davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1913-08-03

Choice HOMEGROWN Flowers.
Guides summer flowers last longest be-
cause they are fresh cut. 1214 L st.
advertisement.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1913-08-03

Wait:
Only one day before music and dancing
at Randle Highlands tomorrow night).
advertisement
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1913-08-03
PER|LS ARE FACED
BY SCHOOL PUPILS
Conditions Make for Tubercu-
!osiS, Asserts Dr.. w. G.
Ebers0le.
TEACHERS DEATH RATE
is ALARMlNGLY HIGH
Remedies to Be Considered at Inter
national Congress Of School
Hygiene.

What scientists regard as one of the
arranged in the United States is to be-
the patronage of the President of the
United States.
1t will be known as the fourth Inter-
and will last for five days. 1t will be
participated in by practically every civ
ilized country in the world.
DR.. w. G. Ebersole. secretary and
treasurer of the National Mouth Hygiene
Association, has issued a statement de-
signed to call attention to the congress.
and what he calls 1.-The bad conditions in
the public schools Of the United States,
in which he says that it is with school
children that the most effective and last
ing work can be accomplished in dealing
with the health problems that confront
humanity He declares that when 1.-The
individual has reached adult life he has
attained an age when health education
has to be forced upon him.
DR.. Ebersole in his statement says. In
part:
MANY governments like our own,
make it compulsory for children, within
certain age limits to attend school. but
until the recent past little thought or
consideration was given TO the conditions
which surround the public school children
of the country from the health stand
point except that which was eXerted by
The boards % education in the different
communities.
tuberculosis Among Teachers.
1t is only when such startling reports
as the following. from the Michigan
state board OF health, become current
tina; the governments, municipal, state
and national, become active in dealing
with these problems:
In making a study of the occupa-
tional relation TO tuberculosis one cannot
help being impressed by the frequent oc-
currence of tuberculosis among school
teachers careful study of the follow
ing table will give very comprehensive
idea of the situation:
over a period of years 52.4 per cent
of the deaths among school teachers, be-
tween the ages of twenty-five and thirty
four, were due TO tuberculosis, while only
25S per cent of the deaths among all
persons in Michigan, between the ages
of twenty five and thirty -four, were due
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1913-08-03

Free Music, Dancing and Moving Pic
lures at RaHdle Highlands tonight
Advertisement.
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1913-08-03
Among school teachers

to this disease. Among school teachers
of all ages 27.G per cent of the deaths
were due to tuberculosis. while among all
persons of all ages only "a per cent We're
due to this disease
This is a matter which should engage
the active attention, not only of teachers,
but of the patrons of the public schools.
It would appear from our data that the
teachers labor are conducive to tubercu-
losiS. This is. in great many instances.
an easily established fact. Now. this
ought not to be. The school teacher, who
should be considered as the most valua-
BILE factor in the establishment of an eff
ficient citizenship, should not be required
to work under conditions which are rela-
lively more conducive to the occurrence
of tuberculosis than other professions
Extra Precautions Necessary.
Extreme precaution should be OBJ
served by school commissioners and
boards of education to prevent teachers
who are affected with tuberculosis from
continuing In the service. This should be
done in the interest of the teacher and in
the interest of the pupils. The solution
of the situation, however. should not
rest simply with the attempt to prevent
infected teachers from being employed.
The school officials and the patrons Of
our public schools should be united in an
elOTl 10 TciIeuy the eAlSlinP
that the public school room can in no
sense be considered as a place in which
ones health is subjected to unfavorable
conditions. A more active interest in
considering the principles of proper con-
struction. warming, ventilating and light
ing of school buildings will go great
way toward remedying thes situation.
This report" DR.. Ebersole says, is
one of the strongest pleas for teaching
mouth hygiene that has been published
by the health department of any state in
the Union. I also contend that the pub
lie school teachers of the country are not
paid salaries which are commensurate
with the obligations that are placed upon
| them in the fulfillment of their duties
IF practically three times as many
| school teachers are dying from tubercu-
| losis in this country as are people in
! other walks of life, because of the condi-
| lions which surround the teachers, what
| must be the effect produced upon the
| school teachers of this country by the
various other germs which are just as
| readily transferred from individual to in
| dividual as are the germs which produce
| tuberculosis
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03
BOZ z

