Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-08

proletarci.
Mic nj zameriti ne republican
Gem ne demokratom, &c bi 81 ra-
di pridobili in zavarovali tie gla-
sove. In razumljivo je, da speku-
lirajo mamie ljudje, III Sc mic MISC,
pa hi radi kaj postal. Yeast je BIZ
la to lahka rec odkar rogovili tu-
di pc nash dezelah socializem, XII
zbuja med delavci zavest, da so
predvsem DELAYED in da imajo svo-
je lastne, posebne ~interese, je to
tezle. u samo red, white and blue
zastavo in S samim kadilom Jill nj
wee moGi privabiti, ker premocno,
prerealno cutijo, da je predysem
treba kruha. cato sc odevajo vsi S
s~ocialnim plascem in sc imenujejo
delavske "prijatelje".
Toda njihov socializem je we'd
no postranska stvar. Narodnja-
kom mai delavci pomagajo deseci
njihove namene, XII Jill imenujejo
"narodne ideale"; klerikalcem
maj pomagajo priti do njihovih
ciljev, katerim pravijo ~"reSitev
krSeanstva". In ce marsirajo de-
lavci brezpogojno pc taxi predpi-
SAM pOti, Jim bodo tukai kapita-
listi tam pa klerikalci -- pri-
jazni. Geslo je ma tel strani "Ne-
umen moraS biti" - M drugi
strani "Pobozen mOraS biti", ma
obeh straneh pa .ie milostno do
voljeno, da 81 craven tudi della
wee.
Ali resniGni polozaj in prava
delavska potreba je povsem dru-
gacna. Delavec je V prvi vrsti de
lavec: craven ie lahko Slovenec.
tudi katoliCan, kakOr je lahko
hribolazec, pevec, amaterfotograf
in karsibodi. &c je rojen Slove-
nee, je popolnoma V redu. da o.
Stane tudi kot delavec Slovenec;
ce mu Ugaiajo nauki katoliSke
we're. nj nobenega raZlOga, da bi
Jill ne izpolnjeval. Ampak V prvi
vrsti jc delavec. Ia kaj cd tega je
odviSna : njegova eksistenca
njegovo ziyljenje doloca dejstvo,
da je delavec usoda njegovih po-
tomcev je ze prejudicirana $ TEN,
da je on delavec, ne pa zato, ker
je Slovenec ali katolican. Ker lie
delavec, visi njegovo zivljenje ma
nit, Xxi Sc vsak hip lahko utrga F.;
njegova gospodarska odvisnost ie
posledica njegovega delavskega
znataja; njegova politicna brez-
pravnost izvira IL dejstva, da je
delavec. re hi bill kapitalist. hi
tudi kot Slovenec vedel, da mu
ne DO jutri treba pc bell cesti no.
siti trebuha "a krufom &c hi bill
bogat trgovec, bi kljub temu, da
je S%lovenec. lahko kot porotnik
sodil o z~ivljenju in smrti; Ge hi
incl troje lepih his, Sc mu ne bi
bio treba bait, da DO moral DAFT
svojega sina S stirinaistim letom
V tovarno.
Ker je "a njegovo zivIjenje cd
lOcilno dejstvo, da je delavec, mo-
ra biti to dejstvo iZhodiSce niego-
viii bojev, njegove organizadje.
Stvar nj ia, da Sc mora organizi-
rati kot Slovenec - ali pa kot ka-
tolican - skupaj $ kapitalisti. S
svojimi izkoriScevalci, S svoiimi
naravnimi nasprotniki, in da ie V
tel organizaciji lahko tudi della
vec. Temvec tako je: Organizirati
Sc mora kot delavec, neodvisno,
loceno cd svojih nasprotnikov; V
svoji delavski organizaciji pa je
lahko Slovenec, in ee ga .je VOLTA,
tudi katolican.
Delavec ina Z vsemi delavci ma
svetu enake, temeljne, bivstvene
%interese. Zakoni izkoriscanja u
cinkujejo ma vse delavce enako
izkoriscar je delavec, maj pripa-
da katerikoli narodnosti. Mani IL
koriScani so tisti, Xxi so bolje or
ganizirani, in narobe. Tako so slo-
venski delavci veGinoma pray mo-
emo izkoriSGani, ampak ne cato.
ker so Slovenci, temvec cato. ker
so slabo organizirani, pa Sc ne