Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16

~,
v Mvljenju, je nepravifna; v e
nici obstojajo ia boj lie najbolj
prilagodeni. In Ia razlceek Je We
levazen V prirodnem in socialnem
izboru. BOZ IA obstanek prezive
nedvomno poedinci, XII Sc naive
stejse prilagode miljeju in zgodo-
vinskemu momentu. V prirodi IL
popolnjuje fina igra syetovnih sill
in situaeii brez preStanka zivljen-
ske oblike. cd mikroOrganizma do
cloveka. Nasprotno pa razvoj V.
cloveStvu - Spencer "a imenuje
nadorganskega - poraja vsled
ymeSavania razlicnih sill i'll smeri
pray pogosto i2bor pOpolnoma
druge vrste, r~azkrajalni process,
Xxi Steer tudi ~ohranjuje DAMN Ego
dovinskim polozajerc najzvestej-
Sc prilagodene V zivljehiu, XII pa
ravno pokazuje pOkvarjenost da-
mega miljeja.
Tako je z druzabnim izborom,
Xxi 50 ga doslej socialist in neso
c~ialisti pogostokrat neeksatno IL
mevali, kar Jill je dovajalo do te-
ga, da so p%roglaSali ypraSanje kar
cd kraja "a nerazmerno 5 socialni-
mi dejstvi. Mako mocno potvarja-
jo V sedanji druzbi II rezultate
prirOdnega izbora vOjaSki nahori.
zakon in predvscm gospodarski
privilegiji, je dovolj znano. Voja-
ku zataSno nalozeni celibat mel
dvomno Ikodljivo uGinkuie ma ka-
kovOst plemena, zakaj SlabiGi, xii
ne obStancjo nabora, Sc mejtem
plode, dCGim ostaja cvetoca mladi
ma ~Sterilna in 81 V velemestih kvec
jemu nakOplje Sc sifiliticno infek-
clio.
V sedanii druzbi vSled gospo-
darskih i~nterc>ov degradiran IA
kon dosega nasprotjc prirodnega
Spolnega izbora, kaiti Sibke in sla-
botnc dedkinje Sc lazje omole kot
najkrepkejSa deklcta IL ljudstva
ali malomeStanStva. XII zvcniio V
celibatu ali pa koncajo Sc zaloSt-
neje.
V vsem splctencm Stroju dru-
zabnega zivljenja jc oGitcn vpliv
kapitaliSticuega monopola, XII pri-I
vilegiranim poedincem kar vna-
pref zagotavlja zmago, tako da 10
gait slabiti dali Tive kot slabo
hranJeni prolctarci.
Hkrati SlabSa odraslim moSkim
n%aloleno trdo delo podnevi in po-
pcei in Sc SkodlivejSe izkoriseanjeI
z~cnskega in otroSkega della pc SCI
DAMIEN kapitalizmu Zmerom bolj
zivljenske pogoje velike p~roletar-
ske mase ..
Temu Sc %pridruzuie Sc izbor
nravno slabejSih, kajti kapitali-
zcm je V svoiem boju prot prole-
tarlatu za%interesiran ma izboru hi
navcev in ma izlocitvi znaGajnih
ljudi, XII MISC vOljni prenaSati ia
rem sedanjih druzabnih razmer.
Prvi vtisk teh dejstev hi ute
gml zapeljati zanikanje veljavno-
SIT in porabnosti zakona o prirod-
mem izboru IA clovestvo. Nasprot-
no sem bil in sem mnenja, da ia
popaceni ~socialni izbor nj V proti-I
slovJu z darvinizmOm in da je le
nov argument "a sOcializem. XII "a
htrva pray ma TEN polju dobrode-
Jen vpliv n~eizprosnega prirodnega
izhora i'll ga DO tudi realiziral. Sci
lckcijska teorija ne pomenja pre-
zlvetka ~najbOljSih, temvec email
bOlj prilagodenih''. Ocividno olaiI
>uJeJo degenerativni uGinki social
mega izbora in zlasti sedanjegal
SosPo6arSkcga rrda tlinnrf tfstih |
Xxi sc tenn druzabnim razmeram
na~JzvestejSe p%rilagajo. &c izhaja-
10 V gotovih okolnostih izmecki
u Cudno, da je Ziegler popol-
mona prezrl ia protisocialistiGni
argument.
2 Eden najznacilnejsih znakov
prlhalajCcega razpada je opoziv-
niStvo, primerjai Massart in Van
derveldc: "Parasitisme organique