VpraSanie brezposelnosti SC V
sedanjem druzabnem redu ne da
resiti: dokler bodo proizvajalna
sredstva last poedincev, so gospc-
darske krize neizogibne in velika
rezervna armada stradajoGih pro-
letarcev, XII pred vratmi tovarne
S prekrizanimi rokami cakajo
ma poziv, je toliko casa ustanova
druzbe. Dasi je v kapitalisticni
druzbi neizvedljiva TAXA smotre-
ma organizaciia cloveskega della,
da bi izginilo zlo brezposelnosti,
pa .le vendar tudi danes mogoc
odpomoeek prot najhujsi posle-
dici brezposelnosti. prot strada-
niu.
V glavnem ie boil prot zlim po.
sledicam brezposelnosti mogoe v
dveh smereh: 2 iavnimi deli "a
sllo in pa z organiziranm podpi.
ranjem brezposelnih delavcev. XII
je semintia privzelo obliko Java.
rovania. Ma iavna della Sc ne O.
ziramo. ker koristiio le pesGici
prizadetih delavcev in so "a izu.
Gene delavce skoro povsem brez
pomona. Glavna odpomoc prot
zlim posledicam brezposehosti je
podpiranje brezposemih bodisi $
pomocjo podpornih blagajn jaw
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03
KIDD so SANJACI?

Trditev. da so socialist SANTA
cl. Sc jake pogostoma slisi. Ured.
Mkt kapitalisticnih listov kaj rad
piseio Glanke, naslovljene: 10
pet del socialistiGnih SAM uni
cen, 'Brezupne SAME" in podob-
ne V katerih namigavajo. da so So
cialisticna tolmacenja zakonov V
ekonomskem razvoiu.
"SamO SAME. Xxi Jill. ko Sc clo-
vek prebudi, pove tovariSem. in
potem 1opet Zaspi'.
Toda dokazi omogoGiio social
stom oddolziti kapitaliste in Nth
somiSlienike. da so oni sanja6i.
ker isti Z zadoscevanjem svojim
potrebam: Z izkoriscevanjem We
likih mas clovestva. katere so pri-
siliene ziveti revseini in DO
manjkanju. ne zelijo izpremembe
obstojeGega sistema.
Me nj stalnega raven pre-
memba". ie vesoljeni zakon nara
We. kakor mas uci znanost. Solnce.
zvezde, planeti, z~ivljenje V vseh
svoiih formal cd najnizjega live
eega bitja do cloveka; v~seelove-
Ske naprave, Wade, religije, "a
koni morale, zenitev, vse je podvr-
zeno zakonu evoluciie. Use to vi
dino V razlicnih doban Nth obsto-
ia. Mas solncni sistem, imaioc
svol zacetek kot velika premika-
loca masa. nekie V vesoljstvu. Sc
je zaradi privlaGne sile njenih DO
sameznih delov skrcil v veliko 90.
reco celoto ali solnce; naSa zem-
liza, locena cd te prvotne mase ali
solnca in prehajajoca skozi razliG.
ne dobe starievania in ohlajeva.
MA, sc le neprestano spremijala-I In
zivlienje samo, imajoGe svoj "a.
cetek malem enostranicnem
bitju, dvigajoGe Sc skozi mirijade
zivalskih vrst. Sc nam kaze v mai.
~razlicnejsih podobah. In clovek
Ali je ON ostal neizpremenjen cd
kar je pol clOvek, pol zival zapu.
still drevesna prebivalisca svojil
prednikovf
Gledaioc nazai preke panora.
me, katero razgrinja znanstvenc
preiskovanje pred nasimi oemi. vi
dino bite, katero bi tezko imeno,
vail eloveka. brez orodia razver
g~orjace ali kama; brez prebiva
lisca raven omega, katero mu j,
ustvarila narava; brez Wade. raz
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03

