Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-28

ko, nikdar pa dober clan. V sta.
ri domovini Sc lie vedno ma Ia
delalo. da Sc ie privedlo mase dc
tega, da so pri6ele misliti in spo.
znavati, potem Sc ie lahko pri.
Slo do dobre trdne neomahljive
organizaciie. Ozrimo Sc ma Bel
Clio; V vseh krajih, XII so bill po-
pomona pod k~lerikalnim uplji.
vom, so Sc ustanovile citalnice in
druga izobrazevalna druStva: ia
So delovala leta in leta, "a to pa
so zamogli zmagati tako velikan-
sko delo in iz~vojevati tax gigant-
nj boz, kakor je generalna stav-
ka. Vzemimo zgodovino delavske-
ga gibania ma Dunaiu. V zvezkih
Die Neue Gesellschaft" liz leta
1905 pise sOdrug l.. NJ. Hart
mann, kako Sc je am izobraze-
valno delo med delavci razvijalo.
V Gasu ko ie bilo socialistiGno gi.
banie tam Sc 'povojih, so usta-
novili mescanski krogi - torei
ne socialist ''Volksbildungsve-
REM, ki pa nj incl politi6nega
zna6aja. V istem casu so ustano-
viii socialistiGni voditelji "Arbei-
ter Bildungsverein". V katerem
so Sc delavci podu6evali V znan-
stvu. jezikih in drugih predme-
tin. Pozneie. ko so imeli ma raz-
polago wee predavateliev, XII so
Sc seveda vsi V tel soil izuGili. so
delovanje razSirili 20 celem me-
stu in okolici.
Pc meScanstvu acknowledgment
"Volksbildungsverein' pa so IL
kazovali lie nezaupanje in soyra-
Stvo, toda lie nekai casa. Kma-
III Sc Sc socialist pri6eli truditi,
da bi dosegli zvezo, kar Sc Jim lie
tudi %posrecilo, vendar pa so osta-
Ii V prepricanju Sc vedno razkla-
nj. Ko SO tako nekai casa skupno
delovali, sc ie pricel p~rikazovati
uspeh; prvi znak ie bill to, da ie
takratni obcinski svet pod Lue-
gerlem prepovedal temu meScan-
skemu izobrazevalnemu druStvu
mestne dvorane in sole. V katerih
so Sc zbirali poprei br~ezplaeno in
kmalu ma to jim je odtegnil pa
Sc podporo $1,000 Kron; V tel
stiski so Jim priskocili ma pomoc
socialist ter jim ponudili svoi
veliki "Delavski dom" V 16. O.
kraju, da Sc V MEM zbiraio in ma
~dallulejo svoie delo. Tako je DO
nekolikih letih prenehalo me-
seansko delavsko izobrazevalno
drustvo in .ie ostalo samo Sc soci-
alisticno, XII Steje danes $4,000
clanov in poseduje ma tisoGe
knjig ter obdrzuje ma leto pow
precno 300 predavani. k~oncertov
in predstav, katere obisce do diva
m~ilijona delavcev. Toliko so to-
rel dosegli ii $ p%rakticnim smo-
trenim delovaniem. In ako bode-
mo hoteli V Ameriki doseci dobro.
vrlo socialisticno srtanko, tedaj
10 bodemo moral vzgojiti DO u
zoru sodrugov start domovini,
a ne samo skup takorekoG "zbob-
nati", bakor ie Ameriki nava-
da, ne samo med mani temvec DO
vSod.
Ma sell. Xxi ie bila sklicana ma
poziv glavnega odbora, Sc ie to
govorilo, kar sem tukai ponovil
in razen tega Sc o pisavi Probe
tarca in o Michiganski stavki. V
zapisniku XII je bill 'Proletar-
Gu" potem priobGep, .ie bilo ma
pacno porocano, "a TO hocem to
tukai ponoviti. Kakor list pise,
lie gotovo dbro in pravilno. kar
sc tice nasprotstva med delom in
kapital0m. ali med socializmom in
verO V sploSnem povedano ie go
tovo resnica. toda 20 moiem
mnenju, XII sem sci skozi poprej
Omemienom Solo, ko sem slisal pr
We nauke o socializmu IL ust MOI,
kakor so Adler. Schumaier in
drugi. ne pravi formi pisano.
List bi moral vedno upoStevati.
da gre njegova pot med delavce,
XII so vsai po vecini, - ako ne
vsi - ma prvi s%topinii. da spoz-