Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-09


ma zahteva.
Dobro pa je bilo Sc IL nekega
posebnega razloga, da Je prisla
zadeva ma NorveSkem ma dnevni
red. Socialist so re davno vedeli,
da Sc ma liberalno stranko tudi V
navadnih Observation-Disclosures
nth reGeh nj brezpOgOJnO zanasa-
Ii. Med desnim in levin krilom
liberalne stranke so nasprOtja, Xxi
morajo prejaliSlej pOvzrociti loci
tev duhov. Levicarii so odlocni
demokraticni republikanci, med
tenn ko Sc deSnicarji nagibajo k
monarhizmu in so doslej zelo pro-
ii svojim srcem sledili protimon-
arhiSticnim reformam. Razumlji-
vo je TO. ker nina Stranka enotne
gcSpodarSke podlage. Neleposcst-
Mkt sede V njej poleg malih kme-
TOW. veliki induStrialci poleg ma
lin obrtnikov. vellki bankirji po-
leg malih trgovcev, viSoki oficir-
il poleg protimilitaristitnih civil
%listoy. DeSnicarii so V odlocnl
manjSini. To je menda pravi raz-
log, da so doSlei varovali disciple
no V stranki. Nekaterim je mora
10 biti to pray tezko, zakaj neka-
teri Sklepi so bill ze takorekoG
republicanskega ~naGaja. To We
lja II. pr. "a zakon, 5 katerim Sc je
o~dpravila k~raljeva pravica. da
SINE vlagati stoi veto proti skle-
pom p%arlamenta. Xxi Sc tiGejo IL
stave. S TEN .ie bila kralju vzeta
VISA zakonodajna moe, Xxi je zdaj
popolnoma osredotocena Y parla-
mentu, taNO da ie kralj lie Sc ose-
ba "a reprezentacijO.
Ker pa so Sic take dalekosezne
reforme gladko, ne bi bill nihGe
mislil ma to, da st pojavi opozici-
ia reakcijonarjev liberalni
stranki ravnO pri ~vpraSanju re-
dov, Xxi je vendar tako podrejene-
ga pomona, da sc ne da niti V sa-
njah primerjati recimo z zaRonom
o enaki zenski volilni pravici. In
vendar so nastale tezave ravno
zaradi redov. Desnicarji so dibili
pogum. ker Sc je nesloga p%ojavila
V vladi. Trije ministri so zahte-
vail, da Sc ohranijO redovi, GeS. da
mora kralju vendar Ostati kak-
Sna %pravica. da ina cello republi-
canska Francija red castne legi-
je in da so norveSki redovi pristna
narodna u%stanova. Kljub temu je
vlada predlozila svoj nacrt in Vi
ustavnem odseku je bill sprejet.
Ali tudi tukai Sc je pokazala ne
sloga liberalne stranke. V zborni-
ci pa je zakon padel. Zani je gla-
sovalo "A poslancev. proti pa A..
POtrebna dvetretjinSka vecina nj
bila dosezena, in STEER po zaslu-
gi reakcionarcev liberalne stran-
Ike. Min 90 je glasovalo prot ma
crtu svoje Wade.
Zadnja beseda Sc nikakor nj IL
recena. Zdi Sc, da bo ia zadeva
pomagala, da Sc izcisti liberalna
stranka. Ministrski predsednik
knudsen. kateremu Sc mora pri-
znati demokraticno miSljenje,
vztraja ma svojem naGrtu in pod
%njegovim vplivom pOstavlja libe-
ralna stranka v~praSanjc redov ia
svoj program. kdor Sc 2 MIN ne
S%trlnJa, nina prOstora V stranki.
knudsen SAN ie preprican. da BIO
stranka izgubila svoie desno kri-
10. cetudi najbrze ne izStopijo
vsi, ma katere Sc %zanaSajo reak-
cionarci. Kajti tudi pri volitvah
ne bodo mOgli wee nastopiti kot
EiSrTdici,~1 m TczsO ie- TcrjrG, ia
bOdO volilci odobrili min opozi-
clio.
&c izstopijo, izgubi liberalna
stranka vecino, XII jo ina sedai
sama V parlamentu. Knudsen pa
misli. da je niegov vladni nacrt
tax, da ga bodO lahkO podpirali
socialist, s katerimi hi incl tudi
po izstopu opozicionalcev vecino.
To hi bilO mogoGe: seveda bi mo-
ralO postal zakonodaistvo V IA