Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-01
IL dOmOVine.
Varnostne naprave pred
aisetimi lett v velenjskem rud-


prigodili V velenjskem rudniku
dive veliki rudnSki katastrofi.
Prva Sc je dogodila dine 3. sveca-
ma. pr kateri je bio . rudarjev
mrtyih in okolo 10 ranjenih, dru-
GA pa 81. sve6ana. pri kateri Jill
10 bio II mrtvih in okolo 20 ra-
nienih. vneli so Sc jamski plini,
ker so rudarji delali V jami 2 cd
prtimi svetilkami. Seie cd tistega
casa so uveGli V velenjskem rud-
niku varnostne svetilke. Uvedli pa
so varnostne svetilke Sele po tistih
velikih nezgodah tudi pri drugih
rudnikih pc Slovenskem. Kakor
pri vsaki drugi varnostni napravi
v rudnikih, tako je bio tudi z
varnostmi svetilkami, da Sc rudni-
ske oblasti Sele takrat odloGilo "a
kakSno preuredbo. ee sc je pripe-
tia re kaka veGja nzgoda. Danes
imamo varnostne svetilke skoraj
povsod V vseh rovih Y Trbovljah,
Hrastniku in Zagorju. V velenj-
skem rudniku, XII Sc je Sele par let
pred tema nezgodoma pricel, so
bill usluzbeni veGinoma tisti IL
darii, Xxi so bill V ~januarju 1892 V
k0flaSkemu. voitsberSkemu revir-
ju, kakor tudi trbOveljskem in
hrastniskem odpuSceni IL sluzbe
zaradi stayke in so Jill odgnali il
navedenih revirjev z odgonskim
vozom. Bill so toraj najboljSi So
drugi, XII so bill najprej zrtve pre-.
ganjanja in so potem izgubili xiv
ljenje zaradi nemarnosti podjet-
nfka, kakor tudi rudniSkega ura-
da V Celju, Xxi nista pravoGasno
poskrbela, da hi Sc bile uvedle
varnostne svetilke. Mnogo je Sc
rudarjev, vdov in otrok ponesre-
cencev, XII sespominjajo ma svo.je
moe in roditelje pred ~dvajsetimi
lett. Spominjamo pa Sc teh zrtev
tudi mi, ker so bill med mimi mai
bOlJsi bojevniki zarudarstvo orga-
nlzaciJo in ustanoiteljii prve
strokovne organizacije "a alpske
dezele.
= Zenski dan. V aren't ma
rodnega donna V Ljubljani Sc .ie
zbralo lepo Stevilo zavednega
sOcialisticnega zenstva. ola demon
strira IA pOliticno enakopravnost
zenstva. Shod je otvorila sodruzi-
ca Stebijeva, V ~predsedstvo je
bila izvoljena sodruzica Stvarni-
kova. Sodrnzica Ada Kristanova
Je nato vsvoje mkrasnem poroei-
lu ocrtala danasnjo kapitalistiGno
druzbo in polozaj delavnega zen
stva V tie jdruzbi. Ozirala Sc je ma
politicne pridObitve zenstva V
Ameriki, ma Finskem. AngleSkem
it'd. in opozarjala slovensko de-
lovno zenstvo ma edino pot. pc
kateri doseze lehko svoic pravi-
ce. zvesto s~ObOjevanje zenstva V
vrstah socialne demokracije in
ystop V organizacijo. Njena iva
JANA so zbudila V navzocih veil
ko pozornost in navdUSenje, Xxi Sc
je izlilo oh koncu porocila V bu-
rem aplavz. Sodrug Etbin Kristan.
prihodnji govornik, ie dejal. da hi
on ne dial zenskam volilno piavi-
co; lie same 81 10 morajo izvoje-
vati, ker Sele $ tenn bodo pokazale,
ola 10 zasluzijo. Ia zgled je nava-
jail moske delavce, katerim tudi
nihce nj prinesel ma krozniku po-
llticmh pravic. Danes Jill pa ina
10. ker MISC pref odnehali z bojem,
da so Jill dosegli. Zenstvo pa ina
V svOjem boju veliko lazje stall
see, ker sOjim re moSki pokazali
pot. ki so moral ustvariti vse sami
IL sebe. Sredstvo, S katerim doseze
zenstvo pravice v javnem zivlje-
nju je; or%ganizacija, organizaciia,
organizacija. Govor sodruga Etbi.
ma kristana je naravnost elektri-
ziral vse navzoce in njegov duho-
viii sarkazem je nasel popolno
umevanje pri vseh. Ko je k%oncal,
Je kar odmevalo cd silnega odo-
bravanja pc dvorani. Sodruzica
StebiJeva ie predlagala nato sle-
deco r%esOlucijo: Slovensko social