Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-09

harvey leta 1913. Takrat so sc no
jevali meScani in delavci ma ba-
rikadah. Ali zvezo je razdrla Sc
bicnost burzvazijcev. lmovito
meScanstvo, Xxi je -bilo pOgnalo Y
februarju in marcu dehavce ma
barikade, je delavski upor V ju-
niju V Parizu neusmiiieno pote-
ptalo in V oktobru sramotnN ida
10 Dunaju junaSki boj %delarstva.
Sledila so leta protirevolucije. V
DaGetku let cestdesetih je izginil
IL Europe mrtvaSki mir. McScan-
ska druzba je zbirala vsc syojc
moci IA move boic. Ma eni strani
so ST. Zbiralc sile protirevolucijc:
Napoleon Ill. ma Franciscan,
junkerska vlada pod Bismarckom
V Prusiji. birokraticni centralizem
V Avstriji. Ma drugi strani Sc je
pricelo zopet gibati delavStvo. Xxi
Sc je ojacilo vsled nitrega razvoja
lnduStrije Y lctih petdesetih. Med
reakciOnarci i'm med prOletariatOm
je bila lberalna b%urzvazija: ho-
tela je ukleniti reakcijo in udcj-
stviti svoio razredno gospodstvo
V parlamentaricnem reZiinu. ali
svOboda. n katero Sc ie borila Ii
beralna b~urzvazija, je pOmcnja-
Ia "a dclavStvO tlaCanstvo. Via.
dajoGi krogi so iskali zavcznike
prot liberalni Opoziciji V vseh
razredih, katere so loGila Socialna
nasprOtStva cd liberalne burzva-
zije. Napoleon. Xxi .ie bill pravkar
reSil posedujoGc stanove pro!etar-
skega upora. .ie koketiral Z DELAY
ci, da hi oplaSil meSGansko opozi-
ciJo. Bismark in pruski konser-
vativci so izigravali delavsk> gi.
banle prot %napredni stranki. Ma
Avstrijskem so mobilizirali few
dalci zapCStavljene narode in
razrede prot nemSkemu liberia
lizmu. Ali mai hi Slo delavs'vo Z
Waldo prot burzvaziji in tako H.
sililo cd vladajocih izboljSanj, So
cialnega pololaja? Ali pa mai hi
prelozilo BOZ prot liberalni bur
zvaziji in jej pomagalo u2ropa-
stiti reakcionarne sile, da bi zace-
10 p%ozneje, V mesGanski drew s
parlamentarno Waldo. ko hi DO
stall polozaj %ugodnejsi, raz 'ednI
BOZ?
V TEN boju ie bill Bebel V tabo-
ri revolucilcnarne demOkr lie.
Nj v%erjel. da Ii postala spi ,Sna
volilna pravica orozje d~elays:va.
splosna volilna pravica kot da-
rilo vladajocih. Upal je, da Sc
kmalu ponoyi veliko revolucio-
narno gibanie, kakor ga .ie bill do
zivel leta lS4S. Hotel ie zvezo L
malomeS6anstvom. hotel je pri-
tegniti kmete, da hi imela bliznja
revolucija mocno ljudsko arma-
do. Sele bi nova revolucija pora-
lila OBSERVATION-DISCLOSURES sile, bi
bila ugodna tia "a odlocilni boj
proti kapitalizmu. Bebel je bill
demokrat, preden ie postal socia-
list; in zagovornik revolucionar-
ne demokraciie je ostal vedno.
Bebel - socialni demokrat.
korak "a korakom Sc ie odda-
~ljeval Bebel cd liberalizma in pre-
hajal k socialism,. V njegovem
razvoju Sc zrcali YSa zgodovina
nemSkega proletariata. V boju
roper pristaSe LasSallovc Sc je bill
Seznanil Bebel Il LaSsallovimi
spisi, Cd Lassalla .ic preset k
MarNu, tako pravi sam. V jeci
je bill precital Marxov "'Kapital'
IN Oh iega ceSa jc postal aposrei
Socializma. Mice nj znal tako ka-
kOr on zbuiati vero V veliko bo-
docnoSt, kO ne DO ne revezev. ne
bogatinov. ne hlapcev in ne 60
Spodarjev. ZivljenSko delo Karla
Marx je bilo. da je zbudil zaupa-
ME in SamozaveSt delavskega raz-
reda. da je pokazal mepremaglji-
vo silo organizirancga delavstva,
XII podere $ zvijaGc in spletke,
vsc lazi in nasilnoSti onih, Xxi Sc
zoperStavl.jalo zgodovinskemu