Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-25

IN
vanje fiziologiie. in "a vladajoce
razrede mai bi meli patoloski po-
jaw simptomaticen pomen. da raz
milsjajo o drugacnih zdravilih In
ne samo o sill, smrtni kazni in "a
poru, XII so re Z mimi doslej po-
stayili vsaki politicni in socialni
krizi po robu.
Toda edino normalna in plodO-
vita pota socialne preoorazbe. &C.
tudi poeasnejsa in nevidneJsa,
sta razvoj in revolucije, poslednJa
v eksaktnem in pozitivnem smislu
kot zadnji PRIOR razvojne doDe
in v zelo razsirjenem, ampak
zmotnem smislu ~viharnega in ma
silnega prevrata. Oeitno je, da
stojita Europa in Amerika liza
konca 10. veka sredi revolucijske
dobe; ia revolucija ie pripravlJe-
ma re pc predidocem razvoJu, do
zorela pa ie V meScansaem dru-
zabnem redu, podpirana izprva
pc utopistiGnem, pozneie pc znan
stvenem socializmu. Vsled teh IL
elmo re V tisti kriticni dobi soci-
alnega zivljenja, Xxi jo imenuje
Bagehot dobo diskusiie; re polka
tramovje sedanje pOliticno sect
alne stavbe in kazejo sc re tisti
znacilni simptomi. XII Jill tako ma
zorno opisuje Tame V zgodovini
zadnjih desetletij pred 1889. I'll
simptoni kazeio, kako sc vsepov-
sod IL Sprani in razpOk vzdiguje-
jo plini in Sopare, kako .ie re te-
nell druzbe izpodkcpan, kako ma
raSca tlak izpod pOvrSine zmanj-
Sati Sc ga ne da z z~amasitvijo re
ali one razpoke. UGinkujejo lie Sc
modre reforme in socialna pre-
ventivna Sredstva. Xxi so korist-
ma ne lie "a trenotek, ampak laj-
Sajo, pc besedah Marxovih, po-
rodne bolecine move druzbe.
Ako umevamo razvoi in revo-
lucijo TEN pozitivnem smislu,
sta V resnici najplodoviteisa i'll
najzaneslivejSa procesa druzab-
mega prenovljenja: kot priroden
in xiv organizem clOveSka druzba
ne prenese nobenih nepripravlje-
in prememb, kakor veriamemo IL
sti, XII sc nadejaio novega druzab-
mega reda izkliucno ali pretezno
Cd revolt in nasilnih prevratov.
PRAY tako nespametna bi bila
misel. da Sc da IL deGka. recimo
OBJ puberteti, kar cez noe napra-
viii moza.
Pomanjkanje elementarnega ge-
oloskega in ~bioloSkega znanja
~povzroea, da nagibajo preprosti
ljudje, XII rimaio strogo solane-
ga t%alenta, k anarhizmu, cetudi
zametavajo nasilno propaganda.
Spominjam Sc ma tiskarja, Xxi je
prisel po enem moth ~florentin-
skin predavanj o socializmu k me
nj in mi dejal, da so mu moja IL
vaJanJa mocno omajala anarni-
sticne nazore. po katerih mai pre-
ide monarhin lepega dine V anar-
hiJo. Take ideje pa so pogosto
vse intelektualno imetie tistih XII
sc zovejo anarhiste, ker so Sc ma
well svojih prvih socialnih idej
cd agitatorja, Xxi meni, da oman
ia amarillo, ker zahteva odstra-
nitev "poslanske medalje" in ker
sc pase OBJ besedi "revoluciia".
Zategadelj smatram uvedbo te-
melJitega prirodosloynega pouka
v ljudske in visje sole "a maj
uspeSnejsi protistrup proti ro-
manticnim oblikam individualisti
enc politike, Xxi Sc navdusuje "a
Brutovo bodalo in "a Titovo mo-
droGt. Toda tudi V Solskih vpra-
sanJih vlada V mescanskem svetu
popolna anarhija, kar lie podpi-
"a moio trditev, da anarhicne raz-
mere zgorai goje a%narhfzem nj
zini.
Kaj cuda. ce 81 da sestradan
brezposelnik, oslabelih mozgan, V
napol blaznem stanju in v svoii
globoki nevednosti sugerirati, da