Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-22

AhCA W AAtAh b,Aos aahA PV
peki leta 1888 skrajsali delOvnik
Od petnajst ma deset in pc nekaj
mesecih ma osem ur. Obrt nj vsIed
tega trpela prav nobene Skode.
Narobe: vzlic znatnemu skrajSa-
niu delovnika nj bile treba niti
Sestine novih ljudi in mezde so
narasle V teku dveh let "a 80 cd
StotkOv in Sc visje.
Lep vzgled nudijo moravski
premOgovniki, kjer Sc je V iaman
BlagoslOva bozjega' pri RoSicah
eta 1889 skrajsal delovnik cd IL
in pol ur ma 9 ur. S tem-le uspe-
HON:
liz urno delo
lSS2/S4 lSS6/SS
Produkcija v meterskih
stotih .......... 1856. 459I6 ,i67.4S2
Ma moza in ma SHIT. $50 GAO
Ma moza in ma leto. l6s3.s7 lj94.l0
9 urno delo
ls91/93 1896
P%rOdukcija V meterskih
stotih ........ .s,40l. 95Sl 9,45l.00O
Ma moza in ma Shit. 900 7.57
Ma moza in ma leto. 1920 2O7S.OO
V velikih angleSkih fabrikah,
n. pr. V tkalnicah. so pokazale IL
kuSnje re IA zacetku Stiridesetih
let, da je produkcija II urah
vecja nego poprej V u in Ola je
%povprecna tedenska media de-
%lavcev narasla cd 10 silingov in
~ pence ma 10 Silingov in 31a
pence. V tenn pogledu podaja
opticna tovarna Zeiss V Jeni jako
pOucno izkuSnjo IL novejSega ca.
sa. Tam so V letu 1900 skrajSa-
Ii delovnik cd 9 ma 8 ur, ne da hi
sc akordna in dnevna media ter
stroll kaj izpremenili. Pc dvelet-
mem vestnem opazovanju 230 de
%lavcev Sc je pokazalo, ola je 30
delavcev s urah produciralo
ravno toliko kakor. preje 81 9
urah, ali da vsak cd njih sedai
prav toliko producira, kakor da
bi OBJ deveturnem delu delal 10
dni ma leto wee. Izplacana media
je vzlic s~krajSanju delovnega ca
sa poskocila "a 10 fenigov ma u
no, ali "a S tovarno "a 10,585
mark V letu. V tovarni zveplene
kisline belgijske "Societe DIES
Produits chimiques" V Engisu so
leta 1892 uvedli pri kuhan.ju Gin
kove svetlice namesto dotedanjih
oven dvanaisturnih Sihtov z de-
seturnim efektivnim delom tri o.
semurne sihte S eistim sedemin-
polurnim delom. BE pref nego v
sestih mesecih Sc ie delavcem po-
%srecilo izzgati z enakimi pecmi in
sirovinami 1000 kilogramov Gin
kove svetlice, torej enako mno-
Zinc kakor oh dvanajsturnem sih-
tn z deseturnim cistim delom. In
tenzlvnost, oziroma produktiv-
most della je torej narasla "a 1898
odstotkov in je n~araScala Sc ma
pref. Pc trinajstih letih je vodi-
tell tega podjetja Fremont kon-
statiral, da je vsak dan dokazal
korist s~krajsanja delovnega casa
"a podjetje. PRAY zanimiv je tu-
di v Zedinjenih drzavah pred ne
kaj lett V Znanstvene svrhe izvr-
Semi nacrt, da Sc ie dobilo gradivo
"a osemurno delo v drzavnih O.
bratih. Ma odlocbo kongresa sta
Sc zgradili dive novi bojni ladii
prve vrste: ena, Connecticut,
Je bila oddana drzavni ladjedel-
nici, druga, Louisiana. pa ne
XII privatni ladjedelnici. Teza ma
uro obdelanih sirovin je znaSala
pri "Connecticutu" 6, :2995 fun
tov, pri Louisiana" lie 5:06OS
funtov. Povprecen uspeh della
ma uro pri osemurnem delu je
bill "a 24,4S odstotkov vecji kot
prl deseturnem. Ia zgled dokazu-
le, da velja zakon obratnega raz.
merja med kvantiteto delovnega
casa in prOduktivnostjo della tudi
"a industrijske obrate najveGie-
"a obsega. Nzemimo Sc en- pri-
mer, Xxi potrjuje to: Svetovnozna-
ma angleska strojna tOvarna Ma
Their and Plat zaposluje $1,000
MOI. cd ten le emo trctiino V a