Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-25

je, kako ie rasel tukaj lnozemskl
kapital in kako ie POSTPAID mogo-
cen V financah. Zakai ne bi bilo
tako tudi V Meksikif
70 ie bill zatetek. Diaz je hotel
razviti kapitalizem, ali pozabil
.ie. da ic bill takrat V MekSiki '
na.ilepSem cvetju fevdalizem, &a-
teri 5 e danes zivi. Sc pied MIN je
gospodarila mad vsemi zemljisGi
m%anjSina mckSikanskih 'izvoljen-
cev". katcrih predniki SO dObili
zemljiSca Sc oil Spansklh kraljev.
Ii mekSikanShi 'ariStokratJe' so
poScdovali vso obdelano zemljo
celc repubiikc in miliOni prostega
ljudstya. H. Sit Indijauci, bill so
peoni ali po naSe tiacani, navadni
najemniki, HI so malo na boljSem
kot tclesni suznji. Med Omenje-
mimi zcmljiSkimi poSeStnikl Je BIZ
la i'm .ie 81 danes tudI katoli-
Sla ccrkcy OH. oma Skotje in far
nj zupniki ter glavarji kloStroy,
hi so tudi incl svoje peonc IN Jill
imaio Sc danes.
Diaz .ie puStil laslulni' ari-
S%tokraciji vse podedoyane privile-
gijc. ) tenn ic vzdrlaI fcydni 81
stem. Konccsijc. hi 9Th je dclil tn
jclemSkim podJetnikOm, Sic 80 y
Sporazumu Il zcmlli>kimi magnati.
Diaz ic domiuiral fcderalno zbor-
uico d lclezno roko kakor SkuSa
Sedai Hucrta. V sporazumu L zem-
ljiSkimi aristokrati ic izkoriStal
Meksiko do skIajnoSti. Aristokra-
eliza je imela pod MIN svojo fla
to dobo. Ma drugi Strani so pa
trpelc maSe pconov in Sc bolt in
boil pogrezale y bedo in barbara
zem.
Med tu.ici, katcrim ie dovolil
Diaz. ia so poliubno lzkoriStali
mekSikanSko ljudStvo. je bill mai
m~ogocnejSi Sir Wectman Pearson,
sedai lord Cowdrag ma Angle
Skem. DiaA in jcgova klika mu j.
dala bOgate konceSije. Pearson je
zgradil Tehuantepcc Zclcznico. HI
je yl4dna laStnina. V zgradbi tc
a%eleznice ie bill velik dobitek in
Sc vecji je bill Y opeuraniu rSte.
Pearson je naredil pogodbo L Dia-
ZEN, da je tudi upravljal omcnie-
no z~eleznico.
Tako SO tekla celia leta. Zedm-
jene drzave so med TEN prevzcle
konstrWkciio PanamSkega pre-
kopa in isti St bliza svOii otvo-
ritvi. Panamski prekop pa zc dol
go let zaydala strah Pcarsonovim
interesom. L. otvOritvijo prekopa
DO padel zelczniski promet vsled-
cesar bO Pearsonova zelezniSka
koncesija slabo noSila. cato lord
Cowdray ze dolgo casa della ma
to, ia bi Sc iznebil lie ~konceSije.
namrec uprave zeleznice Tehuan-
tepec. do katere "a veIe pOgodba
Z meksikanSko Waldo. Lord Cow
dray Sc ie zanaSal ma Diaza, ola
ga DO on resil te sitnosti. tOda
isti cas- ie po mnogih letih in 30
mnOgih poizkusih zavrSela revo-
.lucija in ma povrsje ic priSel Ma
dero.
Lord Cowdray pa hi Cd Diaza
dobil lie zelezniSke k~onceslJe, tenn
Wee tudi bogate dovoljscine "a
petrolej, ma katerem ie Meksika
- kakor smO re rekli - silno bo-
gaia. ManjSe petrolejske koncesi-
je ie dobila tudi Waters-P Pierce
Oil Co.. XII je bila teda.i podruzni-
ca ameriSke Standard Oil Co. Ia
10 je BIZ : kohhdrcnci anglcski IL
ameriSki kapital. ko ie torei pri-
eel Francisco Madero revoluciio
proti Diazu, %pomagal je zadnje-
mu z vsemi svojimi miliOni lord
Cowdray, da hi ga ohranil ma po-
vrSiu. Ma drugi strani ic pa po-
magal Maderu Cowdrayev konku-
rent Waters-Pierce. Diaz ie pa
del in Madero ie postal predsed-
nj k Meksike.
Il Maderom so nastali slabi ca
81 "a lorda COwdraya. Madero -