Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-28

htSotoNd, LntQ tSih NJ pSiJCIo OTu-
ga poeasneje, so tezja, a tenn boil
gotova.
Zaradi tega Sc armada vedno
loci ter 81 izbira rama pota, XII
pa VISA peljeio k enemu in istemu
cilju; V toliko je torei discipline
trdna in neomahljiva v social
stieni stranki.
V socialistienem gibanju med
na$m narodom sc do sedai Sc nj
mnogo opazilo, da bi Sc pota pro-
ii cilju loGila, razen slucaia V
Milwaukee, kier SEN takorekoc
spodai podpisani krenil ma dru-
go pot in sem s TEN naredil v Ia
boru nash sodrugov r~azocaranje
oziroma greh, napram sodrugom
in stranki, V nasprotnem taboru
pa ~veselje in radost, ker so v me-
nj zagledali razdiratelja disciple
ne in S TEN seveda tudi stranke.
To veselje Jim hoGem sedaj po-
kvariti in uniciti, sodrugom pa
p~oiasniti poiozai, oziroma mole
stalisce.
Prva ~naivecia obtozba. katera
Sc ie dvignila cez meme in sodru-
ge. Xxi so bill moiega mnenja, ie
bila ia, da smo brez dovoljenja
%glavnega odbora ustanovili list
"Bodocnost'. "a to je potreb-
no, da Sc najprei pojasni IL ka-
kega namena Sc ie isti ustano-
vii. Namen lista ie bill da izobra-
zuie slovenske delavce in Jill pc
liza do spOznania prvo, kar je po-
treba delavcu, ie ~izobrazba; brez
iste 81 nj mogoGe msiliti nobene
socialisticne stranke; in V prvi
vrsti isto razSriati ie bill namen
lista. Nadalje ie bill niegov cilj in
namen, da priGne 2 delom 20 vseh
naselbinah. da tam ustanove CT
talnice, dramaticna drustva, ka-
kor tudi pevska. S pomocjo lista
maj bi sc ustanovila potafalna
~kniiznjica Xxi bi segala DO sirnih
drzavah in tako vezala rojake v
enem kulturnem delovaniu. List
nj dosegel svojega ella in njegov
glas ie ostal glas upiiocega v pu-
SGavi. Sedai nastane vprasanje,
ali Sc ie krsila discipline V stran-
Xxi ali Sc nj. Priznam; ako bi Sc
u%stanovil list V start domovini,
V razmerah, V katerih stoji tam
stranka, bi bio napacno in proti
disciplini in doticni, XII bi ga u
stanovil, hi bill brez vpraSanja IL
kljucen IL stranke, kar bi pa nj
kakor ne bila inkvizicija, kakor
Sc a. s. izraza skOdozeljno, kakor
kak cevljarski uGenec. temveG BIZ
bila potreba in dolznost. Ker Sc
ie pa V Ameriki ustanovil in po-
sebno Sc med Slovenci, je bilo
pray in %potrebno, ker Sc nahaia-
mo Sele V razvoiu in nam mani
ka tega. kar edino zamore ustva-
RITZ trdno in neomahllivo organi-
zacijo, to je V prvi vrsti temeljite
izobrazbe, Xxi ie temelj socialistic-
nj stranki in smrt nevednosti in
S tenn tudi vsem n%asprotnim stran-
kan. Oporekal bode kedo. da ina
mo "a to delavski casopis "Pro-
l~etarca', kar ie istina toda vpra-
Sanje je, ako isti izvrsuje svojo
nalogo V pravem smislu, V formi,
XII ie "a nase razmere dobra in
prinaSa stalne uspehe. Bodimo cd
kritosrcni in pripoznaimo kriti-
ko, XII prihaia il nasih lastnih
vrst. Ali razume izven stranke
stojece d~elavstvo clanke o socia-
lizmu, Xxi iih prinasa Proletareci
Ne, ono nj ~sposobno tako globoko
misliti in cato .ie prvo, kar mu je
potreba, da se tega navadi. Ako
Sc hoce delavca pridobiti "a stran-
ko in ga narediti "a dobrega cla-
ma iste. ie potrebno, da sc ga do
vede do tega, da priene misliti.
Mi imamo res lepo stevilo roia-
kov organiziranih. a kai ie z We
Ieino? Ona tava V brezbriznosti in
lie inteligentneisi del roiakov 81
lie organiziral, med ten ko je u
pliiv med drugimi neznaten. In
kako tie pridobitiY Ali zadostuie,
da sc Jill nau6i kapitaliste sovra-
lZiti vern in farin nrnkliniati9 Ali