Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-21
VERA IN ZNANOST.

Znanost uGi, da sc V naravi niti
najmanjsi, najneznatnejsi atom
eek, TO je najinanjsi, najtanjsi,
najjednostavnejsi o'clock, katere-
"a moreno dobiti, ako razstavi-
mo, razkrojimo. recimo bodisi re
katerokoli sestavino, ali prvino
hoGemo,) - ne more nikdar izgu-
biti. Ako tega priprostega DEF
silva verski spiritisticni modrijani
ne morejo ovreGi, morajo pac ne
hote priznati, da m~aterija e nj
kdar ne more izginiti, nc more BIZ
ii uniGena, da JIG torej - veena.
To sc paG nikakor wee ne strinja 2
nobcno versko dogmo, toda idimo
dale. Ako nam cerkveni filozofje
priznajo, da je materija res wee
ma, kar morajo, ako hoGejo Bit
pravitni; proti temu ne morejO
MANFRED najti nobenega rravegs
ugovora, ali cello protidokaza
potem je samo oh sebi razumljivo,
da morajo tudi odstopiti cd trdi-
TIVE, da je bila materija sploh
kdaj in sploh cd koga - sele u
stvarenja. Ako ne more niti mai
manjSi o'clock ME izginiti V mic.
je pac razumljivo, da tudi ustvar-
jen nj mogel biti IL mic. KakSne
odgovore ma to kriticno vprasa-
ME, je Ii materija ve6na, pa mo-
reno dobiti cd katoliSkih in dru-
goverskih filozofov?
V rcsni debati z mimi mi je cd
govoril prvi: "Le Bog je veGen,
kajti on je ekzistiral re pred Ca
som, to je predno je ustvaril svet,
oziroma recimo prvo 1aterijo, i;
katerc Sc je pozneje vsc razvilo.
kaJti S ten ustvarjenjcm Sc sele
priGenja - cas-. On no ekzistiral
tudi Sc potem, ko DO jenjal cas-,
to Jc, ko DO unicena visa materija,
katero je on ustvaril. Ia pa je res
Bog ustvaril svet, to Eas uci sveta
vera in to mi v%erujen,o. Kako pa
Je Bog ustvaril matcrijo in kako
10 DO mogel uniGiti, 10 je pa "a
mas verska sk,ivnost, katere mi
priprosti ljudje ne moreno razu-
nett in Bog tudi nj dolzan, da hi
10 nan razkladal, kaiti razumeti
jo moreno lie sele potcm, ko ga
bono re gledali IL oblicja v oblic-
je."
Prvemu takoj odgovorim Clio
vek, III trdis, da je dusevni kon-
kret Bog, to je nekaj popolnoma
nestvarnega, moglo ustvariti ne
kaj stvarnega, materijalnega. Po-
gleJmo, ce je to res sploh ma kak
nacin mogoce.V vi sami trdite ,da je
Bog dusevni konkret in da je tudi
takozvana cloveska dusa dusevni
konkret, ustvarjen popolnoma po
bozji podobi, pravzaprav ne sele
ustvarjen, ampak tudi on vecen
in takorekoc del, recimo majhen
atomcek samega velikega Boya.
Zdaj 81 pa predstavljajte Gloveka,
najinteligentnejsega, najboljsegs,
najmodrejsega, mislite 81, da j.
njegova "dusa" dosegla Sc tako
visoko instance popolnosti, misli-
te 81 takih "dus" ma tisoce, mi.
lijone in milijone, njih popolnost
maj raste do najvisjih visav, zdru.
limo vso dusevnost, XII more oh.
%stojati, skupaj, pa nan povejte,
kdaj, kdaj liz nd kaksen naS;n je
mogoce dusevnemu konkretu a
mo S svojimi mislimi, predstava-
mi j. t. d. ustvariti IL mic, to je
brez vsakega nekaj, - nekaj, ne.
kaj stvarnega, materijalnega. A
ko lie nekoliko mislite, morate to
razumeti in %pritrditi, da je to res
nemogoGe. Misel more ostati lie
misel, predstava lie predstava, fan
tazija lie ~fantazija, ako inmate nj
kakih sredstev, da bi to udej-
stvili."
Drugi filozof je izjavil: "Mate-
rife spioh nj. To je lie namisljeno.
Tudi mas odresenik Jezus Kristus
nj incl ma sebi mic materijalnega.
kajti njegova 6loveska narava in
narava sploh je lie domisljija. V
resnici nhsfnia samn dnSeynnst -