Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-15

'auno staVko uduse IN utrdlJo ka-
pitahstiGno gospodstvo.
IL tega .je razvidno, da taktika
l. w. W., katera odvraGa polite
no akcijo proletarjata in pripo-
roca SABOTAGE in splosno stavko,
Je taktika, Xxi zanikuje taktiko ne
pomirlJivega razrednega boja de-
lavcev, .ie anarhistiGna, a ne So
clalisticna taktika. Ia taktika je
posnetek taktike, XII Sc je poslu-
zulejo ma Francoskem takozvani
anarhisticni sindikalisti, katero so
obsodili vsi evropski socialist. s
TO taktlko Sc ne more zlagati naSa
zveza, pac pa 10 mora Obsojati.
Poleg omenjenih profesionel-
min gospodarskih organizacij a.
~meriSkega delavstva, obstoji tudi
takozvana AmeriSka ~federacija
meScanov, Civic Federation. Gill
tie federacije ie V TEN, da izravna
Spore med delavstvom in kapitali-
Stl potcm sporazuma. Gre il IA So
glasie med delom in kapitalom, -
"a mir med izkoriSGevalci in IL
koriScanci V imenu "druzabnega
blagostanJa''. Ma eelu te Organi-
zaeiJe stoii nekaj new yorSkih
miljonarjey in Sc vzdriuje 5 pro-
stovoljnimi doneski, XII Jill prispe-
vajo ameriSki kapitalisti. Aug.
Belmont, vodja tie federacije je
miljonar, med TEN, ko Sc nahajajo
med ostalimi uradniki tudi vodje
n. +. of l.. - Sam. Gompers in
John Mitchell.
Ia delavske boje V Ameriki je
ia federacija brezpomembna in Sc
ne izplata peGati Sc z MO obSir-
neje. Kar hi koncno incl reel je
samO to, da je to kapitalisticna, a
he delavska organizacija in vsled
tega tudi naSa zveza ne more ime-
ii niGesar skupnega 5 to organi-
zacijo.
Kakor SEN re dejal, obstoje po-
leg naStetih gospodarskih orga-
%nizacii tudi politicne stranke-
predstaviteljice delavskega raz-
reda V Ameriki. katerih zivljenje
je ozkO ezano z naSo zvezo - III
te so: Socialisticna stranka in
socialistiGna delavska stranka.
Kar Sc tice taktike teh dveh
strank, bodimo kolikor mogOce
kratki, kajti Ia tocka je dala ma
prvem naSem kongresu povod IA
velikanske debate in razprave, ko
smo razpravljali, h kateri stranki
maj Sc prikljuci naSa VEGA. Sedaj
Sc zelim omejiti lie ma primero tax.
tike, XII Jill zastopate te dive stran.
Xxi in posebno naSega staliSca ma.
pram organizacijam ameriSkega
delavstva z ozirom ia nepomirljiy
raZreden boz Ameriki. Kajti "a
socialisticno stranko nj dovolj. da
ySebuJe samO lepa sOcialisticna
nacela in teoreticno izrazeno TAX.
tiko. $ katero Sc proglaSa 5 fraza.
mi "a cisto zlatO. Naobratno -
prava socialiSticna stranka mora
ureSniciti frazo V zivljenje. '
resnico - kar pomeni, da mora
revolucionarna nacela nepomir.
Live taktike V vsakdanjem zivlje.
niu prakticirati. Same to zamore.
me welt kOt merilo "a sodbo. ka.
terra cd ObstojeGih sO~cialisticnih
strank V Ameriki ie V reSnici so.
cialisticna in kakSna maj bo naSa
nagnjenoSt napram en- in drugi.
Prva socialisticna stranka V
Ameriki, XII je zastopala ameriSki
%proletarjat V politiGnih bojih '
tel dezeli in katera .ie vzdignila
prapor evolucionarnega-nepomir
ljivega razrednega boja, .je vsem
poznana s. l.. p. stranka.
Ia stra@ka~ ga bih~ore2ai2ircae
.leta 1877. Men namen je, da or
ganizira ameriSko delavstvo V go
Spodarske organizacije in solidno
socialiSticno stranko, katere ma
zaenO delaio "a izboljSanje delav.
skin razmer in odpravo kapitali-
sticnega izkoriScania. Sredstva V
dosego takojSnjih in konGnih ell.