Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-24
lzkOriScanie a Pc
mOlitVi.
I

'ho IdrJd OOJdNlld >lucaJ Iowa
ma hranilnicno knjigo starega,
bolnega siromaka V zuzember-
skem farovzu, XII nj incl druzega
premozenja, kakor dive vlozni
knJlzlci, $ katerima 81 je kupil
rento IA z~ivljenje, je sluGdj grde-
ga izkorisGanja verStva V prido-
DIvne namene duhOvenStva.-ka-
toIiSki duhovnik ie pc fondih IL
prejsnjih Gasov dobro preskn'bl-
Jen in Wade katoliSkih draw, Xxi
ga Sc uporabljajo IA pomoc pri
vladanJu mase, ga podpirajo tudi
z dr[avnim denarjem; celibater
Je, hi mu treba biti V skrbeh "a
sedanje zivljenje. Da nam pa ne
bOdeJo naSi uJeni svetopisemSki
karaktarji predbacivali, da odgo-
varJamo lie $ polemiko, cato V tel
razprayi poglejmo nekoliko glo-
bokeJSi V chOveSko druzbo.
Zgodovina goSpodarstva vseh
narodov razkazuje raz'icne naci-
ne izkoriSGanja mase. Glavni ma
en- izkoriScanja mase je, da Sc po-
laSti tlovek ali wee liudi zemlje,
III potem poStanejo tUdi lastniki
Judi ma njej, Xxi potem lalrko IL
kljucujejo druge cd pridcbivan-
ia, 81 jemljejo pridelke drugih, ka-
term pripuScajo delo in z~ivljenje
ma njih lastni zemlji i'll Sc ia mani
SIna pOtem dobrO redi I'd vecjih
vrednoSti, ki Jill masa z delom V
polJedelstvu "a MO ustvarja. Ma
vadnO nastane tako razmerie $ ST.
10. Siloviti ljudje Sc zdruzijo in
podvrzejo miroljubnega kmeta. Su
z%enjstvo robota, tlaka SO imena
"a iz6rpanje mase V tel obliki H.
k~oriscanja.
Narava podaja razne dobrine in
clovek je najviSja dobrina nara
We, ker proizvaja $ svojim delom
najvec "a ziv6enje potrebnih
stvari, cloveSko delo Sc lie omogo-
cuje rabo naravnih proizvodov.
lzkoriScanje cloveka Sc godi tako,
da Sc Gloveku odvzame.jo proizvo-
di n~jegovega della in Sc ga sill k
delu in 81 drug Glovdk pridobiva
stvari. katere potrebuje "a svoje
zivljenje, ne da hi 81 Jill bill prido-
bill sam s svojim delom. Zacetko-
ma raZvojev so zenske, otroci ST.
znji moSkih, ii morajo delati in
moSki so lovci, XII ne pripomorejo
dosti k zdrzevanju sebe. Dolga IL
soGletja so zenske, otroci last mo-
IA, katere lahko uniGuje, proda-
ia. Pri Rimljanih pa je zenska ze
dolgo pred Kristom enaku mozu.
Pri drugih narodih V EvrUpi je
zenska skoraj do konca 10. stolet-
ia Suznja moza.
V obrambo pred drugimi in V
pridobitev boljSih loviSG nastaia-
jo druzitve moSkih in mocneie
druzitve preganjajo slabotnejSe.
jim jemljo loviSGa - jih snedo.
ko je kmetovanje stalno postalO,
izrabljajo V delu mocnejSe drzi.
tive premagane ljudi kot suznie.
Med Germani. Slovani Sc je to do
gaJalo V prvem ~sredniem veku :
pref pri Rimljanih, Grkih. IL vseh
ten ljudi so nastale veGje druzi-
TIVE, so nastali narodi. Ko nastane
kmetija. Xxi zamore stalno pre-
hranjevati ljudi in wee proizvaia-
II. nego potrebuje kmet sam "a
COLO zi~rlienje, postane kmet po-
sebno dobro sredstvo izkoriScan-
ia. StevilO ~suznjev, katere dobiva-
10 vojaSko organizirane cete. dru-
zitve po roparslih vojSkah dru-
gh druzitev, pomnWzuje kmet.
Roparske druzitve gledajo ma to,
da Sc sunni ne spuntajo, in pazi-
10 ma to, da kmet prihaia V we'd
no vetjo odvisnost cd teh ropar-
SIKH druzitev. Tako padajo celia
l.Iudstva V tlakarstvo. Rimlj ani
so TAXA roparska druzba bila.
srednjeveSke in moderne kolOniie
so tudi primeri takega i1korisGan-
Je. NaStaneio uradniki "a kroten-
Je svojh rojakov, nastavljajo Sc
voJasko izvezbani ljudje. Vodja
zmagovalne druzitve Sc obda 9
rl,rzn IL: 1