimi no.
tami. In dale: 'vladni zakladnicar zamore re.
Gene note izmenjati Y zlati ali srebrni denar. ka-
kor Sc mu re zdi umestno. Diva miliona unG ma
kupljenega srebra mora vlada vsak mesec skovati
V srebrne dolarje in sicer do iednega leta. pozneie
pa toliko. kOlikor bo potrebno IA izmenjavo "a
kladnih not kakor dolo6a zakon.' ResniGno Sher-
man io ie zOpet imenitno pogodil. Medtem ko je
now zakon ma enem mestu dolocal. da so zakladne