davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The daily Gate City. [volume] (Keokuk, Iowa) 1855-1916, 1913-12-23
New York Produce.

VIEW IoASh, LIN. so' - ioui i'ni hss
dull, unchanged.
Pork market steady. Mess. ss2s@
1915.
Lard market quiet. Middle vest
spot, s1O.70610.s0.
Sugar, raw. market dull. Centrifp
gal test. ss4o63.23; Muscavado s.
test, s2.7062.73.
Sugar. refined. market dull. Cut
loaf, $5.25. crushed, s5.15, powdered
s4.2o@4.25; aanulated, s4.ioa4@.
Coffee Rio No. 7 on spot, 9ssc-
Tallow market quiet. City, SIC;
country, 6@8sc; specials, TIC.
Hay market quiet. Prime. sl.os1s
d1.O3k; No. 3, 7oGs5c; clover, Ses
csc. 4
Dressed poultry market steady. Iur
keys, 16@2Sc; chickens, lS@2Sc'
fowls, 1o@19c; ducks, 1o@15c.
+ Live poultry market unsettled. aeese
f4c; ducks, 16G1sc; fowls, 12dl9Hs
turkeys. 1Sc; ROSTERS, lie; chickens
1914 Ollie. /,
Cheese market firm. State NH
common to special. 1S@17c; SKINS
common to specials, 6Q1S&e; fu
skins, 2@5c.
The daily Gate City. [volume] (Keokuk, Iowa) 1855-1916, 1913-12-23

Chicago Produce.
CHICAGO, Dec. 23.-Butter-Extrss
36c; firsts, 27@29c; dairy extras,
291sc; dairy firsts, 26ka27hc.
Eggs Firsts. 3o1s@31c; ordinary
firsts, 28@30c.
Cheese Twins, 15A @151sc; Young
Americas, 15A @16c.
Observation-Disclosures, 55@s3c;; Wis.
consin, 55@63c; Minnesota, 55@6sc.
Live poultry Fowls, 13g13lsc;
ducks. 13@14c; geese, 2hG13sc;
spring chickens, 13@131sc; turkeys
16@1Sc.
The daily Gate City. [volume] (Keokuk, Iowa) 1855-1916, 1913-12-23

"Johnny Wise" at the Hippodrome.
What particular features of musical
comedy do you most like? Music.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13

derwoodu obdav6ena lie "a 1870,
volneni izdelki pa "a $50. Tvor-
ni6ar bo torej %zavarOvan, farmer
pa ne. Ali nj to povsem krivicna
obrambna carina9
Najbolj smeSna stran demokra-
tiSke carinske predloge je pa ia
kozvani free list ali lista pred
metov, XII maj imajo prOst uvoz V
Zedinjene drzave. 'Zivljenske po-
trebScine morajo imeti presto pot
Y Ameriko,' Sc je bahavo izrazil
Underwood, vodja demokratov V
kongresu in general vojne proti
draginji. KakSne pa 81 tie civ
ljenske potrebscine", Xxi imajo
prost uvoz? Tukaj so: kemikali-
je, biskuti, pSeniGne otrobe, aldo
va moka, usnje "a automobile,
premogova smola, koruna, pavo-
la, les, Ollie. premog, jajca, mleko
in smetana, led in wee drugih
styari. Nekaj teh potrebScin je
sploh nemogoce importirati. Ali
81 morete misliti, da bi kdo naro-
ell mleko IL Europe, Cube ali iuz-
ne AmerikeP Drugi predmeti so
zopet, Xxi Sc STEER lahko importi-
rajo, toda producirajo Sc donna V
toliki mnozini, da Jill nj vredno
uvazati, kot ma pr. premog, pavo-
la, led it'd.
Skratka V celoti je free list
najvetji humbug izmed celega
carinskega humbuga, $ katerim
hocejO modri demokratje "odre-
Siti' ameriSko ljudstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13

