Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-21
o now soCIALNI FILozo.
FIJI.
DR.. Ant. Uhlif.
Konoc.

DJektlvna zavest je preenostayna.
nego ola bi razjasnila neizmerno
kompliciranost kolektivnih idei.
lndlvidualna zavest ie vezana $
telesnim organizmom. XII ina lie
omeJen krog dusevne ucinkoyi-
tosti: obcutek, sprejemanje, cut
ne in splOSne predstave, -- torei
zgolj afektivne. preventive. be-
zne, nestalne pojave, docim SO
ldeJe kolektivne zavesti ustanoy-
ljeni, o%bjetivni, nujni in splos-
nj pojmi. &c hi bill mas razum cd
kazan lie ma plodove naSega or
ganlcno-psihicnega zivljenja, bi
sploh ne bil razum, ampak zgolj
zblralisce tutnih doimov. brez
logike, reda zveze. Inteiektualna
d%ejavnost je paG nekaj wee nego
cutna pestrost brez s~oglasja. Ide-
lie, XII tyoriio mas razumov sistem.
nadkriljujejo vse naSe organiene
moznosti, segajo mad naso indiyi-
dualno izkuSenost, mad naso o.
sebno, subjektivno empiriio.
polmi. : katerimi mislimo, MISC lie
stvari naSe osebnc Gutne izkuse-
nosti
N%praSanle, odkod SO ii pojmi.
je bilo vedno glavni filozofiGni
problem. KakSna je razlika med
cutnimi predstavami in nadeut-
mimi poimi? Ali je mono tudi
spoznanje, XII nj odvisno lie cd
cutne ~izkuSenosti? Ali .ie kaksen
Svet idej, pojmov, misljenja 20
zornim kotom vecnosti, SUI spe-
cie aeternitatis. vir ~najyisje,
t%raJne, povsod pricuioce, neoseb-
ne. objektivne. brezpogojne in
logicne resnice?
Iavest te dvojnosti duSeyneea
zivlJenJa. kretajoGega Sc med Gu
II IN razumom, Sc je pojavljala v
naJraznejsih filozofiGnih. verskih,
pesniskih i'll znanstvenih formu-
lacilah. IavcSt razlike med TEN
kar izhaja IL osebne cutne izku-
senosti, in TEN, kar mas dviga
mad vsakdanjo bezno empirijo k
visit zavesti. k idealnejsi zave-
sti, ie bila : bistvu zavest rail-
Ike nasih cutnin predstav in nasih
pojmov. kojih izvor je bill nera-
zumljiv TEN vecja je bila tain
stvenost tega nadcutnega sveta
idej, ker Sc 10 clovek, XII Sc je cd
resll custev in zivel idealneje, Gu
til nekako ociscenega, okrepcane-
ga, vzvisenega mad svojo fizicno
existence: vse njegovo dejanje
Ill nehanje ie bio pr~onicnjeno cd
neznane sile, vse njegovo mate
rialno zivljenje je zadobilo nrav
mega smisla. Dvojnost duSevnega
zivllenja. razlika cutov in razu-
ma ie bila izoblikovana z rail-
ko zemlje in neba. cloveka in bo-
ga in pod.
V f~ilOzofiji sta bill ii strajnosti
cd nekdai najtezja uganjka. Lju.
die so neprestano ziveli V zavesti
tega dualizma, in filozofija ga je
izkuSala r~azloziti, kakor je pac
mogla. In vselei Sc ie tudi razla-
ga uoenostavila V smislu te ali
one stranke: materializem je ona
vista idejna stanja prevajal ma
nizji gmotni temelj, pojasnjeval
je razum IL cutov. duha IL gmot-
nj temelj, pojasnjeval je razum
IL cutov, duha IL gmo:e, - spi-
ritualizem pa je vse dusevno xiv
ljenje izvajal lie IL neke nadGut-
ne d~ejstvenosti, IL nekih priro-
jenih. bozjin darov Giovesk-ga
duha. XII Jill preprosta eloveska
pamet ne more razumeti.
Najprej je v grski filozofiji -
&c imamo V mislih lie filozofiene
sisteme nasega kulturnega sve-
ia - Platon govoril O drzavi
del, XII ekzistmjejo izven sveta,
v katerem sami zivimo; pc Pla-
tonu so bistveni znaki tega Wis
jega bitstva stalnost, nepremen-
ljivost. - docim Sc vse, kar vi
dino in slisimo, ker je precinct
nasih cutov, preminja, nina traj-
nosti, torej nj. Resincne in DEF