Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-11
ETIKA IN s0CIALIzEM.


osemurnega delavnika, mu seve-
da ne prizna pravice preiskavati,
kaj je dobro in zlo Ter stikati pc
virih cloveSkega ravnanja in 6lo-
veske wolfe. Toda maj Sc to zdi
marsikomu eudno, vendar je res
Mica, da m~ateriafizem, odnosno
ekonomizem nj prvo v~prasanje so
cialiZma. temvec So lie rezultat so
cialisticnega razmisl5anja in raz-
i~skavanja. Prvotno vprasanje so
cializma je sorodno onemu utili.
ratisticne etike v najplemenitejsi
obliki: Kako dosezemO najvisjo
sre6o clovestvaP Sc lie spoznanje,
da so gospodarske razmere pod
laga, ma kateri sc dviga visa stav-
ba socialnega zivljenja in da Sc
DAME socialne uredbe ne morejo
sluziti in ne sluzijo sploSni sreci,
temve6 10 ovirajo in unicujejo,
poraja zahtevo, da Sc morajo pre-
drugaciti gospodarske razmere in
tako napraviti podlaga. ma kateri
81 cloveStvo lahko sezida stavbo
popolne.jSe srece. Pc TEN spoznan
ju Sc lott socialism svoje nalo-
ge: Priboriti delavstvu tako moo,
da bo lahko uresnieilo nov socia-
len red.
V zmislu socializma je vsaka
etika plod svojega casa in njego-
viii razmer. Kar Sc je vceraj sma-
tralo "a dobro. je danes lahko
zlo - in narobe. Kulturna Ego
dovina daje "a to neStete prime
re. V o6eh starih Rimljanov so BIZ
Ii Slovani eti6no mamie vredni.
ker je pri njih clan druzine ''kra-
del". da je obdaroval COSTA; Slo-
vanom, XII takrat Sc MISC poznali
privatne lastnine. sc je pa zdelo
povsem naravno in prav. ce je
posameznik wei del skupne last
nine. da je pocastil costa. Etika
sedanjega civiliziranega svata.
sloneca ma krScanstvu. obso.ia u
NOR. Vendar sodobna etika dovol-
juje in cello slavi vojno. XII ie or
gan~izirana moritev. Usmrtitev
cloveka V dvoboju je po mneniu
"viteSkih" krogov V nekaterih
slucajih nujna zahteva cast. Kra-
sti je ne6astno; izrabiti gospO-
darsko odvisnost s~iromaSnega
ljudstva in nakupiciti sadove ME
govega della V svojih blagajnah.
ie lepo in pove6a ugled izkoriSGe-
valca.
V dobi. ko je zakon razvoja
priznan V vsakem podro6ju. je
mnenje, da sloni etika ma ve6nih,
nespremenljivih zakonih. smeSno.
Kakor vse. takO Sc menja in raz-
viva tudi etika. &c Sc umakne So
cializmu sedanji gospodarski in
socialni red. mora nastati tudi e.
titna praznina. katero pa takoj
izpolni nova etika.
VpraSanje je lie, ce ie dovolj
razlogov, braniti sedanjo in owl.
rati novo etiko. Nasprotniki Sc.
elaine demokracije trdijo, da hi
socializem pahnil druzbo in Glove
ka V nizave. V katerih izgine vse.
kar je eticnega in moralnega. Ma
sprotniki 81 V Ia namen izbirajo
izmed mnogoStevilnih eticnih tie.
orij tisto, XII najbolj sluzi Nth
zeljam, pa mislijo. ia je tedai vse
Opravljeno. Toda dokler nj sred.
silva, $ katerim hi Sc moglo avto.
ritativno izpodbiti vsako nasprot-
no mnenje o vpraSanjih etike, vi
81 tudi obsodba duSevnosti socia-
lizma V zraku in Sc SINE Smatrati
"a takticen pripomocek boju
hOnservativcev roper socializem,
ki nina vecje vrednosti. kakor
trditev katolicana, da poseduje
edino resnico in da so vso nekato-
licani prokleti.
Sedanjo etiko bi radi ohranili.
ker bi radi obvarovali sedanie
druzabne razmere. Socialism pa
hO6e spremeniti socialni red. pred
vsem MEGA gospodarsko podlago
in prepus6a mirne duse BODICE
mu razvoju move eticne zakone.