Delavka, bojeGa Sc, da hi je
njen gospodar he odpustil Z della
IN sc podvrze njegoyi pohotnosti.
Ali hi to umazano delo2 -
B~rezvestni Spekulant, XII pro-
daja raznovrstne delnice. ne da
hi Sc p%reprical, je-li ima.jo kako
vrednost ali ne in ma Ia nacin
omane delavcu zadnje grose. XII
81 jim je prihranil. Ali nj to una
zano delo2-
lliSni posestniki, XII niece V Ii
mi ma cesto svoje stanarje. ker
MISC stanu placati stanarino.
Ali nj to umazano delo?
Nojak, XII Sc drugaGe ne more
prezlveti, nego da gre prostovoli-
no X vojakom, vile temu da We.
da volaStvo sluli posedujoCim
Sloiem. Ali nj to umazano delo
- In tako dale, in tako dale
brez kOnca!
lido DO torei pod socializmom
~opravlial umazana in necedna
della? pmeSno. - Mnogo della V
socialisticni druzbi ne DO oprav-
lJala cloveSka roka. Ali poleg te-
"a le vsako pOsteno delo lepo in
casino. Mnogo pravilneje bi bilo.
ce bi Sc upraSalo. KIDD izven de
lavca opravlia umazana della pod
kapitalizmom? -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13

cije Sc borite Ia boljse siv-
ljenske pogoje delavskega razre-
da. Ravno tako je 5 podietniki,
Xxi kazejo bolj prijazno lice de-
lavstvu. Tudi ME ~podjetniki we'd
no napadajo. &c ie ia ali oni pod
jetnik skrajSal IL prijaznosti in
v%ljudnosti do delavstva "a eetrt
ali pol ure delovni cas-. ali mogo-
ce pOviSal mezdo IA kakSnih pet
centov prostovoljno ma dan, COR
je mu. Ali MISC to tisti podjetniki,
Iii vedno Stokajo in jokajo o kon-
k%urenci, ce morajo storiti tudi lie
neznatno malenkost V socialnem
pogledu. kdo najbOlj n~asprotuje
sedaj socialnem zavarovanjuY Ali
MISC tukaj tudi kapitalistiGni pod
jetniki, ki nasprotujejo svojm de-
lavcem 5 TEN, da Sc re danes bra
MILO tistih majhnih prispevkov.
Ravpo tako .je pri drugih naro-
dlh. hohkokrat SmO pa re dozl-
veil, da je kakSen pOdjetnik ugo-
dill delavstvu kakor gori omenJe-
no pa smo zaradi tega, da Jill je
speljal 5 pravega pota in Jim IL
ste ugodnosti takoi zopet Odvzel,
ko Sc je cutil napram delavstvu
doVoli mocneOa-
Zaraditega pa .ie "a delavstvo
to vpraSanje glavno, Cd katerega
je odvisna tudi bodocnoSt. Vazno
je torej. kako je izobrazeno ma
strokovnemu polju, in kako Sc
bodo ravnale strokovne organiza-
cije tudi STEER. AngleSke strokov-
ne organizacije so bile V prvem
pocetku brez politicnih direktiv,
ali zadnie case so tudi tamkajS-
ME delavstvo poucili. da .ie uspe-
Sno delo potion Strokovnih orga-
n~izacij Samo takrat mogoce, ka-
dar so Y najozji zvezi 5 svojo az
redno stranko, to ie pri mas socia-
liSticno Stranko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13

