Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-29

' coou, ho Seciud iJuustNd Spl V
najlepsem spaniu. Ko pride v ia
mo ma odkazani prostor, zaene ia.
koj ma vso moGe delati in della
tak0 potem cell dan. Okoli pete
ure popoldan pride yes izmucen
domov, (vcasih tako, ola ne more
niti govoriti, 81 malo umije obraz
in roke. ~povecerja. potem popije
malO pive, nekateri tudi zganie.
Kjer jih je wee skupaj, sc malo
pogovore, kako so delali in koliko
zasluzili.. Ker lie pa bilo delo dol.
go in tezavno, so vsi jake trudni
in gredO k pocitku Sc pri belem
dnevu. To Sc ponavlja dan "a dne.
vom tOliko casa, dokler ne zboll
opesa, ali ga pa kaj pri delu pc.
bile.
Oh placilnih dneyih nekateri
neznosno pijejo. - Oh takih ca.
sih pride dostikrat do krvavih
spopadov ali cello do ubojev. ri
delavci so pOpolnoma mrtvi "a
vsako kulturno delo. Nth edna
leila je, da 81 pref ko mogoce pri-
hraniio nekai dolarjev in gredo
nazaj v start kraj k svoicem. &c
pride tn in tam V take kraje kdo
XII je malo boil zaveden,se tudi po.
Slow kakor nitro ie mogocc, ker
nOce V takih raZmerah ziveti. Sa-
mOObsebi ie umevno, da je DO ia.
kin krajih dosti petoliznezev ali
"~suckeriev" in vohunov, ko obre
kujejo svOie sodelavce pri "bos.
SUI samo radi tega, da bi bill V
vecji milosti pr druzbi. Radi te.
ga je pc nekaterih krajih med
delavci smrtno sovrastvo. Da ie
temu tako, nam prica grozni u.
NOR, XII Sc ie zvrsil /. aprila Ian.
skega leta ma Claridge.
Kakor sc je meni povedalo, ie
bila stvar sledeca: Umorjeni je
bill v Ameriki re vec let in pravi
petoliznik in denunciant delav-
cev. Ko ie bill zadnii premogarski
strajk pred dvemi lett V Westmo.
reland okraju, je omenjeni sporo.
ell visa imena boil aktivnih straj.
karjev druzbi, sploh vse naznanrl
in povedal, kaj Sc vrsi pri organi-
zaciji. Ko je bill strajk konGan ir
sc ie zacelo zopet delati, .je
skusal spraviti OBJ delo vsakega.
kateri mu nj bill 20 wolff Oh delo
Je sprawl tudi John Novaka in
Josip Eriavca. Naravno je prislo
radi tega do velikega sovrastva
med mimi. Eden drugemu so pre-.
till s smrtjo, kar sc lie tudi ures-
nicilo. Dine l. aprila lanskega leta
sta sc sesla V nekem saloonu ma
Claridge Josip Erjavec in John
Novak. Erjavec trdi, da je prisel
popit samo case pive, ker je incl
samo en- "nikel" V zepu. Ko ga
zagleda njegov ~prijatelj Novak.
mu plaza "a zganie in pivo; mai
pref emo, potem drugo it'd. Med
piJaco sta sc pogovarJaIa o Matt
ia Petek-u, kateri Jill je popre,j
enkrat sprawl oh delo. Pri TEN
le Novak trdil Erjavcu, da mu
NJ. Petek stree pc zivljeniu in mu
zatrdil: Gee ne umoriS Ii Petka
DO Petek Tebe." Erjavec mu cd.
govori, da je govoril S Petkom
pred Dar tedni in da mu je Petek
zatrdil, da nina do mega, - Err
lavca nikakega sovraStva. V
znak prijaznosti sta 81 podala $
Petkom roke in sta potem tudi
skupno pfla. Novak je trdil, da je
Petek to naredil lie IL h~inavScinc
in obenem ie svaril Erjavca pred
Petkom. V TEN casu je prisel V sa-
loon tudi omenjeni Petek. 10 Ga
Novak zapazi, zaSepeee Erjavcu:
Use nocol ga morava." Erjavec.
kakOr sam trdi, nj MOTEL o TEN
nicesar slisati. Ker mu je pa No.
wax lie prigovarjal in ker je bill
re Dijan, sta Sla ven ma presto.
kjer rece Novak Erjavcu: I'll ga
pocakaj cd zunai. JAZZ grem pa
noter, da ga bonn sprawl ven IL
SalOOna ~ EriaVec nj hnfol -