Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-11

pri uvozu mesa, najpoglovitnej-
Sega ziveza "a ~prehranitev ljud.
stva. Meso zdaj uvazajo il Kama
de, A~vstralije in ARGENTINE.
kljub temu Sc pa meso nj scenic
pri prodaji ma drobno niti IN en-
cent pri funtu. Tako sc bo zgodilo
tudi 2 drugimi twill. MogoGe Sc DO
scenil zivez takoj V zaeetku. ko
Sc ga DO priGelo uvazati, a kmalu
bodo zopet stare, visoke Gene V
veljavi. Trustovci so sc re leta in
leta pripravljali "a znizano carl
no. In dokler MISC bill trustoyci
pripravljeni "a znizano carino. Sc
nj drznila nobena kapitalistiGnih
strank resno zahtevati, da Sc mai
zniza carino. Danes je vendar o.
cltna taJnost, da V vsaki kapita-
llstlcni DRAW vlada izvrSi. kar
ukazejo vclekapitalisti. In kar lie
pravilo drugOd, je tudi pr mas.
Trustovci so dobro vedeli, da bo
vsled neznosne draginjc napoGila
doba, ko DO vse zahtevalo odpra.
vo visoke carine, n~adejajoG Sc, da
to prinese olajSavo. cato so Sc
pripravili "a to dobo tako izvrst-
no, da hi padla cena mesu in ne DO
znizala tudi "a druga zivila. Mo-
nopolizirali SO prodajO zivil ma de-
belo in 81 tako vSeeno osigurali
maSten dobiGck. Blagoslov move
ga carinskega t%arifa, kar Sc tiGc
zlvll, bodo uiivali le millionaire.
Iii trziJo ma debclo z twill. I'll tru.
stovci bodO kupovali pc ceni veil
Ike mnozine zivcza in ga oddajali
prodajalcem ma drobno proti vi
sokim cenam. Ljudstvo DO place.
valo oderuSke Gene. kakor oh Ca.
su, ko jc bila visoka carina y We.
ljavi, difference Y carini po pojde
Y lepc trgovskih trustovcev.
Ako znizana carina nj prinesla
dclavstvu obljubljene olajsavc.
BIO pa vSccnO vcGalimanj zadela
farmarjc. Scvcda Jill ne DO zadela
%obcutno radi konkurence IL mo
zemstva. marvec imajo trgovski
trustovci lie priliko, da lahko gro
&c tarmarjem 2 inozemsko konku-
renco. Rekli bodo farmarju: Pro-
saJ "a ceno, katero ii ponujamo,
drugaGe maj pa tvoj pridelek
scgnije ma pOlju. ker ga lahko ma
roGimo ceneje inozemstvu. Po-
sledica tega pritiska s strani
trgOvskih trustovcev ma kramarjeI
DO skoraj gotovo, da Sc DO po-
o@strilo zcmljiSGno in farmarsko
vpraSanje.
TO vprasanje pa ina V Ameriki
povsem drugo lice kakor V Evro-
pi. \. pr. V Avstriji kakor tudi v
drugih izto6nih evropskih drza-
yah je ljudstvo naseljeno gosto.
Nsak koScek zemlje, XII ina ko-
litkaj rodovitnosti V sebi, je OBJ
delan. Wade Sc tam trudijo, da Sc
obdelajo pesGene poljane z umet-
MIN namakanjem, barja pa 2 osu-
Scvanjcm. Tako je talijanska
vlada izdclala naGrt. da Sc osusi
moGvirje V blizini Rima in pod
vrze kulturi. Ma Kranjskem re-
gulirajo Ljubljanico, katerc re-
gulacija jc V tcsni zvczi z osuSe-
|njem ljubljanskega barja. VI
majhni mcri Sc vrSi to tudi V Anne
riki. d~asiravno je tukaj Sc mno-
90 zemljisG, Xxi so prilagodna "a
poljcdclstvo. Pc ncki razpravi oil
poljcdelstvu JIG V Zdr. Drzavah
Sc ESQ miljonov okrov neobdela-
ne zemlje, Xxi jc vccinoma pray
dobra "a poljedelstvo. Ali kakoI
maj dobimo naselnike. da Sc bodo
naselili ma tel zcml.ji? To je go
.jovO zCiO, ak0 nc ~najvazn5jSC
v~Drasanje. Pisatelj razprave pra-
Vi, da so preje priseljenci hitcli
prot zapadu in srednjemu zapa-
du in Sc z majhnimi sredStvi, XII
so Jill princsli $ scboj, naselili kot
poljcdelci. Danes jc drugacc. Pri-
scljcnci prihajajo, SO ~naselijo VI
industrijalnih srcdiScih, hranijo,