v njih Spominu. Jill navdaja in
navduSuje. Mladini ie la prva do
ba nepoznana o preganjanju in
zrtovanlu prvih apostoolov socia-
listiGne ideie sliSi lie spomine. Or.
%ganizacija je "a mladino nekaj
pripravljenega, dokoncancga. Pri
stop k Organizaciii pomeni "a
mladino dOvrSitev dolznosti, ra-
zume ST same oh Sebi, da je enot-
most d~elavstva potrebna. Lee malo
Stevilo mladih %sodrugov je, XII Gu
ii mladeniSko navduSenje IN
stvar in izraza syOie mladeniSko
delavnost. NeGina sestavlja lie
Stevilo V Organizacij. Ne rade vo-
lie Sc to konStatira. ce tudi ie V
interesu organizaciie in stranke
to povedati. Ali to nedelavnost
mladine opazamo in poudarjamo
Y nadi. da sc bOde tudi V tenn OH
ru izpolnilo naSe delo. XII zahteva
cd vSakega Glana najpOpolne.jSe.
~vsestransko prizadevanje in zrt-
vovaDje. Mladina mora V prvi VI
Sti izvrSiti svoio dolznost napram
organizacii in delavstvu.
Mladina ma plan! To je mas klic
mladim sodrugom. Posnemajte in
nadaliujte delo prvih boriteljev.
Delaite, da DO svet osvobojoGa
proletarska internacionala vedno
mocnejSa in pomembnejSa. Posta-
wife Sc z vso osebnostjo in zmoz-
nostmi V boi, stremite najpre.j, da
Sc DO ureSniGil ideal mislecev in
boriteliev socializma.
NaSa generaciia zdruzuje pre-
teklost Z bOdocnostjo. Mnogo zr-
tev .ie zahteval boz "a emancipa-
clio liudstev. Ia boi .je sedaj ma
vrhuncu mladeniSke sile in Gu-
%SevnoSti %potrebuie ia BOZ. ia DO
zmaga popolna.
Mladina ma plan, $ pogumom in
navduSeniem. da bo priceto delo
kmalu dovrSeno. Zdruzite vase
Sveze mladeniSke moGi, mladini
je naloga izvesti boi. XII ina zdro-
biti kapitalisticno premoG in os-
voboditi Suznie della. Svetla DO
dctnost ie pred Mani. ideia svo-
bode i'll pravice nj VEG dalcc urcs-
nitenju. lie moti in uoglma. slol-
ne odlotne wolfe in mladeniSkega
navduSenja ie treba. da DO kma-
In konec izkoriS5aniu in zatiran-
in - vstvarjajntcga dclavskcga
razrcda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13
ALKOHOLIZEM IN ZLOCIN.
STVO.

Opoine pijate, vino. pivo in
zganjc. so Y oGeh vetine liudi Vi
ri. il katerih crpaio zivliensko We
seize m noyih moGi. kadar so IL
muteni od della. NajznamenitciSi
zdravniki so pa dokazali. da j.
alkohol strip, Xxi unituie ne le
tclcSnc moci. tcmvet napravi clio
veka tUdi topcga "a duScvnc uzi-
Ike. Sodniki, advokati hi napiSali
lahko knjigc o zrtvah. XII iih te-
ria dan IA dncm alkohol. Piiancc
ne uniti lc la>tncga zivlienia.
temvet potegne 5 Scboi y prepad
ncSrcc" tudi Svoio druzino. ter
ie neyaren ikodliivec tloveSke
druzhe. Kazniiva doiania, zaradi
katerih so alkoholiki naivca KRAFT
kaznovani. so preStopki roper
east. tclcSno varnoSt in nravnost.
Ncki zagovornik ic zbral IL svo-
ie prakSc SluGaje. Xxi iasno osvct-
ljujejo uGinke alkohola. V nasle-
dnjcm Jill n~avajamo "a glascn o.
pomin vSaktercmu. XII ga morda
tudi vGasih zapelje "sladka VIM
ska kapljica' tako dalec. da ne
We kai della.
l. Mad clovek je bill V druzbi
dolgo cen polnoc in ie V TEN casu
spraznil precei vrckov piva. Ma
ccsti pritne mocno razgraiati.
Straznik ga opominja, mai DO mi.
rem. To ca pa lie Sc boil razkaci.
Imcrja stralnika. zbi.ie mu kapo
Z glave. V Obraz ga bije s pestmi.
Nato Ga aretirajo. Obsojen ie bill
ma diva meseca jece, ceprav ie So
dnik upoSteval olehcevalne okol-
nosti. Obtozenec nj bill preie Sc
nikoli kaznovan, bill je miren in
je malokdaj pill opojne place, a
V enem veceru je postal vsled al
kohola zlocinec. lIagovornik je
zahteval, da Sc preiSce o~bto5enco-
vo duSevno stanje V casu, ko ie
izvrSil zlocin, a zahteve MISC upo.
Stevali. O~bsojenceva matt ie 20.
stala zelo nesrecna. On sam Sc ie
pa odslei udal zelo pijancevanju,
po kavarnah je zapravljal denar.
Xxi mu ga je morala da.iati njego-
va matt cd svojega skromnega
zasluzka. Matt .ie kuharica.
2. Ozenien, delaven, v zakonu
zelo sreeen trgovec Sc snide ne.
koc z znanci, s katerimi popiva
pozna V noe. Domov pride mocno
natrkan ter leze spat. Njegovi
zivci pa so vsled place tako raz
drazeni, da ne more spati. vstane
zgodaj zjutraj in gre ma hodnik.
l4letno dekle zvabi v kuhinio
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13
KIDD 30 OPRAVLJAL uMAZA-
MA della.

