Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-01
Protislovne lastnosti oseta in


njegove kupcije, &c ie brigala ma
ii "a vzgojo, XII je bila vsled tega
vseskozi religiozna. To stran Una
GAIA fantovega pa je spopolnila
cd oeeta podedovana brezmejna
ljubezen do denarja, Xxi 81 ne obte-
zuje vesti radi sredstev, ee j je
lie cilj doyolj vabljiv. Zvest oce-
tow tradiciji, Sc je mladi John
~posvetil kupGiji ter je vstopil kOt
%pomoGnik V lucna skladisGa V
Clevelandu, kjer so mu ~plaeevali
pc 16 dOlarjev ma mesec. To nj
bio mnogo; a John je mislil ma
bodoGnost, pa je var6il. V dveh
letih 81 .ie prihranil 800 dolarjev.
To je bill njegov operacijski ka-
pital. Kaj vecjega Sc S TEN pac nj
dalo poceti. A mlademu mozu nj
bio vSec, cakati. Spomnil Sc je,
da ina oGeta, Xxi ne ~zanicuje nobe-
ne kup6ije, pa 81 je izposodii cd
NIGGA nekoliko tisocakov pc deset
odstotkov. S to glavnico Sc je po-
stavil ma svoje noge. V druzbi 2
nekim prijateljem ie ustanovil "A
genturo. Kupcija nj bila slaba a
John vendar nj bill zadovoljen. vi
del je, da imajo drugi ljudje wee
je profile in to ga lie jezilo. V
njegovi dust je zivela moderna
"kraljevska ideja": Imeti. oziro-
ma dobiti veG cd drugih. Dobro je
spoznal, kakSna moe tici V denar-
ju. In nj ga lie v~eselilo premozc-
ME; Sc vecjo radost mu je povzro-
ella zavest, da je pray poSteno o.
sejmaril svojega bliznjega. To Sc
seveda nikdar nj smelo zgoditi V
nedeljo, kajti John je bill dober
kristjan.
V svoJi agenturi ie incl mno-
90 opraviti $ trgovino 4 oljem in
petrolejem. XII je bila takrat tudi
V Ameriki Sc skromn"jSa. Videl
je, da zivi obStej kup6iji re mala
armada ljudi, pa Sc ie jel vpraSe-
vati. Gemu je tega treba, ko hi So
dala Stvar urediti tako. da hi Sc
YES dobiGek lahko speljal lie Y par
zepOv. med kateremi hi moral Sc
veda njegov biti prvi. Potihem .ie
ustanovil malo druibo kapitalis-
toy. Xxi je nakupila zemljiSGa ter
V velikem uredila prcdukcijo in
trgovino OLA. Dobitck ie mocno
naraSGal. A to je bilo Johnu lie
zacetek. Gin wee je "zasluzil',
tenn wee je hotel dobiti. Pozelji-
vost mu nj poznala meta.
Takih ljudi, Xxi iscejo profita,
je Sc wee Ollie ie mikalo tudi dru-
&c kapitaliste. To ma zopet nj bilo
pray Johnu, zakaj njih profit hi
mu bill prijetnejSi V njegovi bla-
gajni. Spoznal .je pa tudi. ia .ie
konkurenca nerodna, ker Sc oh
njej ne nor toliko iztlaGiti IL
konzumentov. kakor ce hi moral
vsi lie pri MEM kupovati. Organi-
ziral je torej boi proti konkuren-
ci. NaJprej so st mali podjetniki
%"prijazno' povabili, maj prodajo
svoje zavode druzbi. seveda "a
smeSno nizko ceno. &c Sc ie to cd
klonilo, .je %poizkusil Z diplomatic
mimi zvijacami in ce tudi te MISC
zalegle. je morala pomagati Sila :;
ia Je ticala V akcijskem kapitalu
druzbe. Xxi je nasal wee miliionov
dolarjev, in pa V tajni pogodbi =
zelezniSkimi druzbami. XII so mn
zaradi velikega prometa ~znizalc
"a dobrO polovico. To je hi
10 sicer nepostavno. a Ia take ma
lenEosti Sc nj brigal pobozni MOI.
konkurenca Sc .je tako res uni
5 petrolejska produkciia
IN trgovina Amerike je priSla Y
rol:e druzbe, kateri ma Gelu ie stal
mas lunak - John ID. Rockefeller.
Ia vitez naSe dobe ie zacel ia
korekoc z mic 5 tridesetimi lett je
bill bogat, $ stiridesetimi miliio-
mar, s petdesetm veGkraten mill
Jonar in danes ina tako ~bogastvo,
da sam ne We, koliko znaSa. Eden
njegovih prijateljev ceni. da ina
krOn dohodkov vsako uro