Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

IA ~ wv t@Fo -
zedinjenje cloveske druzbe, je ze-
dinjenje V chi cerkvi. In tretji so
zatrdili "Spolno v%prasanje je
vprasanje clovestva."
Ia vsako tako trditev Sc lahko
najde toIiko primerov, da je ma
posled videti, kakor da bi bila
dokazana. Pa vendar je tako o.
znacevanje zgodovine proved po-
vrsno. V vseh teh teorijah nj najti
sploSnega, "a vse s~luGaje veljav-
mega naGela, &c je kje dvOje marc
dov V boju, ina vendar vsak Ease
v svojem okvirju notrauje boje,
in borbe posameznih delov prve-
ga naroda so V bistvu povsem e.
make borbam. XII sc vrSe V donna
ciji drugega. Neka nasprotja Sc
opazajo povsod, nasprotja, Xxi so v
svojem naiglobOkejSem znacaju
pc vSem svetu enaka. To so ma
sprotja med gospodujocimi in po-
djarmljenimi, med vladajoGimi in
s%luze6imi, nasprotja med posame-
mimi razredi GloveSke druzbe.
Zgodilo Sc .je vGasi, da je bill eel
narod podlozen drugemu, XII ga je
zasuznjil; zlasti V starih dobah,
ko so bile selitve plemen Sc ne
kaj navadnega. Sc je ve6krat Ego
dilo, da je zmagovit rod potisnil
premaganega Y suznCst. Tedaj je
med obema nastalo razredno raz-
merle, in bistveno je bio razred-
no. ne pa narodno nasprotje. Ia
KAY zgodilo Sc ie tudi, da .ie Una
govito pleme Sprejelo narodnost
premaganega. ali "rilastilo 81 je
goSpodstvo mad p~Orazenim. kate
remu je pOstalo pc .ieaiku brat.
Nazno pa je ~vpraSanje, kaj .je
odlocevaqo V bojih, XII so od prvih
zacetkov. cioveSke zgodovine we'd
no razsajali ma zemlji. kjerkoli so
p%rebivali ljudje. Tudi V TEN Sc je
vcasi izkuSala cudna filozofija,
p~ripisujo6a zmagovitost zdaj Wis
il kulturi, zdaj ~prirojeni hrabro-
sti. zdaj zopet dragocenejSi veri.
Enostavna resnica pa je ia, da je
vedno zmagovala in Sc dandanes
zmaguje vista sila.
Ia je pac lahko raznovrStua. Ce
Sc spopade dvoje golorokih 6udi.
odlOtuje tista moe, XII jo prinaSa
borilec san $ seboj V svojih nj
sicah. V svojem tilniku, V svoji
s%pretnosti in V svoji z~vijacnosti.
Osebne prednosti pa sc morajo ia
koj vsaj delOma umakniti, elm l.
mata nasprotnika bojna sredstva
V rOkah. Mali David .je premagal
velikana Golijata, ker je bill ME
govo orozje uspesnejSe cd hrusto-
We teleSne moGi.s
Ali boj nj samo pretep ma kr-
vavem polju. V v%Sakdanjem takO-
zvanem mirnem zivljeniu je veil
ko wee bojev kakor ma vojnah. in
ravno oni navidezno mirni boji so
neznansko boil vplivaai ma r~azvoi
cloveSke druzbe, kakor vSe krva-
We bitke.
Tudi V teh bojih .je odlocevalo
boljse sredstvo. he V najstarejsih
dobah so bill Ma boljSem oni, XII
so mali kamen izpremeniti v orc.
die. 5 %pomocjo delovnega sred7
silva st je GlOvestvo dvignilo mad
zivalstvO, mad Surovo prirodno Ii
vljenje.
In r%azvoj deiavn.n sredstey
oznacuje in spremlja razvoj clo-
veSke druzbe. Ljudstvo, XII Sc ie
naucilo uporabljati bron, .je bio
ma bOljSem kakor on, XII Sc je po-
sluzevalo samo kamnitega orodja:
zelezo pa Sc ie povzpelo z~ivljenje.
ko je upreglo par in pozneje elek-
triko V svojO sluzbo.
Popolnost delovnega sredstva je
mOtan razvojni cinitclj. Odlocil-
no pa je V socialnem oziru, kdo
je lastnik delovnega sredstva. Ia
kaj on je tudi gospodar della in
izdelkov, torej lastnik vseh onih
sredstev, $ katerimi lahko gospo-
duje.
Stroll in tovarne, jane in po-
liza, z~eleznice in parobrOdi, delov-