"kdo bo oprayjal umazana de-
la. ko zmaga Socializem - Tako
upraSujeio l.iudje, XII Sc drzc "a
pametne in modre in XII mislijo.
la ; ten upra;anjem zapro socia-
lStom sapo.
Predvsem Sc vpraSajmo. kdo
~o"ravlja umazana della danes. Y
kapitaliStitni druzbi. Poglejmo.
Trgovec, HI prodaja pokvarie.
no blago. Samo da ie wee profita,
vzlic temu Skoduie ljudskemu
zdravju. Ali nj to- umazano delo .
CaSnikar. Xxi piSe Y list. 5 elmer
Sc sam ne Strinia a stori 10 le "a
radi ~Svoicga obstanka. Ali nj to
umazanO delo2 -
/dravnik. kateri daje zdravmi
kom napacna zdravila. Z name
nom. ia "a priyezc deli casa y
svojo oSkrho in tako iztiSne IL
NIGGA zadnic gro;c. Ali nj to
umazano delo7 -
Utitelj. XII ytepa otrokom y gla
yo vNcyrStc gluposti in prazno-
vcria. da poStancjo topi IA prayi
- >yobodoumui %napredek. kcr ne
znaio >amoStoino miS}iti. Ali nj
TO umazano delo?-
Pop, katcri uci Svoie vernikc.
mai bodo ponizni in pokorni Syo-
Jim izkoriSccvalccm. mai trpe ma
tenn svctu. kcr Jill taka nebesko
v"Scljc Selc ma nm stran groba. a
Jill pri tenn gull in izkoriSca. Ali
nj to umazano delO? -
lzdelovalec patentiranih brez-
vrednih zdravil, XII obljubuje, da
%ozdravijo vse mogoce in nemogo-
ce boiezni pod soinccm. Ali III TO
umazanO delo?-
AdvOkat. Xxi do zadnjega centa
oguli clOveka, Xxi mu je prinesel
tozbo, IA nina pravniSke :mozno.
sti. Ali nj to umazano delo?-
Lludski zastopnik V parlamen.
tn. XII Sc pred volitvam proglaSa
"a delavskega p~rijatelja, a ko .je
izvoljen pokaze delavstvu, XII ga
je izvolilo, hrbet. Ali nj to una.
delo?-
Ljudje okoli casnikov (Vzemi.
mo ''Nasega beraca" S~pecielno) ,
XII svoiih predalih POLO hvalo
in povelicuieio ljudi, Xxi imajo
slamO V CLAW ali so bill skebi in
neznalice. Ali nj to ostudno in IL.
mazano deloR -
Propalica, katera radi svojega
gladu pomaga kapitalistom. da
zlomiio boine vrste delavcev V
boju "a izbolisanie svojih delav-
skin pravic - dostojnega ziylien
ia. Ali nj to umazano in zaniker-
no delo9 -
PrOstitutka, kateri ie odvzeta
mogccnost. da 81 postenim potion
sluzi vsakdanii kruh, pa mora ma
ulico, da 81 ga zasluzi s svoiim
telesom. Ali nj to umazano deloY
Sodnik, XII zreka tezko kazen
mad uietnikOm, XII .ie ukral hlebec
kruha, da ie odteSGal svoio zeno
in otroke, ker nj incl della. Ali nj
to umazano deloY-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13
POLITIKA V
ORGANIZACIJAH.

