Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-04
Socialism i'm vOjna.
Henrik Weber:
(Nadal~j evanje.)
Henrik Weber:

ma Avstrijo leta 1859, je prvikrat
p~ostavil demokraciji ia problem
pred oei. Bill maj hitela NemS;ja
AystriJi ma pOmoc, bill mai brani-
La Pad OBJ Renui La Sale lie bill
proti temu, Engels "a. Lassallu je
bila Avstrija sovraznica - freak
cionarni ~princip". Treba 10 ie
premagati, da lahko p~ostaneti
Nemeija in Italia svobodni narod-
nj DRAW. Engels pa Sc je nasprot-
no bal, da bi poraz Avstriie ojaGil
francoski bonapartizem, pruski ce.
sarizem, ruski carizem. Avstrijski
poraz bi pomenjal prviG ~ojaGan-
Je Bonaparta, tOrej nad~al.jevanje
c~esarstva ma Francoskem. ugro
zenje levega renskega obrezja, Ia
branitev nemSkega ujedinjenia $
francoskim orozjem; drugiG lilo
citev Avstrije IL NemGiie, ustvari-
tev male nemske drzave, i~zroGitev
nemSkega naroda pruski voiaSki
DRAW; tretjiG O~jaGenje Rustic, XII
j DO slabost Avstrije odprla pot
do Carigrada. Bonaparte da ie "a
veznik Rustic, cariev zandarm
proti NemGiji cato Sc mora Mem
cija dvigniti proti Francoski. Ako
napade Bonaparte Avstrijo oh Pa
du, ga mora Nemtiia napasti oh
Renu. Boz prot Rusiji je veljal
MarXu in Engelsu tudi v.tcj krizi
"a najviSio nalOgo, kateri mai hi
Sc uklonile vse druge.
Isto nasprotje Sc ie ponovilo le-
Ia 1866, ko so Lassallejanci, ma
Gelu jim Schweitzer, stopili ma
stran PruSije V prepricanju, da je
treba Avstrijo "raztrgati, razko-
sati, uniciti, razdrobiti''. da po-
stane u~jedinienje in osvobojenje
Nemcije mogoce. medtem ko sta
priGakovala Liebknecht in Bebel
ravno cd avstrijske image Obnov-
ljenjc nemSke rcvoluciie. Koncno
Sc je ponovilo to naSprotje leta
1870. ko sta Liebknecht in Bebel
odklonila vojne kreditc. med TEN
ko so ne lie Lassalleianci. temveG
tudi generalni svet intcrnacionale
in braunschweigski strankin odbor
Eisenachovcev zrli ma vojno kot
ma ~potrebno obrambno vojno Mem
ciJe, ma poraz Bonapartov pa kot
ma interes evropskega delavskega
razreda. Edna lie bila socialna de-
mOkracija Sele 30 Sedanu. V pro-
testu prot aneksiji Alzacije-Lot.
rimgije. Marx Sc il je protivil IL
razloga. ceS. da DO aneksija pow
zrocila ma emo cloyeSko dobo SOW
vraStvo med NemGijo in Francijo,
da DO aneksiia Francijo ''pahni-
la Rusiji naroGje" in $ tenn OLA
ella rusko moe.
Tako je bio Z zahtevo vojne
proti Rusiji zacrtana smer evrop-
ski politiki Marxove Sole. Ko 81 je.
Russia ~osvojila Kavkaz in podjar-
mia Poljsko, je nalozila inavgu-
ralna adresa internacionale liza
leta 1864, proletariiatu d~olznost,
da Sc mora vOditi boi prot Rusiji
kot "'del splosnega boja "a eman-
cipacijo delayskih razredov." u
bojem proti Rusiji je podprl Lieb-
knecht ma niirnberSkem delav-
skem %zborovanju leta 1868. odklo-
nitev razorozenia; razorozenje da
je nemogoce, dokler nj Russia uni
cena. Poljska zopet upostavljena.
Ko je Russia leta 1878 zopet ma
padla Turcijo, s. je Liebknecht "a
Turke zavzel in pozval Avstrijo,
Francijo in Anglijo, da maj 81 o.
roziem roki Rusiji ~preprecijo
nadaljno osvojevanje!"
Zani nj pomenjala vojna ma
Balkanu ME druzega kot odlomek
V velikem bOju "a vprasanje "re-
pwblikansko ali kazasko'? To sta
liSce seveda nj ostalo brez naspro-
tovanj. Protivila Sc mu je broSu-
ra, Xxi jo je tidal nemsko-avstrii-
ski sodrug: Ako je Russia proti
Turciji in Avstriji. da S TEN proti
svoji wolff p~ospesuje revolucionar-
nj preustroj: ustanovitev svObod-
nth narodnih draw ma razvalinah
b;stor;.n;h narolnostn;b J~s,,