Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-08-26

HIN prllclpa raZNO1a NZaJeinne
pomoci, dokler je mogel; posluze-
val Sc ga je pa, ako mu ie kazalo,
TIA mu rodi kake koriSti. On je
sam mogotec, XII iivi cd della dru-
9Th, on sluAi principu: eloyek elo-
veku yolk. Princip vzajemne pO-
moci n~asprotuje temu, da Sc vodi
boz "a biti ali nebiti 2 vsemi sred-
stvi.
V casu tako groznega izcrpan-
ia mase, kakrSno je bio V casu,
sodelovanja meScanSkih obrtni-
kov V gospodarstvu, ko sta Sc few
daiec in meScan bOrila "a izGr-
panic kmeta, ko sta morala few
dalca: veleposeStnik in duhovnik
pustiti tudi nekaj in Sc dosti ko-
risti liz izcrpavanja kmeta III me-
stnega delavca ~meScanskim patri-
cijem, XII jc bio izkoriS6anje tia
Ganja grozovito. krS6anska lube
zen je zakrivala Svoi obraZ. glasi-
10 Sc ie V vseh farovzih clovek
je 5loveku volk. Teiavno je najti
V zivljenju katolSkega duhovni-
silva dobo, V kateri hi bila vlada-
la krScanska nacela V miSljenju
in Avljenju d~uhovniStva in ME
min posvetnih SobratOv. \ajti je
Y vsem razvoju V cash Cd Krista
10 sedaj lie ucinkovanje principa
~vzajemne pOmo6i, trpeti mast
posebno, in najlepSe V cash. ko
sta imenovana fevdalna goSpoda
najgrSe drla ubogega kmeta -
tlacana. Skoraj YES cas- sovladan-
ia katoliSkega duhovnistva Sc vo-
dijo vojne V korist mogotcev, Xxi
ho6ejo pridobiti wee dezeL, wee
davkoplaGcvalcev in V vseh vol
nah teh mogotcev blagoSlavlja
katoliSki duhovnik smrtno oroz-
.je bojevnikov drzave, V kateri Ii
vi. Pa tudi sam naStopa $ krIzem
V eni, Z mecem V drugi roki, in
4 inkvizicijo trpinGi najplemeni-
tejSe narav tedanjega c~loveStva
ter Jill poSilja trpinGene Z zlom-
ljenimi kostmi ma grmade. Ali so
bile krutostistega duhovniStva IL
raz krScanskega nacela: ljubi svo
jega bliznjega kakor samega Sc
be- - To nacelo je katoliSki du-
hovnik vedno razumeval tako:
Kuj svojega blizniega, dokler je
gorak.
Vile izvajanju krScanskih ma
je4 Po katoliSkem duhoyniku Y
ponenu: Clovek cloveku volk, je
GloveStvo varovalo svoi zaklad:
Vzajemno pomoc in z MIN jc pri
dobilo lepo omiko, veliko znanja
prirodnih sil in $ TEN omogocilo
obvladanie uporabljenje teh sill "a
iz~boljSanje gospodarstva, i'll ma
pravilo 81 je pridobitvena sredst-
va. kakornih nj ,poznal noben
cas pref. Lahko Sc pravi, da VIA
la V temnih 6asih srednjega veka
Evropi clovecnost. simpatija do
revezev prav med tistimi, katere
je izcrpaval ali necloveSko trpin-
ell katoliSki duhovnik: najpleme-
nitejse narave tedanjega sveta je
bio najti V grmadah. ki Jill je
dial zazigati katoliSki duhovnik.
Vzajemna pomoc je zakon clo-
veske narave in tudi ljubezen do
blizniega, Xxi zamre lie V ljudeh,
XII hocejo bogato ziveti cd izkoriS-
6anja mase, in res bogato 1--WE.
'Vsi ljudje ma dusevni visini so
fish, stoiki, Krist in mOderni po-
GAM - Goethe - Schiller, Toll
stoj so stremeli "a veliko druzbO,
81 hi .zdrulevala vse ljudi V dob
rih in slabih razmerah. "Nsaka
kultra vodi do ME, ne pa lie ia.
Vpliv verstev izgine poleg ME.
Pod varstvom kulture preizkusa-
va veda notranjo opravicenost in
dobroto obstojeGega, skozi tiso6
pritokov prihaja izobrazenost V
ljudstva in odpravlja sweetest sta
rega in prenricanje, da je bozia
VOLTA, da morajo mase svoj think
upogibati pod noge kateresibodi
gospode. Pred sedanjo vedo pri-
rode ne more obstajati nobeno
"'razodetier i'm M resnici Strcmp-