Poizkus spraviti Strokovne or
ganizacije in socialism V nasprot
je kot polticno stranko. nj mic no
vega, lzhaja cd meSGanSkh rcdov-
nikov Z dobrim premislekom, in
STEER vedo, da hi lie S tenn mogli
priti delavskemu izobrazevanju
do zivega. To dokazati Sc trudijo
ma gospodarskem polju. Y mes
tanskih in lepOSlovnih listih :?
GeS, da sta Strokovna or~ganizaci-
ia in socialism tako razliGna. da
pride preje ali sleje do nacelnih
bojev.
Veliko Jill je pc cell Ameriki.
Y prvi vrsti pa Sc ieze new yorSki
in GikaSki izobrazeni redovniki.
XII Sc domiSljujejo. da ~napravijo
med delavstvom spor. kakorSne-
"a je mogoGe prirediti med mes
tanskimi sloji. Domisliujejo Sc.
da je mogoGe 5 poniznoStio. him
jeniem in proiniami. kar tudi da-
mes Sc vecji del mc>canstva della.
prlveSti nenaSitcn kapitalizem. do
uSmiljenja do delavStva. PoSebno
|dokazujejO to redovniki ma ma
rodni podlagi. kjerkoli patriotic
nj ~cSretcvalci begajo delayStvo.
povSod pripoveduicjo o natural.
nosti strokovnih organizacii. da
mai hi ne Uncle nikakrSne we've ?
socialistiGno stranko.
Zadnji SaSi pa mas poute vse
kaj drugega. Velikanski izpori
delavstva, izpori. XII Sc drug "a
drugim pojavljaio, MISC samo go
spOdarSki boil. XII smo .iih doziveli
tn in IAN ~poprejinja lcta, ampaK
boji. pri katerih Sc pac pray lah-
ko opal tudi razredno polititno
lice.
Kaksno nalogo ina stroko,no
organizacija7
S%trokovna organizacija ina ma
logo Opazovati YES gospodarski
c%konomiten razvoi. daiati delav-
Stvu duSevno hrano, ga pouciti o
goSpodarskih krizah. o holj;;k.
konjunkturah. V vsem, kar je de
lavstvu pOtrebno V pridobitev
NIGGA lastne mOci V strokovni or
ganizaciji "a izboljSanie njegove-
ga obstanka.
Strokovne organizacije imajo
nalogo, dajati svojim clanom raj
ne podpore, V razlicnih primerih
V brezposelnosti, bolezni. V STAY
XII. izporih obenem pa polagoma
priboriti poviSanje dnevnih mezd.
V casu dobre konjunkture sklepa-
ii kOlektivne pogodbe, s katerimi
Sc V gospodarski krizi delavstyu
zagotOvi dnevna media V gotovi
visini. Tudi s~krajSanje delovnega
casa Sc more vedno lie v boju do
seci. Pri vseh ten bojih pa pride
navadnO do stavk, bojkotov, pri
katerih je treba kolikortoliko
zdruzevalne svobode. Vsak 60
spodarski boi, naisi DO Sc tako
maJhen, je brez svobodnega zdru-
zevanja nemogoc.
Drzavno moe imajo v rokah
gospodarji, XII imajo interese ma
TEN, da je svoboda delavstva o.
mejena. Nasprotujejo vsaki razsi-
ritvi koalicijskega prava, svobod-
menu zborovanju in zdruzenju,
docim ina strokovna delavska or
ganizacija interes ma tenn, da pri-
dObi svojim clanom vecje pravice.
Socialism in strokovne organi-
zacije je dvoje, lahko pa Sc
imenuje emo. ODE organiza-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13
MA IA

