Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-25
Uvod.

49, PNoRbAAb ~ SNdll-
sea razrednozavednega delavstva.
Prekop sam ma sebi je velikansko
podjetje, tako veliko, da Sc ne
more z MIN ukvarjati nobena
privatna korporacija je najvecie
inzenirsko delo, kar Sc Jill je do
sedaJ vrsilo ma svetu. To delo vrSi
stric Sam ali vlada Zedinjenih
draw in reel Sc mora, Ola stric
Sam vrSi imenitno delo. Delayci
so boljSe plaGani kot k.je ma svetu
"a delo jednake vrste. Hrano in
obleko dobe pc tisti ceni. kar sta
ne Waldo. Zdravnikov Jim nj
treba plaGevati; vse preskrbi Via
da. Delavska Stanovania III delov-
nj prostori So V dObrem sanitar-
mem stanju, kar zopet delavce mic
ne stane. Skratka delo ma Pa
namskem prekopu Sc vrSi - ne "a
profit privatnih podjetnikov. ne
V spekulativne svrhe kapitalisiov.
temveG Sc vrSi vsploSno korist
ljudstva.In ravno to je, kar mora
zanimati vsakega delavca. kateri
Sc nj delal drugje kot pod profit
nj msistemem, kateri upravlja
delo lie V dobiGk Svoiemu zasebne-
mu delodajalcu.
Pc vsi pravici smemo torei ma
zivati gradnio Panamskega pre-
kopa kos socializma. Seveda socia-
ZEN Y popolnOSti, kakorSnega nam
prinaSa bodocnost, to Sc nj. SO Sc
veliki nedostatki raven. toda
glavna stvar - delovni pogoii in
goSpodarske razmere, pod kateri-
mi Sc nahaiajo delavci. nanaSajo
Sc V gotovi meri ma socializem. V
tenn oziru vrSi Stric Sam social
sticm eksperiment, ne ia hi Sc
morda tega zavedal ;eksperiment
ne pc volji Wade. temveG izzvan
vsled potrebe. XII jo je prinesel
gosDodarski razvoj.
Nodstvo in uprava della ma pre-
kopu je V rokah vladnega komite-
ia, kateri Sc imenuje ~"Isthmus
Canal Commission. Komite Sc
stoJi IL osmerih MOI in predseduje
mu kOlonel George Goethals, ka-
teri je obenem glavni inzenir. Teh
osem MOI je naStanil ~predsednik
Zedinjenih draw. Delo je razde-
lJeno ma osem oddelkov ali de-
partmentov in vsak clan komiteja
ina pc jeden oddelek pod svoiim
vOdstvom. ii vOdje so izuzemSi
dveh izkuseni inzenirji. Kolonel
GOethals predstaylia vrhovno
oblast V Canal zone. - Ako hi de
lavci Sami izvOlili tn odbor uprav-
liza i'm vodi delo, bilo hi to socia-
listicno. To Sc pa he more zgoditi
tako dolgo, dokler ne bodo delay
ci imcli Waldo republic V svojih
rokah.
Nekai zgodovine.
"lsthmus''. to je tiSta uiina
Suhe zemlie Y PANAMA.. Xxi zavzema
najkrajSo poi cd atlantiSkega do
pacifiSkega ali Tihega oceana. ie
prvi odkril KriStof Kolumb leta
1902, ko je V drugiG priSel Anne
riko. V septemhru leta 1912 je
mani Spancc Balboa prekoracil
ozino in prvi priSel ma obalo THE
ga oceana. Ie takrat so Spanish
naseljenimi razmi;ljali, da hi bio
dobro prekOpati tisti ozki pas
suhe zemlie in zvezati oba oceana
: kanalom. Zgodovina nam cello
pOve. da so Spanci pOzneje V res
nici hoteli priGeti : kanalom. tbda
merit ie baje preprecil neki duhov-
mix - misijOnar - kateri .ie opla-
Sill Spance, ceS ia hi bilo tako
delO bOgu n%asprotno. bog je
u>tvaril suhQ zemljo in morje in
kakor je on naredil tako mora
.o%stati,' je ucil misionar in kar ie
Y tistih cash duhovnik rekel. to
je morale tudi obveljati. Ma pre-
kop hi potem wee mice mislil sko.
no Stiristo let in Sele V zadnji DO
lovici 10. stoljetja je poskusila
skupina francoskih kapitalistov,
da hi vresnicila to misel. Francoz-
ie so kupili okino, delali deset LET