kor reSeno, to so momenti, XII pr
tebi odloGajo: ostanes ali pades.
Ako 81 socialist S trdnim prepri-
6anjem, hos premagal vse tie sku'
snjave, nasprotno hos pa omahnil,
So sodrugi, XII je Nth cello xiv,
ljenje ena sama skusnja. Cello xiv
ljenje jim je kruti boz "a obsta-
mex. In med TEN, ko Jill tepejo
nezgode in ko Sc sibijo pod maj.
tezjo butaro krizev in tezsv, Sc
kljub temu zvesti svojemu pre-,
prieanju in navduseni bojevniki
"a stvar. Socialist V Rusiji gre.
do Z veseljem "a svoje prepriean.
je v pregnanstvo V Sibirijo ali pa
ma vesala. Nam V Ameriki V da.
Nth razmerah nj treba tolikega
zrtvovanja, toda pravi socialist
mora biti pripravljen ma vse.
Ne omahui sodrugl Bod MOI
V tistem trenotku, ko 81 postal
socialist, napovedal 81 boz nasprot
nemu razredu Gloveske druzbe.
Zavedati Sc mOras, da cd tistega
trenotka je vse tvoje zivljenje do
konca dni neprestami boz. Boz,
boz in BOZ! In ako V TEN bOju pa
DIES premagan, pobil te ne DO ma
sprotnik, temvec pobil Sc hos sam.
Kajti socialist je premagan lie te-
daj, ce stopi IL bojne vrste in VI
re cd sebe princip. Do tega tie pa
nihce ma svetu ne more prisiliti,
ako sam ne6eS. To je samo poraz.
Ne omahuj. Ne misli, da ii sam
trpiS vsled svojega prepricanja.
Ma tiso6e in tiso6e mas je. Ma H.
so6e mas je, Xxi smo hrtvovali mar
sikai dobrega in prestali marsi-
katero bridko in grenko uro; pre-
stall pa Smo vse zvesti sklepu, da
porazeni ne homo nikdar.
TeSko, da bono vsi docakali So
cialnega preobrata, uresniGenja
nash idej, IA katere Sc borimo.
Docakali pa bono - vsak posa-
mezen socialist lahko do6aka to.
da ma svojo zadnjo uro zatisne oGi
: sladko z~avestjo, da .je do svoje-
ga zadnjega trenotka stall V boju
nepremagan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03

NH Rorporacij, bodisi z drzavnim,
dezelnim ali obcinskim subvencio-
nrranlem delavskih strokovnih
organizacij. Tu pa nastaja vpra-
SAME: Ali mai DO tezisee teh ma
prav "a podpiranie brezposelnih
delavcev V obeinski upravi ali v
strokovni organizaciii.
V praksi iemljeio Obeine, XII so
ma tenn vpraSanju in~teresirane re
zastran ubozne oskrbe, te napra-
We rade pod svoie okrilje, TEN ra-
le, ker Jim sluziio "a Nth proti-
delavske politiko. Ali ustanavlia-
10 svoje pOdporne zavode. ali pa
prispevajo k brezposelnim pod
poram; tretja oblika; tretji ma
EN- pa je ~prispevanje k prihran-
kom neorganiziranih brezposel-
nth. V prvem slucaju ina vsak
delavec pravico do vstopa, neplede
ma to ali je organiziran ali ne.
Ampak izkuSnje so pokazale. da
stvar nj rodila uspeha. tudi no.
slednia cd imenovanih Sc nj obne-
sla. Ostaia samo druga Sc: stro-
kovne organizaciie. Dasi Sc ONE
Iu1e ma razmeroma majhno Stew
10 delavcev, pa obSegajo izbran
cvet, naJboljSe elemente delav-
silva, XII streme naprej po poti
samOpomoci. Tega pa vladaioGi
ravno noGejO, sc pray posebno OBJ
cInski mogotci ne in vsled tega Sc
pray radi posluzujejo argumenta,
da .le V strokovnih Organizaciiah
zbran tudi financno najkrepkejsi
del delavstva. XII vsled brezposel-
nostl razmeroma najmani trpi.
Ia argument ie seveda jalov in
dobra pOdporna ustanova "a slu-
cal brezpOselnosti Sc mora ozira-
II ma vse kategorije: ma strokovno
organizirane, ma tiste. XII so 81 V
konsumnem druStvu ohranili pri-
hranek IA veliko silo. in koncno
tlste. XII so skrbeli Ease 2 vpla6ili
V obtinsko ali .iavno podporno
blagajnO. Prihodnjic pokazemo.
kako so uredile podpiranje brez-
poselnih nekatere obGine V tuiini,
predvSem Gent V Belgiji XII je V
tenn pogledu vzor vSega sveta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03