nOtranlega pc.
SlovanJa organizacij opaza pogo
Stoma. da Sc p~ostavlja ma vodilna
mcsta vedno starejSe sodruge: ma
prvl 20 gled Sc TO STEER zdi narav-
no. all 20 globokejScm razmi-
SIJanJu nam deiStvo u|siliuje ne
prlJetno mnenje o zavednosti in
zrelosti mladine. Umestno je. da
81 ma dogovorna meSta poStavi
St~arejSega izkUSenega sodruga
ali zaSedanja odgovornih NEST "a
hteva mnogega delovanja i'm po-
zriovanla In zantcva. da j. vodi-
tell bojne organizaciie ncpreSfa-
no lzpoStavljcu nevarnosti. Ali
ravno zaraditega hi bilo p%otrcbno
tukaj sodelovanie mladine. XII hi
So tako pouGila ma najprakticnej-
81 nacin ~izvrSevati agitatoricne
poSle in primerno p~resojati in
prcvladovati nevarne momcnte Y
bo]nl razredni organizaciji.
NpraSanje sodelovanja mladi.
ne pri odborih orgauizacij in Y
agitacIjl je in|tercsantno in neod-
%!ozijiyo. Deistvo jc, da nekatcri
m,ajSi tlani organizacije he della
30 IA stvar uemo in imtenzivnO-
>'jo. Iii hi 10 bio zrleti. Mladina
Sc vpISule Y strokovne. dobrodcl-
ne in polititno organizacijo. pri-
naSa Syoj gmotni prispevek insti-
tuciji. XII ina izvojcvati clanom
bolJSe mezduc razmerc: ali wee
jcga duSevnega in neposredncga
>odelovanja mladine pri zgradbl
organHacije. mnogih Slucajih
nj opaziti. NaSprotno: napram
poSkuSom in dclu starciSih sobra-
TOW in Sodrugov .ic mladina vcci-
moma indifirentna: redko kie ie
najti mlado energijo soudclezno
pri agitaciji in dclu StarciSih cd
hornikov in voditciev strokovne.
politi6ne ali kulturne organizaci-
je. MIadina .ie tudi veciuoma tn
ia intelcktuelnemu gibaniu stran-
Ike. DuSevno dclovanje Strankinih
:eoretikov ie vecini delavSke in
dijaike mladine ncpoznano.
TEN ociteiSa ie duSevna in de
Iovna razlika, med siareiSimi in
mlajsimi Sodrugi. ko vidimi S kak
Sno zilavostjo in naVduSemjem Sc
borijo IA socialisticno stvar so
drugi. Xxi so deSet. dvajSet ali tri-
dcSet let izpOstavljeni ljutemu in
utrudljivemu strankinemu nepre-
stanemu vsakdaniemu boju. Pre-
stall so ii sodrugi dobo najhu.jSe
reakcije in pre~sckucije; zrtvOva-
Ii so Strankinemu delu cello eksi-
stenco, pa Sc MISC utrudili in so Sc
vedno ma prvem in glavnem me-
stu V delavskem gibanju. Mladi-
ma pa, Xxi bi morala posnemati ia
Ike zglede. zivi tuja strankinim
kompetacijam. apaticna in indi-
firentna: brcz duSevnega strem-
ljenja, brez misla in ideala.
StarejSi sodrugi vedo ceniti
svojo organizacijo in strankino
delo, ker vedo koliko n~apornega
della in truda, koliko d~ragocenih
zrtev je stala zgradba delavskih
inStitucii. - Zrasli in postareli
so Sc s svojo organizacijo, organi-
z%aciia. stranka Jim ie pogoj xiv
lienia; v njei vidiio cilj. bodoc-
most. Danes, kakor pred desetimi,
dvaisetimi ali tridesetimi lett Ii
WHO V duhu ideala. XII Sc neprene-
homa uresnicuie in XII zadobiva
realnost V razredni zdruzitvi de-
lavstva. V naraScaniu in poglobit-
vi Stranke, Xxi .ie poklicana resiti
v najblizii bodocnosti usodo clo-
veske druzbe. Prva liuta in ne
! varna doba postanka stranke zivi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13
IN CARINA.

