Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-21

homorne skrbi, da doseze boljSe
z~ivlJenje ma zemlji - to je smoter
socializma.
Naloga, XII jo hoee izvrsiti, nj
nova. Cd zaGetka sveta lie vsako
1.-Two bite hotelo lzboljsati svoj
polozaj in ko je prvi clovek zami-
sill prvo misel, mu je bila prva
skrb: Boise, ugodnejse razmere.
In yes %napredek, kar ga je Glove
stvo doseglo tekom mnogih tisoc
let, nj mic drugega, kakor posledi-
ca tie velike, income misli.
Boise zivljenje!
Ali razlika med posameznikom.
Xxi 81 skusa priboriti boljSi polo
zaj in med socializmom je V TEN.
da poslednji mlsli ma napredek
vsega sveta, ma boliSe zivljenie
vsega Glovestva. In to priznanj,
mu n%asprotniki vpisujejo v greh.
Premotrite zivlienje katerega
cloveka hoGete: V vsakem taken
zemeljskem potovanju zasledite
isti nagib: Vsak 81 skuSa poboli-
Sati razmere. dobiti sluzbo, AVIAN
zirati, zasluziti premije, dobro
kupcevati. nabrati imetja in kon-
emo svojim otrokom zagotoviti u
golden obstanek. Ali kadar socia-
l'S- izre6e, da imajo isto pravico
vsi Indie. da je zemlja domovina
vseh in da ne rodi samo "a posa-
meznike. tedaj mora takoj cuti
oeitanje, da je materialist brez
idealov. XII misli samo ma zelodec.
Kakor da bi bill ma svetu lie en- clio
vek, XII hi ne mislil nanjl
Ali da mislimo mi, XII pravimo,
da mora druzba, ako hoce biti
druzba, ne pa DIVA creda, praviG-
no razdeliti dolznosti in pravice
med svojimi udi, ia mislimo mi
samo ma zelodee. nam o6itajo. S
TEN nam hocejo Id cello uzgati
znamenje barbarstva in mas pri-
kazati kot neplemenito druzbo,
Xxi je nevarna ''dusevni lastnini'
cloveStva. Koliko resniee je ma
tent
Socialism ina svoie korenine
v narodu; brez MEGA bi ne mo-
gel eksistirati in kdor ho6e razu-
nett socialism, mora poznati ma
rod in ga razumeti, ali takega,
kakrsen. je pc %naravi, ne pa kakor
so ga skusali zklesati razni ME
govi voditelji in preparatory "a
nebesa. V TEN ljudstvu zivi leila
"a boljsim zivljenjem v vsakem
oziru; kakor Sc hoce priprosti Glo-
vek nasititi, tako hrepeni tudi pc
soln6ni svetlobi, koprni pc lepoti
in stremi pc znanju. MOI il ma
roda je organiziran kakor rafini-
rani gospod IL civilzirane druz-
be: zena liz najnizjih slojev ina
ista Gutila kakor parfimirana GO
spa IL visokega sveta. Delavec in
kmetica vesta, da roza lepse cve-
te kakor kopriva, da vijolica pri-
jetneje debit kakor divji kostanj,
njunim Deem bolj ugaja Martina
soha kakor hrastov hlod. in sill
ka v sinckovi knjigi boil kakor
krizikrazi, XII Jill sama delata z
neokretno roko. To cuvstvo "a lie.
poto izraza tudi priprosti clovek.
kolikor mu je V njegovih razme-
ran mogoce. Poglejte nase kmeti-
&c, kadar gredo nedeljo V dol.
9Th vrstah v cerkev. Kakor viso-
ka dana. preden gre ma elitni
pies, Sc oblaci priprosta zenica z
vso skrbljivostjo; kako skrbno
gleda V zrcalo, da razdeli lase ma
CLAW natancno V sredi. kako paz-
no 81 spleta kite. kako skrbno pa
ri, da je peca snezno bella in da
CUBE ma sirokih rokavih pray le-
re! In poglejte fanta, XII Sc zeni
pa libra sopek, XII ga hoGe zatak-
niti ma klobuk. Ali ste re pazili,
kako ~postajajo ljudje z dezele
pred izlozbenimi okni mestnih tr-
gown in razgledujejo blago, ka-
terega gotovo ne bodo kupili7.. -.
eta robec je pa lep Glei. kako lie