Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-18
DENARNI TRUST
- Spisal Karl F.. N. Sandbsrg. -P,nl |. Molek
(Nadaljevanje.)

mar oO HOltl, NtHtldT No ulNO Dill LdlONOllDl- %
zdevalo sc Jim je, da srebro vzlic vsem Dream,
Xxi Jill je dobilo preSnja leta, lie Sc giblie in da
lahko Sc ozivi. Zlasti je ~bankirjc ~pogrelo. kO je
kongreS !. 1898 oh Gasu voinc $ Spaniio dovoll.
da SINE vlada skovatl vecjo zalogo srebrnih do
larJev liz srebra, XII je bilo kuplieno Sc pred letom
1890. Sklenili so, da mOrajo Srcbro enkrat do
kraJa ubiti; predlOZili so kongreSu naGrt IA "a
kon, kateri hi doloGil izmcniavo srebrnih do
larJev V zlatu, gradualno odpravo Shermanovih
not IN zelenjakov, IA ma drugi strani neovirano
krozenje narodnih banknot. Kongres pa nj no.
tel odobriti nacrta bankirjcv, temvec izdelal je
svoJ laStni nacrt, kateri je IT, marca 1900 postal
Zakon. Now zakon Sc Je imcnoval Gold Stan
dard Act IN pc tenn zakonu ie postal zlati dollar
lednacba vrednote "a dcnar Zedinjenih Drzav in
YES denar V kakorSnikoli ohliki. kar ga ida ali
skuJe vlada, mora temeliiti ma tel iednaGbi. Ia
zakon Je Sc danes Y veljavi. Tako ie konGno IL
gubllo Srebro Svojo SANDSTONE denarno vrednost
III pravl denar je postalo lie zlato. Seveda, sre-
hrm dolarji in ostali drobil jc Sc vcdno V cirkr-
laclJl. toda umerjen je 20 vrcdnoStni meri fla
tcga dolarja.
Omcnjeni zakon je dale dolocal: Zakladnc
note II Iea 1880 So imajo izmcniati Y zlatem de
narJu III kadar 50 enkrat izmenjauc. moraio Sc
unlciti. a nameSto teh not vlada izdaja srebrne
certificate in siccr y tolikem znesku. kolikor je
Skovanih Srcbrpih dolarjcv ma temelju postave
l. dine II. Julia 1890. Zcleuiaki Sc imaio tudi
izmenjayati Y zlatem denarju. Zakladni tajnik
mora oskrbcti rezervni sklad y vladni blagaini
V zneSku $50 milionov dolaricy Y kovanem i'm
nekovancm zlatu; Ia Sklad ina SluIiti le IA izlne-
nJavo omcnjenih vladimir not in Y nobeno drugo
SNrho. N%Slutaju. da padc rczerva zlata pod
100 milionOv, mora tajnik izdati in prodati bon
de. Xxi Sc imajo obreStovati pc 81 in obresti ka-
kor tudi glavnica Sc izplaGa lc Y zlatem denariu.
Oh caSu takega primanjkliaia Y omenjenem re
zervnem Skladu ne SINE vlada izdajati zlatih GER
tltlkatov, dokler nj primankljaj pokrit. Zaklad-
nj taJnik zamOre SuSpcndirati izdajo 2latih certi-
fikatov tudi Y slucaiu. 6e hi Skupni znesek ze-
lenIakov in srebrnih certifikatov Y generalnem
Skladu vladnega zaklada preSegal 60 milionov
dolariev. Kadar ie treba kovati srebrn drob5 IL
zaloge srebra. katera jc bila nabavljena ma te-
melju postave !. 1890. mora vlada uniGiti toliko
zakladnih not. kolikor znaSa vrednoSt skovane,
ga srebra. Glavnica narodnih bank ne SINE Una.
Satl mani kot $4,000 in ne wee kOt 5000 600:
eksaktnl zncSek So urayna pc Stcvilu prchivalStva
Y meStih. kicr Sc banka ustanovi.
Toliko. kar Sc tiGe vaznejsih took. Toda zc
u tega je dovoli razvidno. da jc tudi ia zakon
koikor mogoGc umerien po Ieljah Wall Streeta:
ma vSeh koncih in kraiih ic napcricn proti ostan-
kom vladnega papirnatega dcm1ria. mcdtcm ko
ma drugi Strani dajc o%lajSavc privatnim bank
nOtam.
3. marca 1903 jc kongrcs postavno od>trani!
vsc mcic "a kovanje dcnarncga drobiza .poprcj
"a nj Smclo biti y krolcniu wee kot Y zncSku IN
100 milionov dolaricvl. Y fcbruarju l.. 1907 ie
kongre> dovolil marodnim bankam. da Smcio
dvigniti IL cirkulaciic svoic banknotc mc>ccno do
zncska dcvet miliomov dolaricv. ako ho@cio. RAY
no la zakon ic dovoIil vladncmu zakladniGariu.
da SINE vlagati y narodnc bank vladni dcnar.
' oktobru 1907 So jc zopet poiavila fimanGna
panlka. katcra nam ic Sc dobro y spominu. 10
So jc ScScl kongres Y deccmbru navcdcncga lcta.
bil je takoi predlozen zakonski maGrt IN sprc-
membo bancnih poStav in 30. maja 1905 je kon-
grcS vzakonil Ia nacrt. Toda to jc le zacasni
zakon. XII potccr 30. iunia 1919 ' smislu tega
zakona je zbornica imenovala poscbno preisko-
valnO kOmisijo National Monetary Commission),
katera ina nalogo p~rouciti Scdanji denarni ST
stem Idruzcnih Drzav in oh prvi priliki pcrocati
kongreSuL. kakSnc S%premembc so potrcbnc Z OH.
rom ma Ia sistcm in glede bankirstva vobGe. Ia.
kon lc obenem d0locil nekaj radikalnih sprcmcmh
Y bankirStvU. Poprcj so smell ycliati lc vladni
bondI kot lamStvo IA privatnc h~anknotc narod
MIN bankam po novcm zakonu pa smcjo banke
zantevati Svoje bankOvce tudi ma temelju drzav-
nth. okrainih. meStnih ali municipalnih bondov
IN cello ma temeliu komcrcijalnih liStin. Vsako
lamStvo Jc dobrO. Dale Sc smcjo 20 tenn zakonn
hankc druMti V asociacijah pod imcnom .'Na-
uonal Currency Association" i'm t. aSociaciie ali