Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04

Dl morala bti protizakonita Denar h; N
Ditl samo vladna lastnina, to lie skupna Lac.
lIuustVa; Vlada naredi denar in sankciran il :.
pouagl zakona IN zakon hi moral denar reonr /
rau Ill kaZnovati vsako zlorabo. Pozab;,; .ee "f
smemo Sc nekaJ. Tajnik vladnega zaklada = w.
shingtonu je porocal, da je bilo / aprI. ,o, %
Vsega denarJa v Zedinjenih Drzavah Gez 36oa ~,
nohov dolarJev. TOrej toliko lie v resnic; -.
cesd IN hakuplcenoga denarja. Tainik vlaan.S
zaklada mora vedeti, torej Sc mu SINE vor;as
Manu- pa potem prldemo do tega, da znaseio oh
restonosna ~pOsojila cez O.OOO 600 600 (5o ~;
naru) d~olarJevY In pc poroGilih finaGnikov IN,
SdJo posoJlla Sc velikO wee. Ali nj tn dokaz 4.
=. ~ = miliard dolarJev eksistira lie v domislii !
j, ga V resnlci tega denarja mixer niY In dali.
all nj tn dokaz. da marsikdo. XII pobira obros,;
ou poSoJl' sploh nina denarja. to lie do dotiSr;
poS9Jenl znesek sploh ne eksistira Y obliki =.
hlcnega denarja? In ia ali oni ''marsikdo,, WOW
oar ne more poceti Z denarjem kot hi Sc nm ~
llubllo ce ga pa nina.
Denar pc svoji lastnosti Sc ne more nosod;t;
lzposodim 81 lahko samokolnico. voz ko,;o u; 10
pato Oh soseda IN mu vrnem nazaj, kadar ne no.
trebuJem wee. Denarja pa nj mogoGe vrniti, Ia.
Aor hllro lZposolenl denar %pOrabim, nimam GA
wee. Ako ga hoGem vrniti. moran DAFT zan; ~
10 delovno silo in svoj delovni cas-. to lie moran
pref delati in nekaj producirati. nakar zamorem
povrnltl lzposojeni znesek z obrestmi vred Toda
S TEN nlsem vrnil izposojenega denaria. nae n.
sem uaroVal upnlku nekal svojega proizvoda "a.
to, da sem smel porabiti denar. XII V resnici nj hi
samo nJegov, V izmenjavo potrebne stvari. DE.
mar, XII mi ga je dial, ie po pravici bill ravnotako
moJ kakor nJegov, toda kapitalisticno naziranie
IN kapltahstlcne razmere prevladujejo in iaz 81
ne morem pOmagati.
Zloraba denarja, kakor Sc danes zlorablia. il
mogoca lie tedaj ce tisti, XII ga zlorabljajo. kon.
trollraJo denar ma cell Grti cd vladne kovnice do
yseh kanalov cirkulacije. Zgodovina kovaneea
In papirnatega denarja V Zedinjenih drzavah
nam pa daJe jasno sliko, kako so privatni inte-
resi- vedno knotrolirali mas denar in sedaj ga no.
celo sc cello popolnoma izviti IL rok Wade. Ma ia
nacln je mOgoce denar poljubno pomnoziti ali
zmanJSah; denarni trust je doSlej vedno skrbel.
da Je bllo denarJa kOlikor mogoGe malo V kro.
zenJu in zahteva pc MEM kolkOr mogoGe veGja.
PosoJevati denar ma obresti. kdor ca V resnici
ina, Sc dobro izpla6a Sc bolj Sc pa izplaca po-
sojevati denar, katerega V resnici nj. To yedo
banklrJl. Posoditi tisoc dolarjev in prejeti $50
letnlh obrest. le re nekaj. Toda posoditi polep
Jednega resnicnega tisocaka Sc devetnajst tiso-
cakov, Xxi jh V resnici mixer nj. ali 2 drugimi
besedami; posoditi tisoG dolarjev dvajsetim ose-
BAN. tako da vsaka oseba dobi tisocak in poba-
satl letnih $1,000 V obrestih. lie pa Sc lepSe "a
banklrJe in ve ostale denarne Spekulante. Po-
soditl denar, katerega V resnici nj mixer, Sc pra-
vi posoditi kredit. he pref smo omenili velikan-
sko razliko med zneskom posOjil in pa zneskom
d~enarJa. kollkor ga V resnici eksistira. Razlika
znaSa okrog 46 miliard dolarjev. Tega denaria
V resnicl mixer nj, pac Sc pa ~izrazuje V kreditu;
kredlt zastopa namiSljeni denar V gotovini in
clmboll r%astejo p~osOjila, tembolj Sc razteze kre-
dit. Cimvec kredita. temvec profita V obliki res
nIcnega denarja obresti. Ampak kredit mora
tudi lmeti svOio realno podlago. opirati Sc mora
ma neko vrednoto ali reDrezentirati gotov kapi-
tai, drugace je brez pomona. Da! Kredit te-
meiJi ma delovni sill. Delovna sila ali delovna
moe, to Je e~nerzija mozgan in miSic proizvajal-
cev, tlsta sia, katera proizvaia vse bogastvo,
janet tudi "a denarni kredit. Spekulirati s kre-
dltom Sc pravi spekulirati z delovno lilo drugin
lludl. Delovna sila ina svojo vrednost dokler
proizvaja kapital in ia vrednost je V nerazruslji-
va V zvezi s produktom. Vrednost produkta ustva-
ria kredit in ia Sc izraza V Stevilkah-v dolarjih.
Dokler moJa delovna sila- proizvaja kapital, imam
kredit in ma ia kredit lahko dobim denar. &c ne
delam ,nimam nobenega kredita, niti ne dobim
denarJa ma posodo. Delovna sila Zapomnite 81
II dive besedi. Delovno silo posameznika in cele
delavske mase so Spekulantje kapitalizirali in Sc
daj 10 prodajejo z mastnim dobiGkom. Delovno
silo so %spremenili V namiSljeni kapital 46 miliard
dolarJev In cd teh miliard p~laGujejo delavci vsako
leto trl tisoc milionov dolariev v obrestih, to lie
produciraJo b%ogastvo, ne ia bi bill placani "a
svoJ produkt. Obresti so postavni rop! Denar-
ma posoJha so n~ajvecja in najgrSa zloraba de-