Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-12-23
CAPINSKI ~PROLETARIAT
(Karl Kautsky.)

naJemnlkl Sc tako mnOgoSteyilni
vendar navadno MISC mogli dob.
ii vsi neposeduioGi posla. Tisti
neposedujoGi. XII MISC bill sposob-
nj, "a delo otroci, starcki. Dol.
Mkt, pohablienci - Sc ze cd Use
ga poeetka MISC mogli prezivljati
V enem teh poklicov. kakor smo
vldeli, pa Sc ie TEN %pridruZila cd
zacetkoy nOvejSega casa toliks
mnozica della iSGoGih -zlasti kme.
TOW, XII so bill pregnant s svoiih
poseStcv ali pa SO pobegnili pred
nasilnostmi - da je priSlo mno-
90 "a delo spOsobnih ljudi V ena.k
polozaj, kakor "a delo nesposobni
MIN nj preostajalo mic druzeps
kakor beraciti, krasti ali pa SO
prostituirati. Stall so pred izbe-
70, ali umrO lakote ali pa della 10
naSproti vsem pojmOm srameili.
vosti, casti in dostojanstva. Pre-.
zlveti so Sc mogli Same s TEN. da
te
so skrbi "a naiblizje Osebne no.
trebSclne ncprenehoma dalai
prednost pred Shrbjo "a svoi do
Der glas. JaSno je, ia je morale
vplivati tako stanie nadvse de.
moraliziraJoce in pohujSujoce.
Ia korupciia Sc ie p~oveGavala
IN Sc Sc %poveGava $ TEN. da 50
brezposelni revezi "a druzbo poy.
sem n%epotrebni. da Jill ia ne Do
trcbuje, pod pa bi Sc Z Min odpra.
vo oprostila nezazeljenega breme.
ma. Poginiti pa mora vsak raj.
red, Xxi je nepotreben, XII nina IL.
vrsevati V druzbi nikakih nuinib
funkciI to velja o najnizjih prav
tako kakOr o najvisiih.
II beracI niti lie morejo biti no
noSnl ma samOprcvaro. da bi bill
potrebni, zakaj nikakih spomi.
nov nlmaJo IA dobo, kateri hi bill
morda nJih razred izkazal druibi
uslugo; ne morejo trkati ma svo-
10 moe. pa vslllevati druzbi syoie
paraSItdrStVo.
Same trpe Jih: zategadelj j.
%poniznost prya dolznOst beraea
IN velJa "a najvecjo krepost reve-
Ia. Enako strezajem Sc tudi ia
plast proletarcev plazi pred no
GAM mogotcev; proti sedanjemu
druzabnemu redu ne tyori nika-
Ike %onoziciJe. N~asprotno. Odka-
zani so Ma drobtine, XII padajo Z
mize bogatinov: kako bi torej
mogli zeleti, da bogatas izgine!
Nth samih ne izkorisGajo; toda
clm vista je stopnia izkoriSGanja
delavca, elm vecji je dohodek DO
gatina, TEN darezljivejsi utegne
biti, TEN wee lahko pricaku.jejo
cd mega beraci. Cd izkoriscania
dobe delez, kaAor s~trezaji, Gemu
bi sc borili proti njemui V "a
cetkih reformacije ma MemSkem,
ko so katoliSko cerkev vsi razredi
skrajno sovrazili, ker jih je izko-
riscala, so bill proletarci tisti, Xxi
so il stall zvesto Ma strani. zakai
dajala jim je bogatejso m~iloScino
kakor skopuSki meScani in ople-
njeni kmetje.
Ia plast proletariata - ca
pinski proletariat - Sc Sc nikdar
nj poStavila il lastnega nagona
i~zkoriSGanju po robu. Seveda tu-
oil nj Drank izkoriscanja, kakor
Je bill yojni izrodek lakajstva.
Stranopeten in brez nazorov, ne
mudoma zapusti tiste. katerih
miloscino uziva, brz ko izgube bo-
gatstvo in moe. Nikdar nj stall v
sprednjih bojih revolucionarnega
gibanja, pac pa ie bill pri vseh
nemirih takoi pripravlien. da ri
bari V kalnem. Cast je cello po-
magal zadati zadnji udarec pa
daJocemu gospodujocemu RARE
du. Navadno Sc ie zadovoljil
rcvoluciji S TEN, da je izkoristil
In kompromitiral, a 10 OBJ prvi
priliki Zopet tidal.
Kapitalisticno proizvajanje ie
mocno %pomnozilo capinski prole-
tariat; dovaia mu neprenehoma
noyih rekrutov; zlasti v velikih
meStlh tXOri Znatan del nrnhival.