in politieni BOZ delavstva, je spra-
vii meSeanske stranke IL ravno-
tezja; z najsilneisim odporom in
omejevanjem pravic, sc skuSa cd
welt uemek politiki delavstva.
Temu primeren ie YES tok draw
ne in kapitalisticne politike. Me,
seanske stranke vseh gradacij po-
zabljalo ma programme razlike In
sc elm ozje agrupiraJo. V TO je pri-
sill stranke n"eprestani boz delav-
silva. Marksova naGela Sc tako u.
resnicuiejo. Ma eni strani nara
scajoca armada proletariata. ma
drugi koalicija gospodujoGih, XII
Ovirajo boi in preprecujeio image
delavstva. Gospodujo6im Sc gre
IA zatreti delaysko gibanje. Vol
skujocemu sc Odvzame moe in Sc
ga utrudi S porazi. Da Sc ustavi
splosni razvOi, XII ie "a gospodu-
joce pogubonosen, Sc upirajo dr.
zave in kapitalisti zahtevam mo-
dernega napredka G~loveStva. Cd
tod zdruzitev podjetnikov V razne
bojne in strokovne zveze. da 2
medseboinim podpiranjem, z ONO
gOcitvijO izpOrov it'd. utrudiio
boiujo6e delavstvo. izGrpajo fl
nancno moe in odyzamejo upliv
raZrednim organizacijam. Odtod
reakcija. prelomnenie pogodb O.
mejevanje kaolicijskega prava in
odtod zastoi Y socialni politiki.
Vsled odpora draw zastajajo
reforme. Ali reakcijo in pasivnost
je mogOee zdrobiti in je treba
zdrobiti, ako Sc hoGe uveljaviti
svole poStulate. lzvedba pravih
socialnih reform, je stvar delav-
silva IN Sc vrSi ne OBJ podpiranju
meScanskih demOkratiGnih strank.
temvec oh odporu teh. Resnicna
d%elavstvu koristna politika, ne
more dobiti mesta V tesnih mejah
reformisticnega programa kon-
servativnih strank. Delavstvo sa-
mo potion razrednega gospodar-
skega in politicnega boja, bo usi-
lilo drzavam moderneiso zakono-
dajo. Doslej so lie zastopniki socia-
LIMA priGeli udejstvovati socialni
program pravih reform. Ako nj
bilo zaznamOvati ma tenn polju
vecjih uspehov je tega kriva veci-
ma, XII ie omogocevala veGje in
koristnejSe delo. Razlogi, XII We
ljajo gospodarskem mezdnem
boiu veljajo tudi socialni in DO
liticnih kompeticiiah. Da ie na-
mrec samostojen. neodvisen in ne
posreden boi delavstva samega.
pogoj vecjemu vsestranskemu ma
predku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03

