Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-28
SOCIALIZEM IN MoDERNA
e d
(Dalje.)

vsem ljudem in kaze pozitivno
matematicno gotovost tega smo.
ira v nadomestilu individualne
lastnme ma proizvajalnih sredst.
viii pc kolektivni lastnini: zato
pa he namerava o~dstraniti yseh
resnlcno koristnih in plodoyitih
pridobitev sedanje civilizaeiie in
ME prednic.
Nzemimo zna6ilen zgled: IL
naJdba brezStevilnih industriiskih
in poljedelskih stroiev, ia duho.
vita vporaba znanoSti "a izkoriS.
canje prirodnih sill. XII bi mopla
porajati lie dobro, ker povzdiguie
cloveSko delo IL ponizanja Twin
Ske nuke do GloveSkega dostoian-
silva, "a iznajdba poraja danes
kot poprei bedo in pogin tisoGe.
rih delavcev, ri Jill 20 stroju DO
vrocena redukcija GloveSkih de
lavnih sll obsoia ma gorje brezpo-
selnosti ali pa ma minimalno me.
Edo, ko nj tolika, da jim yaruje
pred gladom.
Prva mstinktivna rcakcija teh
nesrecnikoy ie bilo in ie razde.
JAMIE stroiey. XII Jill preklinjajo
kot orodja svojc nezasluzene in
neusmilieme odpustitvc.
Razdeianje Stroiev pa hi bio Y
resnici povratek Y barbarstvo. in
tega socialism, XII pomenia viSjo
stopnjo cloveSkc ~civilizacije, no6e
"a nobeno ceno: toda lc social
zem podaJa reSitev tega bOleStne-
Ga vprasanja. XII ga gospodarski
mdlvldualizcm ne more reSiti. IL
valaJoc V slnislu kapitalisticnih
potreb nepreStano move Stroje.
Resltev obstala Y TEN. Ola posta-
neJo stroll druzabna skupna last.
Potem pojde tehnicni napredek lie
"a TEN, da skrci delovni cas- in da
zmanlSa delo misicevia, potrebno
"a produkcijo gotove mnozine
subslstenGnih sredstev. in da da-
Je delavcu yedno viSjo clovcSko
existence. Deloma il la uspeh
re dosezen ondi, kJer Sc druzi wee
malih posestnikov "a nabavo stro-
ia, recimo parne mlatilnice, Iii 10
p%orablIalo Zapored. Ce bi Sc 5
%posestniki sklenili tudi zakupni-
XII in delavci V veliko korporativ-
II obratovscino (in to Sc more Ego
dit lie tam, kjer le zemlja druzab-
ma lastnlnaJ Ill ce bi stroll bill OBJ
tlnska lastnina. kakor so danes
pozarne brizgalne, tedaj bi Zapo-
redna upOraba strojev pc poedin-
Gu d~elavStva pray mic ne bolela :;
strOla bi lie preklinJali wee ampak
blagoslavlJali bi ga Y prvi vrsti
kot precinct kolektivne Jasmine.
Y ten smislu je umeti, kako hi
soclalizem pray cato, ker pred
stavlJa vislo razvoino stopnjo,
odstranil IL sedanjih razmer sa-
mo TO. kar je pretirani individual
lizem rodil strupenih produktov /;
ia vstvarla ma eni strani milijar-
derie in podjetnike, XII, stojeG V
vednem nasprotju S kazenskim
zakonikom in posegajoc prav IL
datno Y JAYNE blagajne, V nekaj
Iletih nagrabijo miliione, ma dru-
lgi strani vstvarja vrvece III sne-
Tive mase V v~clcmestncm blatu
IprocvitajoGe drhali ali pa bajtar-
lie ,kakor jih Sc danes opal po-
potnik OBJ Padu in V Rampant i.
Noben zaveden socialist ne tail
visokih zaslug meScanstva Ia, clo-
vesko c~ivilizacijo, nobenemu ne
kane misel. da hi izbrisal zlate
%strani V zgodovinski knjigi, Xxi Jill
je casino izpolnilo L velikimi ma
rodnimi d%e.janji, : cudoyito vpo-
rabo vcde V industriji ter V IL
mnejavi blaga in misli.
To so neminliive zasluge clo-
vcSkega napredka, Xxi jim social
ZEN ne tail in Xxi Jill ne namerava
odstraniti in Xxi zaradi Nth po
pravici o%bcuduje IN spOStuje pie
menite piionirie meScanstva. TEN
delom ne odreka svojega prizna-
nja. kakor tudi ateist ne bo zani.
teval in radical slavnih del Mi
l.hnl Annnln n Rnfnnln- zatn Lon