Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17

itd. daSi tega ne maramo V naslh
vrstah - med naSimi sodrugL
ker vemo, da sc ne Zlaga 2 nasimi
nauki. To kvari naSe delo, ustav-
liza mas razvoi in odteguje nase
6lane proc cd boja. Pa bo kdo de-
jail, da so to malenkosti. Toda
kje so potem vazne stvari, Xxi Jill
vrsite viz - Ali mislite, da vas
tie malenkosti ne potegnejo V tiste
mlakuze, kjer Sc valia ostala hun
zoazija, Xxi nj Sc nikdar sliSala be-
sedice o socializmu? -
Start grski modriian Epiktet je.
dejal: "Skrbeti m0ramo, ia bo-
mo dovrSeni V malih reGeh''. Ka-
ko pa maj bono koristni sebi in
svojim bratom. zee Sc peGamo 5 ia
kimi malenkoStmi, XII mas ovirajo,
da ne moreno citati, misliti in de-
lati "a napredek in svobodo?
Socialism zahteva oil mas svoi
cas- in svoje moci, da oboje izko-
ristimo MENU, ne pa da gubimo
brez smisla in Smotra. Istotako pa
moramo skrbeti IA Syoje zdravje,
katero CINE vsled place in pre-
cute noel nagloma. Ljudje. ki ia
ko brezmiseljno zapravljajo svoje
zdravje, so najvecji sovrazniki
najprej samega sebe, potem pa tu-
di tistih, Xxi pridejo z mimi v do
tiko. Zlasti ie Skodljivo pijance-
vanje. Da je to velika bolezen Sc
DAME druzbe, menda ne dvomi
nihee. Ia bolezen je mnogo sko-
dila in Sc Skoduje naSi agitaciji
med delavstvom. Vsled tega so ma
81 sodrugi V Avstriji, NemGiji, Bel
gill in posebno V Finski zaGeli
energicen BOZ prot pijan6evanju.
Mnogokrat Sc je re Gulo med So
drugi, da .ie cilj socializma boje-
vati Sc prot kapitalizmu in ne
prot vsem mogocim drugim po-
stranskim stvarem. Ampak tudi
to je ena tistih velikih zmot. Mi
vsi vemO, da je V resnici material
ma beda najvecji vzrok pijance-
vanja, a vzlic temu he odobrava-
mo pijaneevanje pri posamezniku.
Praksa je pokazala najjasneje, da
so vse tie male nestrpnosti izginile,
kakor hiHo so postal delavci ella
nj socialisticne stranke in Sc vzo-
znali Z njenimi nauki. Mi tudi tr-
dino, da je beda najvec kriva ne
znanju delavskega razreda, toda
to mas vendar ne opravici, da bi
Sc ne borili proti neznanju DELAY
ske mase.
Mi vedno radi n~aglaSamo raz-
mere. katere hi mas kolikor toll
ko opravicile do tega in omega,
toda ne pozabimo, da smo sami
del teh razmer in Jill pomagamo
u~stvarjati vsak dan. Nikakor Sc
ne smemO vreGi V narocje razme-
ram. da mas premagajo, ampak
bOriti Sc je treba tudi prot MIN
V TAXI meri. kakor prot sistemu,
Xxi Jill vzdrzuje. Ako Sc sami ne
zoperstavljamo razmeram, je ma
ravno. da goSpodujeje Gez mas in
a vladajo. Prilagoditi nam Sc je
raZmeram lie Y toliko. kolikor nam
suzijo V naSo korist.
Nj potreba, da Ri bill V druzbi
kakor maSine. Ljudje so edini
agent in kovaci svoje sre6e, svo-
je Osode. Tudi poedinec poseduie
v@ GaE ~aani mnEi III ~enerziie in
je lahko agent V delovanju "a ma
predek druzbe. Same slabici, raz-
o6arani ljudje so RaiSi sunni raz-
mer kakor njeni gospodarji. Clio
vek nj tn, da Sc pokorava razme-
ram, nego da Jill obyladuje, da Jill
uklepa V sveje koristi, V korist
&Gele druzbe.
.stvarjati zavedne ljudi, raz-
sirjahie nash idei V sirse ljudske
mase, to je delo. Xxi provzroGa We
like korake "a spremenitev sedan
ie druzbe ia delavskega razreda
posebej. Mi nismo V stanju spre-
meniti MEGA dfqzabni polozaj V
tenn S69islu, da bi naredili posa-
mezniks bogatine, "a tenn nit
ne tezimo, ampak menjamo Nth
stare nazore, zavest, njih duSevno
ziylienie