Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-15
ZakOn clOveSkega della.
/

VI HlOJSlTl HC an pN
mOGnikov in gospodarji ne svO-
jih suznjev.' ,
V resnici: zdrava cloveska pa
met pravi, da so stroll cato, da O.
proste eloveka cd sirovega fiziG-
mega della ali da vsaj skrcijo to
delo ma naineobhodnejsi mini
mum. Ampak zdrava cloveSka
pamet in kapitalisticna resniG-
most sta dive reel. Veliki filozof je
zanemaril neobhoden predpogoj
"a pravilnost svoje trditve, nam
rec: ako hi bill oni samotvorni
kcolnici skupna lastnina vseh ella
nov clOveSke druzbe. Zakaj an
gleSki kapitalisti ma koncu Is.
veka, Xxi Jill je prve V %zgodovini
doletela srcca, da so razpolagali
z mehanskimi statvami, in sicer V
zasebni pOsesti, so Sc drzali pO-
vsem drugacne prakticne filozO-
fife.
Vsako proizvajalno sredstvo V
zasebni lastnini ie ma gotovi raz
vojni stopnji blagovnega gospo-
darstva predvsem sredstvo Ia IL
koriSGanje tujega della: elm pO-
polnejSe je. TEN popolnejSe je tn
di iz|koriscanje. Kaj je kapitali-
stu mar. da je delavec pred u
vedbo stroiev samostojen izdelo-
valec produkta in zapovednik o.
rodja degradiran "a ~suznja, "a
privesek stroja. Vile temu ustva-
ria nadvrednOst, profit. In sicer
Sc V veliko vecji meri nego po-
pref breZ stroja - sam pa tudi S
TEN. da della sedai Z vso svoio
druzinO. Z zeno in otroki. Brez
tega ziyega priveska je mrtev tu-
di naipopolnejSi stroll, Z njegovo
pOmotjo - tece brcZ nehanja.
Gin die teGe in elm mani Sc IL
stavlja, temvec proizvaja, ten
pref so pokriti stroSki zanj, TEN
manjsi je riziko, da prehite no
vejSe in popolnejSc iznajdbe
stroll. preden je tennicno izrab.
lien
Tako Sc delavskcmu razredu
ma AngleSkem 20 uvedbi %strojev
nj pray mic olajSalo delo. temveG
ie dclavstvo zaSlo Sc V hujSi ia.
rem. Delovnik Sc jc raztegnil ma
16. ma 10 in cello ma 30 ur. V pc.
hlepni gonji "a ceno delovnO silC
so vpregli kapitaliSti povsod
kjer je bilo delo pri stroju zgol.
m%ehansko in nj terialo %prevelikih
fiziGnih sill, ne lie zene, temvec tu,
di otroke V fabriSko tlako "a YES
bozji dan ali "a vso noe. Cello tri.
in Stiriletne otroke. Xxi so Jill v
uboznicah kupovali "a slepo ceno
Cello umobolnim Cd rojStva. lido.
tom MISC prizanaSali. Narobe; "a
tent so dobiGkarii Sc boil cvrli
ker so bill Sc cenejSi cd drugih
DO Smrti so Sc pehala ia nesrecna
Ibitja V tovarnah, 5 silo pridrze,
vana. k strojem privezana. ''Vse
zaprekc', pravi Marx, Seq in
prirode, s~taroSti in spola, dneva
in noel so Sc zruSile. Cello pojem
noel in dneva Sc ie izgubil. take
da .je anglcSki sodnik let 1860 lie
Z uprav talmudiSticno biStroum-
noStjo mogel razglasiti, kaj je
dan in kaj ie noe. Kapital je sla-
vii svOje orgije." In stoprav te-
daj, ko so Sc med iz~stradanimi in
izdelanimi. do mOzga izseSanimi
hejmi suZn.ii zacelr Siriti -Ysakc.
vrStne bolezni in s%trahotna umr-
l.jivost. ko so blaine in mraGne to-
varne postajale SemeniSca gnilo.
be in nalezljivosti, n%evarnoSt "a
kapitalisticni razred in ko Sc iC
ieza delavskih mnozic z elemen.
tarno silo zaGela |pOjavljati, SelC
potem Sc ie nekoliko zranljalo
jermenje tie Sramotne torture in
dclovnik sc ie skrGil "a spozna,
nie. Posihmal ie bilo skoro vsako
SkrGenie delovnega casa sad sa.
moobrambnega boja delavskega
razreda.
Snuoda CO .L,,EnE tnunrnnrii M