Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-09

nastopal" Bella so izvollll tudl
V knjizniGni odsek in V odsek "a
zabave. Koncno sc Je udelezeval
tudi pouka V knjigovodstvu in
Stenografiji.
Kmalu nato sc je pojavila v
druStvu opozicija radikalnejsih
elementov pod vOdstvom Valtei-
cha. Iii je hotela preustrojiti dru-
Styo Y zgoli politicno in i~zkljuciti
vsak pouk. Ma ob6nem zboru leta
1862. jc opozicija pogorela in k
temu ie mnogo pripomOgel Bebel,
kakor priznava sam. Op%ozicional-
ci so izstopili i'll |ustanovili dru-
StvO ''Norwiirts''. V TEN druStvu
so pray zivahno r~azpravliali tudi
q Skhcanju %splOSnega nemSkega
delavSkega kOngresa. Ia pripra-
We kongresa so izvolili odbor, V
katercOa so poklicali tudi BebelN.
~ takrat jc mladi Bebel Strmel
mad taktiko liberalcev. Razprav-
jail so STEER ma liudskih shodih
o uStavnih razmerah po posamez-
nih drlavah, ali "a Prusijo, kjer
so vIadale naislabSe razmere. so
So razmerOma malo zmenili. To
dvoJno nero je zapazil Bcbel. ka-
kOr j. bill Sc mlad, pray kmalu.
Liberalcem je bila paG Pruska,
kliub razmeram. Xxi so tam VIA
dale, drIava. XII edna zamore I'VE
Sti ncmSko cdinstvo tako kakor
so 81 zclcli in XII jim lehko Sciti
pred Waldo mas.
Metode, pc katerih ie poizku-
sal tcdai vladati Bismark, so bile
metOde Napoleona Ill: izkOriS6a-
Ii obstojeca razredna n%asprotJa "a
svoi sistem in Sc cello $ SploSno
vOlino pravico Bismark je poiz-
kuSal izkoristiti "a svoje interese
delavsko gibanje proti liberalni
burzoaziii.
koncem augusta 1862. .ie dela&
ski shod V Berlinu tudi sklenil
sklicati sploSen delavski nemSki
kongres in STEER V Berlinu. To je
dalo lipskemu odboru povod, da
so stopili V silk z vodilnimi ose-
bami berlinskega giban.ia in so
predlagali Lipsko "a kraj kongre-
sa. Oba Odbora sta Sc zedinila in
dolocila, da ST. sklice kongres u
zacetku leta 1863. 81
V zacetku leta 1863. ie zboro-
val Lipskem "Nationalver-,
band, Xxi je odrekel delavcem in
tereS "a JAYNE zadeve in Jim pri-
%pOrocal, da mai varGuiejo. DELAY
ci maj hi bill lie ''duhovni' clan
ACKNOWLEDGEMENTS. To je pospeSilo
locitev cd liberalcev. Delegate
lipSkega centralnega odbora so
kma.u nato naSli pot k LasSallu,
: kdterim so dogovorili vse ma
daljno postopanic.
Bebel ie izStopil V zacetku no.
vembra 1862. il centralnega cd
bora. Delo V izobrazevalnem dru-
Stvu ga je prevzelo docela. VSak
vecer, ce nj bill ma shodu ali sell.
je prihajal V druStvo. Takrat ie
bill Sc delavec, in je delal cd Sc
stih ziutraj do sedmih zvecer. lie
L dveurnim odmorOm IA obede.
Bebel je bill YES zaCuden mad IL
premembo. Xxi Sc je izvrSila ma zu-
mamie tako magic pri odlocilnih o.
Scbah. Ali y onih vrocih. kipccih
letih. Sc .ie izprenenilo kmalu tn
iii niegOvo naziranic. Tri leta
pozncie. ko je hitcla NemGija ma
sproti leta 1866. So ie izpremem-
ba dovrSiIa tudi pri MENU, IL
Savla ie postal Pavcl.
Bebei - denokrat.
Cast poIni znamenItIh in veil
kin dogodkov so bill. ko je priScl
Bebcl Y Lipsko in ST pridruzil de
lavskemu izobrazcvalnemu dru-
Stvu. Leta 1859. ie bila porazena
avStriiska armada pri Solferinu
in Bagenti. V marcu 1863. Sc jC
priGel veliki agitacijski pohOd
Fcrdinanda Lassalla. V Septem-
bru istega leta ie bila sklcnjcna
uStanovitev intcrnacionale oh pri-
Tiki protesta proti carizmu. XII je