'toAAltJNl ltA ~ Ndhdll uGIlO-
kratje. l6 let so mesarili ca
rino z jezikom in peresom, zdaj
10 mesarijo aktuelno V zvezni
zbornici. Nth platforma re cd ne
kdaj temelji ma nizki carini in
deloma ma prostem uvozu tuje-
zemskega blaga. Nj Guda, da A
merika Sedaj napeto pricakuje,
kako bodo demokratie to svoio
stare obljubo glede carini lived
Ii. Obljubiti in izpolniti sta dve
strani. Demokratje imajo sedaj
premoc. Izmed 435 kongresnikov
V spOdnji zbornici je 2SS demo
kratov in izmed 90 senatorjev V
zgornjem krilu kongresa jih je
81.
Toda demokratje Y kongresu.
dasi pc Stevilu najmocneJsi, IL
pokazujejo, da bodo slabo izpolni-
Ii svoje kricece obljube. Carinska
predloga, katero mesijo re drugi
mesec. oGividno ne DO nit SENECA
tistega, o cemur so incl yedno
tako SirOka usta. PrviG Sc goSpod.
je demOkrati Sami med seboj ne
s~trinjajo $ TEN, kar hoce.jo imeti.
drugic je pa celia stvar lie bluff
ce tudi DO sprejeta V celoti; V.
blstvu ostane vse pri starem.
Prva toGka V carinski predlog.,
glede katere so Sc demokratie sa-
mi sprli, .ie tocka radi sladkor.ia.
Pod sedanjim Payne-Aldrichevim
carinskim zakonom znaSa carina
ma surovi sladkor $685. "a sto
funtcv. Pc now Underwoodovi
Predlogi ie carina znizana ma en-
cent cd funta "a dobo treh let in
potem dobi surovi sladkor prost
.uvoz. Kongresniki in senatorial IL
Louisiana. kJcr Sc prideluje veci-
del sladkor. so takoi zagnali hrup,
da ne bOdo glasovali IA to toxic.
Predsednik Wilson .je Steer vsup-
nil mad takO ''ZveStobo' svoiih
demOkratov, toda zagrozil je, da
DO "a siadkor takoi prost uvoz.
ze ne bodo pokorni. S TEN je ne
pokornim demokratOm Steer "a
maSil usta, toda kako bOdo glaso-
vali, je drugo vpraSanje. Demo-
kratie IL California in Noride
sc zopet ne strijajo Z novo pri-
stojbino ma sadne pridelke. Cali
fornijski sadjerejci Sc pritozuie-
jo, da je re sedanji carinski ia
riff ma JUNO sadie prenizek
5000 a kaj Sele potem, &c BIO
sprejeta UnderwoOdOva predloga,
Xxi doloca samo $50 ma uvoz po-
morane, limon it'd. Tu je torei do
kaz, da demokratje sami MISC ma
Jasnem, kaj hOcejo.
Ako pa mel cello carinsko
godljo, vidimo, da V resnici nj
drugega kot Svindl. To Sc pravi,
ia je lie lepo p%obarvan posnetek
starega Payne-Aldrichevega "a.
kona. Demokratje kriGe, da hoce-
jo odpraviti stare visoko obramb-
no carino in mesto iste vpeljati lie
dohodninske t%arife, XII imajo mi
zati sedanje visoke Gene zivilom
in drugim potrebscinam. Demo-
kratje cello govore o prOSti trgo-
vini. lie poglejmo. Vzemimo vol
meme izdelke. Volnena odeja, OBJ
leka it'd. je sedaj obdavcena S so
Odstotki carinskega tarifa; In
derwoodova predloga je ia tariff
znizala le ma $3.50. Ali nj to do.
wolf, da Sc v nadalje brani uvoz
inozemskim volnenim izdelkom9
Ia majhna razlika Sc ne odpravi
obrambne carine. Druga styar.
Brez malaga vsc 'nizane pristoj-
bine v demokratiski predlogi Sc
nanasajo lie ma surovine, mixer
ne ma izgotovljene izdelke. Ako
DO torej kdo prizadet vsled move
carine, bodo najbolj prizadeti
farmerji, ne pa manufakturisti.
Ma pr. ostrizena volna je pc I'M
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13

