Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
DENARN TRUST
Spisal Karl F. N. ~Sandbsrg. -Psul |. Molsk -
(Nadaljevanje.)
OBRESTI.
OBRESTI.

NJ'N oNSNtIoOH, EuISOD, Drdta wright In Sc
wee drugih je bio imenovanih. Kon6no nekdo
reee $ nasmehom "Titi, Xxi ie iznasel obresti, je
bill gotovo velik prefriganec."
Vsaka re tako dobra iznaida Sc lahko zlo-
rablJa. Smodnik, stroj in denar so tri yelike IL
naJdOe, ce ne morda n~ajvecje; toda tie tri iznajd-
De Sc vedno 5olJ ali mani zlorabljajo in denar Sc
Notwithstanding je cloveku ma kcrist dokler = MIN
ruSi skale in pobija nevarne zveri; kakor nitro
ga pa clovek vporabi "a uboj soeloveka. tedai ie
smodnlk zlorabjen. Dokler nam stroj sluzi V pro-
HvaJanJe %pOrabnih predmetov. je stroj nasa We
llka dobrota. &c pa delavci, XII operirajo stroll
delaJo ravnotako teSko in ravno toliko delavnih
ur ter "a ravnotako place kakor brez stroia. tedai
Je strol zlorabllen. In dokler z denarjem olaisu-
Jemo delo IN trgovino i'll ga rabimo lie kot sred-
stvo lzmenJave, Je vse dobro. Kakor nitro ma
zacne ia ali oni denar kupiGiti. ga s tenn takoi
zlorablja, kajti denar je narejen cato. da sluzi
kot sredstvo izmenjave in da cirkulira naprei;
V drugo svrho bl denar sploh ne smell sluziti.
kdor zadrzuje ali ovira denar V krozenju in s tenn
prisili padanje cen vsakdanjim potrebsGinam. da
potem zamore pokupiti blago ali karsibodi "a
polovicno ceno (kakor so delali Ieta 1894 in oh
casu druglh %polomov), tedaj to pomeni. da mora
lJudstvo placatI gotovO kazen ali gotov davek
cd cirkulacije denarja. Ma ia nacin lie zloraba
denarja toliko vecja Kadar pa clovek konGno pro-
glasl denar "a Svojo neomeieno last in ga dovoli
socloveku, da ga SINE rabbit kot sredstvo izme-
nJave lie pod pogojem. da ga vrne nazai in da
plaza gotov davek cato, ker ga rabi. potem do
seze zloraba denarja svoj vrhunec In tisti Glovek.
kateri Je iznaSel to zviiaGO. MANFRED obresti. bill lie
V resnicl n%ajveGji iznajditelj "a tiste, XII drze
cIoveska bltJa " sponah suznosti. kdor placuje
ohreStl, opravlJa gotOv cas- brezplacno delo IN
upnlka, dasravno tega ne We. ali Sc ne zaveda. In
to Je naJlepSe. DelaS zastonj. a ne YES tegal Ako
81 s pomoGjo smodnika in puSke, torej z nasiljem
z~aSlznJs delavce s pomccjo maSine, da delajo
cate, moraS zopet imeti skrb, da delavci ne "a
S~traJkajo i'll ne delajo proved 'troubla'' Toda 6e
zaslIznJS clOveka potion obresti, cello z~ivljenje 81
lahko brez skrbi. DotiGnik, XII placuje obresti. Sc
nit malo ne zaveda, da zrtvuje vsak dan nekai
casa tebl IN della zate on misli, da je svoboden
kot ptlca pc nebom in da della lie Ease, Recimo
Ola JAZZ tebi posodim so dolarjev. Tt mi plaeas sest
dolarJev letnih obresti od posoienega zneska in
S TEN, ker placaS Sest dolarjev delaS diva ali tri
dnl V letu zastonj, kajti place tistih dveh ali treh
dni sem JAZZ ze wei. Mesto Chicago namerava DO
sodfi pet milionov dolarjev "a zgradbo luke; cd
tega zneska bo plaGevalo mesto diva miliona in
1913 tisoc dolarjev obresti. kar pomeni, da bodo
moral davkOplacevalci mesta Chicago izvrSiti
brezplacno delo V vrednosti zadnjega zneska V
korist tistih. Xxi bodo posodili denar. Zedinjene
drzave so posOdile 300 milionov dolariev "a
zgradbo ~Panamskega prekopa. Cd tega ~posojila
mora vlada plaGati 80 milionov dolarjev obresti.
kar zopet pomeni, da vsi prebivalci pod strijcem
'dHiom moIdJo LNT>ll DreZplacnO Qel0 V Vred-
noSti $50 milionov dolarjev "a tiste, XII so poso-
dill denar.
Toda tie Stevilke predstavljajo mike, zmer-
ne in "postee" obresti, kakor hi Jill imenoval
Ia ali Oni. Ali Sc to Sc nabere Ge clovek cello xiv
lJenJe placuje obresti. Ako pa vzamemo 10, IL, 20
ali cello 36%o, kOlikOr navadno zahtevajo zastav-
nice, potem je pa &c veG kot suznost "a tiste re-
veze, Xxi toliko placuieio.
Vzemimo. da z~naSajo VISA obrestonosna po-
sojila V Zedinjenih drzavah $50, 600, OOO. 900
$50 miliard), najbrz pa z%naSajo Sc vec kot toll
ko. Vzemimo dalje, da Sc ia ogromni kapital
obrestuJe pOvprecno pc Sest odstotkov. torej INA
sajo letne obresti tri miliarde dolarjer (miliarda
je tisoc milionov) ali z drugimi besedami svo-
bodni ameriski drzavljani izvrse vsako leto brez-
placno delo, Xxi producira vredonst treh miliard
dolarJev! In ce dale vzamemo, da .ie okrog Is
milionov produktivnih delavcev V naSi republiki
S povprecno place 80 centov ma uro, tedai vidimo,
da mora vsak delavec in delavka delati 666 UT "
vsakem letu ali nekaj vec kot dive uri vsak dan
brezplacno. %zastonj, "a obresti. Ako hi mogli
danes Odvaliti 2 naSim ram to teSko breme tri
miliarde obresti, s~krajsali bi lahko delavnih "a
dive uri vsim p~etnajst milionom delavcem, ne da
bi izgubili jeden sam cent ma mezdah.
Ali bote rekli - kdor ina denar, re denar
njegov in delati SINE z njim, kar Sc mu poljubi.
Lahko, denar zapre v skrinjo, ali ga pa posodi in
narekuje obresti, kakorSne sam hoce. Kdo mu