Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-30

Pueblo, Colo, 90. sept. 1913


godkov. kateri bodo brezdvomno
zanimali delavsko ljudstvo. Poseb
no o delavskih razmerah zelim
sporo6iti nekohko.
V juliju sine imeli ' uasem me-
stu strajk voznikOv, kateri je ira
jaI pribliznO mesec dni. Strajk Sc
je poravnal deloma z zmago de
laycev, do cesar ie mnogo pripo-
mOgel solidarcn nastop ostalih de-
iavcev stavbinskc stroke, XII so
di ma strajk il simpatije. Seveda
Strajk hi bill dObljen $ popolno
EmagO yOznikOv. toda "a zacetek
so Sc pOkazali dOsti dobro, orga-
nizirali so Sc V unijO komaj dobre
tri mesece pOprej.
Jeklarna ne della $ polno paro
IN TO je znak, da so delavci prevec
pridelali in take jih moderni rO-
parji delavcevega produkta wee
krat p~oSljejo ma neprostovoIjne
p%oGitnice brez v~praSanja, &c so de
iavci 5 tenn ~zadovoljni ali ne. Min
prOkleto malo briga, kaj mai de-
iavec pocne. akO nina della, denar
ia in v mnogih slucajih tudi kre-
dita ne. Pa sal Sc dclavec sam he
briga "a svoj lastni dobrobit in
dohrobit svoje druzine: zivi brez-
brzno i'll brez premisleka ma bolt
10 bodo6nost. Skoraj Sc mi zdi ne
,imno vso krivdO Zvracati ma ka-
fitaiiste, ko Sc pa delavec sam ne
potrudi, da bi prisel do bcljsega
Easluzka, krajSega delsvnika in
do splosno zboljsanfh razmer. De-
iavec ST ie v mnogih slu6ajih sam
sesi n~ajve6ii sovraznik in k temu
Vripomore seyeda tudi nezaved-
most v obili mri. PoSebno tn VI
Pueblo ylada Sc sploSna tema in
prepri6an sem, da je tukajsnjeI
deIavstvo precei velika coklja de-
iavskenu napredku. je tudi tukai
nekai izjeme, toda Sc jake malo.
So Vecina delavci, XII Sc ne zani-
majo praktiGno "a nicesar; agiti-
raj IN pripoveduj mu O koristih,
XII mu iih nudi strokovna ali poll
ticna Or%ganizacija, toda vse "a
snan, vcasih ga Sc pridobim, da Sc
zapise v mijo, toda ker pa unijal
alma verge in kljucavnice, da hi
ga ma sebe priklenila. pa zopet vi
nemar pusti vso styar. &c mu pri-
poro6as, mai pride ma seize in mai
pazno zasleduje vse gibanje v in
izyen Organizacije, je pa zopet eel
kup zgoyorov. Drugic zopet pri-
dejo denarne tezkoce in to seveda
navidezne, en dollar je grozno tez-
ko placati ma mesec "a podpcro
sobratom v boju, toda "a alkohol
pa ne gieda, koliko Sc potrosi.
V svoji zatemnelosti in neyedi
lie tudi Sc mnogo tacih, XII 81 uso-
JaJo trditi, da unije MISC "a mic in
da MISC se mic pCmagale delavcem
do boljsh razmer. o, ii ubogi rev
xxi, ne z~asluzijo, da hi Sc Glovek
jedi mad mimi, pac pa so vsega
pomiiovanja vredni. Tudi .je ne,
KAY taksnih, XII tudi zasluzijo. da
Sc ysak poster org~aniziran della
zee. lahko zgraza mad mimi. To
SO ljudie, XII so vedno pripravlje-
nj vzeti kolikor najvec morejo il
uniJske blagajne, kadar so V sill
an potrebi, t. j. sluGaju bolezni,
ki pa nimajo srca, da prispeyajo
dollar pOsebnega asesmenta ma me
e "a Strajkujoce brate. in takih
kreatur imamO wee tukai V Pue-
bio IN to Slovencev. Omenjam to
lie toiiko, da ljudie po drugih kra-
Jlh zvedo, s kakimi ljudmi imamo
tu opraviti in akO kdaj kateri od
tukaj pride v kraje. kjer so de-.
iayci organizirani. maj Sc tudi VI
tenn smislu pOstopa z MIN in Sc
zahteva cd NIGGA unijsko kniiH-
%. Clovek, kteri ne drzi bescde.
katero je casino zaprisegel pred
svojimi sobrati delavci in posebno
Sc tisti. katerim ie biIa oreaniza-
eliza dobra v sill nj vreden zau-
pania in spostovania cd svoiih
s~OdeIavcev, pac pa zasluzi zanice-.
vanje, kOt slovenski Skebi in ida
Jalci v Calumet, Mich. kajti tax