Lucy Parson. udova Alberta B.
Parson-a. katerega so kapitalisti
leta 1887 poslali ma vislice - so
birici V Los Angeles, Cal. virgil v
Jeco. Osiveli stark so povedali.
da nina pravice prodajati bro
sur, v katerih so popisani madezi
kapitalisticne justice liza leta
1887. Sodrugi. to JIG osebna svo-
boda!
Cd "businessa" pa do voine
]e samo ena stopnjica. vojna ie
MANFRED dober business"
The log cabin Democrat., 1913-05-12
THE FRIEDMAkN REPORT

The preliminary report of the gov ernment physicians on their investiga- lions of the Freidmann tuberculosis serum is rather discouraging to those who have been hoping that specific for the dread disease has at last been discovered.
 But the report is careful not to con- sde1nn Dr. Friedmanns remedy. Tn fact, careful reading fails to disclose wherein the physicians commit them selves at all. The gist of their state ment is that they do not know; that Dr. Friedman may, or may not, have found cure; that time will be requir- ed to determine the truth of his claims.
 1D the meantime. Dr. Friedmann has issued statement in which he says that all he desires is fair and impar- tial treatment; that he asks to be judged only by the results in the hun- dreds of cases which he has treated.
The log cabin Democrat., 1913-05-12

Sion. He permitted some one else to run the business until he reached the ripe old age of 13. That was on Janu- ary l, 1894, an since that time Mir. with the Democrat, excepting for three years spent in school and college and one year during which he worked in other newspaper offices.
 "Mr. Robins succeeded J. w. Under hill as editor and manager in 1905 and has been the main squeeze since that time. The daily edition was start ed in 1908 and about the same time the week was put on. strictly cash in advance plan. The Weekly Democrat now has more than 1900 paying sub- scribers, with no 'dead-beats' on the list, as Mr. Robins remarks.
 "The Democrat does large amount of job work, having the contract for printing monthly journals and annual catalogues of Hendrix College, the State Normal and Central College; the Arkansas Teacher, new educational journal; the supreme court briefs of the attorney general of the state and other work of that character.
 "The Democrat has modern plant with a standard linotype, cylinder and job presses, folding machines, wire stitcher. and other equipment tc match"
The log cabin Democrat., 1913-05-12

WE had a few subscribers who's supscription expires with the last is sue, who will get this weeks issue, and we would be glad to have them call and renew for if there is anything we love it is more subscribers, call at once as we do not want the people to miss one copy of our Bull Moose article, as we want the reading and thinking peo- pie to read it.-Searcy County Enter prise.
The log cabin Democrat., 1913-05-12

ONE president has become profes- sor and one professor has become president It is about as broad as 1t is long.-Commercial Appeol.
 But isn't the professor broader than the president is long?
The log cabin Democrat., 1913-05-12

Prof. w. B. Hubbell, registrar of Hendrix College, is spending a few days in northern Arkansas in the in terest of the college He is expected to return Thursday.
The log cabin Democrat., 1913-05-12

WIFE desertion is mainly due to the high cost of living, according to Hu- mane Officer Rankin of Little Rock Perhaps the cost of high living also has something to do with it.
The log cabin Democrat., 1913-05-12

A FORT SMITH child was attacked 'by wolf at one of the city fire sta tions Sunday. The Border City is still on the border.