Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-11

cali strah budskih mas pred vol
no. Poleg tega Sc gospodarski vp'
livi vojne!
Agrarne dezele vzdrze neizmer
no lahkO vojno, da Sc lie he vod.
V lastni dezeli. Modernim indu
strijskim drzayam pa zada tud.
vojna v tuji dezeli velik udarec
Kreditna stiska, usahnjenje bla.
govnega prometa, otezkocen uvo1
zivil. vsled tega industrijska kri.
"a, brezposelnost in draginja sc
posledice vojne. Zato sc proletari-
iat boji voine. Maj Ii vzame take
straSne zrtve ma svoje rame boj-
MIN ELLEN imperialisticnih sill ma
ljubo, ma ljubo eileen, XII Jill S
studom zametujeH
Pod pritiskom ten novih DEF
stew je internacionala prenehaia
$ stare politiko. Men bojni eli
je postal sedaj ohranitev miru.
PosebnO so potisnili internaciona-
10 tn novi tir francoski social
sti, Xxi morajo V lastni dezeli bo-
ievati neustraSen hoj proti Sow
nisti6ni politiki "revanzc", poll
tiki maScevanja Ia leto 1870.
Kakor .je delovala politika sta
re internacionale "a boz proti Ru
sill, tako 81 je p~ostavila nova in
ternacionala "a syOj cilj ohrani,
tev in ojacenje miru.
Reimbursement boz kapitala in BOZ
kapitalisticnih draw "a njihovo
moe silita V vojno. Proletariat Sc
protivi tel tendenci. Katerih sred-
stew Sc lahkO posiuzuje. da zabra-
nj vojno9 Emo sredstvo Sc pri raz-
miSljanju pojavlja vedno znova 4:
sredstvo sploSne Stavke. he tretji
kongreS stare internacionale (Bru
sell 1862 smatra SploSno opusti-
tev della "a orozje proti voini. Ka-
kor nitro .je priGela nova interna-
ciOnala vojno prot vojni, Sc je
resneje razmiSljalo o problemu
sploSne stavke V slu6aju vojne.
Ma internacionalnem sOcialistic
mem kongresu V Bruslju leta 1891,
je predlagal HOlandec Nieuwen-
hues resolucijo. XII malaga delav-
Gem dolznost. da odgovore ma VOL
no $ sploSno stayko. Kongres je
odklOnil to resolucijO. SploSna
stavka V slucaju vojne je ostala
parola anarhistov, parola, Xxi so Sc
prot MEN bojevali socialni demo-
kratje., Toda ma Francoskem ie
prieela propaganda splosne stav-
Ike kOt orozje prot vojni prodira-
ii tudi V tabor socializma. liza
|. 1900 je propaganda pod Her
veievim vodStvom stoje6ih anti
militariStov i'll antipatriotov ter
antimilitariSticna agitacija sindi-
kalistOv silno vplivala ma franco
ski socialism. Ma kongresu zdru-
SOcialiSticnih strank franco.
skin Y Limogesu 1905 lie bila
GucSdova markisti6na resofucija.
Xxi je proglasila voino "a neizogib-
no posledico kapitalisti6nega ma
Gina V proizvajaniu. XII more sele
: kapitalizmcm vred izginiti. cd.
kIonjena, spreieta pa jc bila po
Naillantu zastopana resOlucija
senske f~ederacije, katera je "a
htevala internacionalno akcijo
proletariata prot vsaki vojni. ak
cljo. Xxi Sc mora povzpeti do splo-
she stavke in do vstaje. IL Fran
cije je prOdrla ia agitaciia v dru-
ge dezele. Ma najmocnejSe ma
sprotje ie trGila. ravno V dezelah
4 naJmocnejsimi proletarskimi We,
leorganizacijami: V Nemciii. V
Avstriji: tudi vecina britanskih
delavskih strank ie odklonila to
misel. Internacionalna kongresa V
Stuttgartu 1907. |. in V Kodnju
1910 ]. nista glede tega vprasanja
sklenila mic pozitivnega nalo5ila
sta proletarijatu nalogo. da mai Sc
V vojni prot vojni posluzuje vseh
primernih sredstev. odklonila pa
sta zahtevo. postaviti splosno stav
kO Y SlmGnin wilma N nhrnunn dol