COLE zivljenske p~otrebseine. Ako
delavec oh svojem delu ne lie stra-
da. ampak tudi cello magic lakote
umrie. tedai sc mora vse delo kon-
cati.
Med tema mejama PLAYA media.
Media lie tenn Mia. elm manjse so
navadne zivlienske potrebe delav-
ca, elm vec delavskih moci je pod.
ietniku ma razpolago in elm Sib-
keisa ie odporna sila delavcev.
SploSnO mora biti delavska
media tako visoka. da ohrani de-
lavca zmoznega "a delo, ali boljse
~povedano, media mora biti tako
visoka, da ohrani kapitalistu tisto
Nero delovnih mo6i, XII Jill rabi
"a produciranje. Media mora biti
torei tako velika, da delavcu ONO
go6i, ne lie, da hrani samega sebe,
ampak da rodi kapitalizmu tudi
"a delo sposoben narasGaj.
Gospodarski razvoi pa gre V
smeri. da Sc ~zivljenski stroski "a
delavca znizajo in S tenn je dana
kapitalistu m%noznost, da tudi pla-
6e zmaniSa.
Spretnost in moe sta bill "a de-
lavca re cd nekdaj dvoje neobhod-
no %potrebnih lastnosti. UGna doba
rokodelca ie bila zelo dolga, stro-
ski njegOve vzgoje so bill zatega-
deli veliki VednO boil napredu-
joca delitev della in pa %razvoj
strojne tehnike sta povzroSila, da
je bila posebna spretnost in pa
moe V produkciji vedno boil cd
wee. Ia diva 6initelja sta tudi o.
mogocila, da so Sc izucene delovne
sile nadomestile Z neizuGenimi, to-
rel tudi %ceneiSimi, omogoeila pa
sta tudi. da so nadomestovale mo-
Ske pri delu Sibke zene. cello otro-
eli. Re manufakturni dobi opa-
iamo la pOjev; z uvedbo strojev
produkciio pa Sc .le zaGelo ike
riS6anje zen in otrok V n%ajneznej-
81 ~starosti kar ma debelo. To je
bilo izkoriS6anie najsibkejsin IL
med sibkih. XII so bill ~izroeeni ma
milost in nemilost n~ajnezasliSa-
nelSemu ravnanju in priganjan-
stvu. Stroll. XII bi bill imeli biti
blagOslov %clOveStva. so postal V
rokah kapitalistienega izRorisGa-
MIA MEGA prokletstvo.
Mezdni delavec je moral preie
ie V interesu kanitalista zasluziti
toliko. da je prezivel sebe in svo-
10 rodbmo. Zdai pa ne della lie de-
lavec sam. ampak brezobzirni ka-
pitalstieni sistem vprega tudi
nlcgovo zeno in njegovo deco V
tezki jarem izkoriScanja. Zatega-
deli ohrani proletar6eva druzina
sposObnost "a delo tudi tedaj. ce
ina O6e manjso place. ker vsi sku-
PAL vendarle zasluziio tisto svo-
to. Xxi je neobhodno potrebna. da
proletarec ne umre lakote. Razen
tega nudi delo zen in otrok tudi ia
dobiGek. da so zene in otroci sla-
botnelse V Odporu kakor moski,
torej Sc dado tudi brezobzirneie
izkoriseati.
Zensko in otroSko delo zmanjsa
odDornO moe delavca in pOveGa
delavski trg. obenem dale kapitali-
stu moznost. da PLAGUE delavcu
So manjSo place.
Use izkOriScanie ina svoi izvor
V TEN. da delavec dobi manjSo
place kakor 10 ie vredno njegovo
delo. In dokler bo obstoiala kapi-
talisticna privatna lastnina. tako
doloo ne bo konec izkoriSt anja.
IA mai da podjetnik delavcu Sc ia
ko visoko place. Sele ko zavlada
V cloveski druzbi socialism. sele
tedaj bo delavec V resnici preiel
vso place "a svoje delo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03
KAPITALIZEM IN DELAVSKE
MEZDE.

Delavska media ne more biti
nikdar tako velika. da bi kapitali-
stu onemogocila njegovo pvdjet-
le in da bi mu odvzela moznost.
da zivi cd s~voiega podjetia. Ia
kal ce bi bio kapitalisti6no tar
mamie mad delavskimi zahtevami
po WISH placi opraviceno. tedaj hi
kapitalist re davno opustil svoje
Dodjetje. Ker pa ustvarijo delavci
$ svoiim delom veGio vrednost. ka-
kor ie Nth plaza. zategadelj kapi-
talist vzlic svoiemu tarnaniu ne
opusti podjetja, ker ina paG dobi-
eek cd nieoa. dobiGek, XII mu ga
ustvaria edinOle izkoriSGanje de-
lavska media nikdar ne mor
narasti do tiste visine. kier bi pre-
nehalo izkoriScanie delavca.
Delavec ustvari s svojim delom
gotovo vrednost, kapitalist pa mu
ne plaza "a njegovo delo toliko,
kOlikor .ie delo vredno, ampak We
like mani. Tisto vrednost, XII 81 10
kapitalist ohrani cd d~elavGevega
della Ease, imenujemo nadvred-
most. In ia nadvrednost. ia preo-
stanek je mnogo vecji kakor bi
KIDD sodil ma prvi pogled. Zakaj
nadvrednost ne obsega samo IL
stega dobicka, XII ostane V rokan
kapitalista, ampak Sc mnogo dru-
gego. kar imenuiemo. produkcij-
ske ali prodajalne stroske; zem-
lnsko rento, obresovanje glavnic-
mega kapitala, odbitek "a trgov-
ca, XII Odjemlje industrijcu blago,
davki it'd. Use TO odpade cd pre-
bitka, XII ga dobi kapitalist $ TEN,
da plaza delavcu mnogo mani. ka-
kar pa je vredno njegovo delo, Ia
prebitek mora biti toraj precei
velik. ako Sc hoce podjetje "ren-
tirati'. Zategadeli v danaSnji ka-
pitalisticni druzbi delavska media
nikdar he more tako narasti. da
bi dObil delavec samo priblizno to-
ike, kolikor je ustvaril 9 svojim
delom. Kapitalisticni mezdni ST.
stem je toraj V vseh okolscinah IL
~koriscanje delavstva in ma TEN IL
~koriscaniu DO temeljil, &c prav 81
delavstvo Dribori visje place in
ugodnejse delavske razmere, te-
meliil DO tako dolgo. dokler ne DO
konec kapitalisti6nega druzabne-
ga reda in dOkler ne zavlada v
druzbi socializem. Nemozno ie
napraviti krai in konec izkorisea-
niu, dokler ie uredba druzbe ka-
pitalisticna. Tudi OBJ najvisjih pla-
cab je izkoriseanje delavca zelo
veliko.
Toda plaza lie malokdai dose
re tisto naiveGjo visino. XII bi ia
lahko dosegla. Pac pa Sc cesee bii.
IN svoii nainizji stopinji. Nainizio
stopnjo doseze tedaj, ko ne more
delavcu wee zadostovati niti "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03
zAsToJ v soCIALNI PoLITIKI

