Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-28

" nv
V oktobru leta 1865 je tainik vladnega "a
klada naprosil kongres, da mu slednji dovoli do
dobra omejiti krozeGi vladni denar V papirju. (Na
Gegav ukaz? KongreS sc je seveda drage wolfe
odzval in sprejel tozadevni zakOn Is. decembra
1865 in -. aprila 1866 nakadno. Posledica
tega je bila. da ie V cirkulaciji naenkrat zmanj-
kalo denarja. mali trgovci in tovarnarji so cd
rekli kredit, ustavili delo in prOpadli - sledila
je panika in kriza.
Sele spomladi leta 1867 Sc je kongres zdra-
null IN skuSal popraviti, kar je p%resnje leto "a
vozil. Sklenjen je bill zakon, da SINE vlada izdati
denarne certificate V mesku 80 milionov dollar
jev. certifikati so sc imeli OBJ %eStovati po go in
Sprejei Jill morajo narodne banke V njihove re
zerve namesto vladnih not (zelenjakov), katere
so Sc morale oddati zOpet V cirkulacijo.
OBJ Gasu voine je vlada prodala "a wee mile.
nov dolarjev bondov 2 velikim popustom (okrog
60 centov ma dolar) in veGina teh bOndov je pri-
Sla V roke RothschildOm. Tile bOndi so bill pro
DAM V dobi. ko ie YES kredit r|cpublike temeljil
ma papirnatem denarju in platani so bill $ papir
natim denarjem. Vlada Sc je zavezala, da izpla-
Ga bond ma zahtevo v pravoveljavnem denariu,
toda mix ier mi bilo cd Strani vlaGe reGeno. ia Jill
mora i~zplaGati Y kovmem denarju. LaStniki teh
bondov - R0thschild in drugi - hi bill pa rajI
videli, da Sc vlada izrecno zaveze ~izplacati bonde
Same Y zlatu. kajti ma ia natin hi vrednoSt bon
dov viSoko %poSkotila in ma prcfrigan nacin so TO
Svoio zrljo s%prcmeuii Y p%olititne vpraSanie. ka-
trro ie imelo biti odlotilno vpraSanic Y volilnem
boju "a predsednika l. 1865.
Londonski bankirii. Xxi so pokupili bondc. so
dajali direktivo "a volilni boi Y Ameriki. Bankir-
lem V New Yorku jc blo naroGeno. da mai poSku-
Sajo pridobiti obe Stranki ma svojo stran. &c lie
mogote. Obe stranki lrepublikanska in demokra-
tiSka Sc mai zavezeta. da Sc ~izreceta Y PLATFORM
IA izplaccvanie bondov Y kovanem denarIu
(zlatul. D0ticua Stranka. katera bi Sc temU pro-
tivia - pa maj bo katera r. hotc mora biti pri
voltvh porazena. AmeriSki bankirji so St Scveda
odvIali L vSemi Stirimi.
August Belmont, agent RothSchildov. sc jc
prcril do predSedStva Y narodnem demokratiSkem
komiteju. toia konvencije demokratiSke stranke
pa lc nj mogel kontrolirati. konvenciia jc Spre-
jela toxic Y PLATFORM. katera Sc ic glasila. da jaw
nj dolg - mora plalevati Y pravoveljavncu de
nariu kakor ic bilo poprei. : tenn Sc jc demo
krati&ka stranka postaviIa ~masproti bankirjem
in hadnli 50 io takoi obsodili ma poraz. To Sc
ie tudi zgodilo. Demokratjc so bill porazeni in
k temu je nalvcc pripomogci vOdilni demokratIski
% casopiS The New York World. crgar So
lasmik je bill August Belmont. Ia coSopiS je nee
usmilieno napadal in blati! demokratiSkega pred
SrdniSkega kandidata. GeS da L. ncZnozen IN pred.
>cdnika. PredScduikom je bill ~izvoljcn rcpublika-
nee Grant. kateri ie bankiriem r. pref obljubil.
la DO podpiral n%jlhove zeje. Baukirii 80 torcj
ZOpct trlUmtlraIl IN p0Slcdlcd tcga Jc bIld. da lc
kongrcS Is. marca 1869 Spreic! zakon 'kateri ina
okrcpiti javni kredit Zedinjenih drzav'. Zakon
ie dolotal. da moraio biti vladni bondi kakor
tudi pravovcliavne denarne note p~iacljive Y ko-
vanem denariu. Denarni trust ic incl. kar je
hotel.
Nlada je takrat imela komaj toliko kovane-
"a denarja. Ga je ~placcvala obresti od j~avnega
dolga. Now zakon je pa incl namen. do dobra
iztrpati koyani denar zIato in srebro - IL
vladne hlagaine. poyetati iavni dolly potion ma
knadnih bondov in ia dolg dokraia uirditi, tako
ia bo lezal kot vecno breme ma ramah republic.
Druga Stvar. kar so zeleli bankirji doscci L novim
zakonom. ie bila, ia Sc vladni bankovci dokraia
razdenarijo. Ravno Y listen GaSu so pa odprli
vclike move srebrne rudnike Y zapadnih drzayah
in vlada ie upala. da : TEN naravno pomnozi syo-
jo zalogo srebra. vslcdcesar lahko izplaca dobcr
del bondov. Ne hos. zavpili so zopet denarni
mOgotci. Da hi mula - vlala - kar tako cez noe
vrgla svoje breme - iavni dolg - il hrbta Max!
In zaccla Sc je DIVA agitaciia "a razdenarieuje
srebra. Srebro je morale izgubiti Svojo |veljayo.
In bankirji so naravno zopct doseeli svoje.
Narodne banke so cd casa do casa povetale
cirkulaciio svoiih not leta 1870 SO imele S3j4,
100000 Y cirkulaciji. Omenienega leta je bilo ma
rodnim bankam tudi dovolieno. da Smejo pro-
daiati vladne bonde. 5 katerimi so iamCile IA H.
jajanJe svojcga papirnatega denaria; namcsto
teh bondov so banke lahko depozitirale V vladn0
zakladnico vladnc note. Ma IA nacin so banke spc-
Gale stare bonde. hi hi incl biti Y kratkem zamc-