Delo socialno politicnih reform
le zacetkoma pOvoljno napredo.
valO. Ali dobro obetajo6i politiki
socialne zakonodaje je manjka.
10 trajnega in zacrtanega smotra.
Poskusi so bill omejeni, odredbe
enostranske. Tako nepopolno delo
nj moglo DAFT popOlnego resultata.
S~ocialistieno delo zastaia. Drza-
va Sc izogiba H~vrSevanju socialne
naloge napram delavstvu in sploh
gospodarskO SibkejSim.
Zastaianje socialne politike Sc
ne opaza lie V Ameriki XII je DO
svoii nazadnjaSk mredbi in DO
konservativnemu n~aziranju mes
canstva nesposobna "a koristno
politiko. Socialna politika naza-
dule tudi v DRAW, XII .ie dala tel
tvorbi temeli in cilj. V NemGiji
sami. Bismarck ie prvi pri6el raz-
vilati sistem narodnih socialnih
reform; in Sc pred lett ie nemski
cesar sam poudarjal potrebo So
cialnO politicne zakonodaje. V
Nemciji sami kakor drugje zasta-
ia socialna politika temu so vzrok
raZni raZlOgi in ticijo V razred-
mem boju delavstva, XII je zvrnil
vse poziciie meScanskih strank.
Nzroki zastajanju socialnin re-
form so najzgovornejsa obsodba
reformisticnih tendenc mescan-
sko demokraticnih strank, XII no
Gejo resiti gospodarska nasprotja
izkljucnO potion socialnih zakon-
skin odredb in XII V imenu takega
reformistiGnega programa obsoia-
10 razredni BOZ organiziranega de-
lavstva. Je MANFRED ma TEN svetu
vista Zamaknjenih meScanskih
ideologov. Xxi menijo, da je reSitev
razrednih sporov vpraSanje mo-
dernejsih zakonov. Stremljenje DO
popolni gospodarski in politiGni
preureditvi kapitalisti6nega 81
stema in razredni boz MISC po mne-
nju teh ublaziteljev ~socialnih kon-
trastov poslediea gOspodarske IL
redbe sedanie eloveske druzbe. S
kolektivno delOvno pogodbo Sc
po min mnenju IL blazi razredna
nasprotia in uredi gospodarske
stike. Ne tajimo vaznost in korist
delovnih pogodb. "a dosego kate
rib so ravno naSe organizacije IL
vedle Ogromne boje in tudi ne
tajimo pomen socialne politike
sploh; sal Sc ie prizadevanju ma
sih zastopnikOv v iavnih institu-
cijah zahvaliti, &c imamo nekate-
re, modernejse socialno gospodar-
ske zakone. V nasem minimalnem
program ina socialna politika
vazno mesto.
Ali ravno zastaianje V socialni
politiki pritrjuie naSemu nazira-
nju o socialnem problemu. Vedno
silnejsi in popolnejSi gospodarski