Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-20
KLERIKALIZEM IN SOCIAL
ZEN.


mimi in socialnimi razmerami in
Sc jim je zmerom prilagajal. Ma
korist vladajocih ziNjev seveda!
Zatiranim in tlacenim je cerkev
oznanjevala "dolinoSt', 'da po-
trpezljivo prenaSajo svoio usodo
in da Sc ne upirajo roper "bozji
red. In "a tolazbo Jim je obeta-
la bogato placilo IA vse gorje in
"a vso bedo onkraj groba.
Stalis6e prvotnega krscanstva,
"svetih o%Getov'. Xxi so V prvih
stoletjih oznanjali Kristov nauk.
Nth stalisce do socialnega vpra-
SANTA je bio povsem drugatno
nego poznejSe case. PRAY moGno
je diSalo pc komunizmu. Strem-
ljenje pc lastnini in pc posesti ie
tiste case veljalo "a ~pregreSno.
&c hi bila cerkev driavo in
druzbo prekvasila 5 TEN naukom.
hi bal goSpodarski socialen in po-
hticen razvoj nemogo6. Ampak
zakoni razvOja so bill moGnejSi
kakor beSede cerkvenih oGetov in
cerkev Jill je u~vazevala priznala
je zasebno lastnino in oznaeila
razlOcek med bogatinom i'll sirO-
makom in razredno goSpodstvo
"a "nedotakljivo' ustanoyo DO
"bozji volji'. V resnici: cerkev
Je bila razvoju pogostoma IA ma
poto; upirala Sc je velikim gospo-
darskim, socialnim in politicnim
preobratom, ce je bila V strahu
"a svojo moe in veljavo. Ampak
ko so Sc ii ~preobrati vsled zgodo-
vmske nujnosti zgodili, ko Sc je
zrusil fevdalizem, SUBMISSIVE in
tlacanstvo, ko Sc ie podrl absolu-
tizem in razpadel pod udarci ka-
pitalisticnega gospodarstva start
obrtni red Sc je cerkev lepo
vdala iii vSe to "'vzela V svojo
zascito." Waldo vsakega razreda
Je navsezadnje pripoznala in 10
branila pred ''prekucuhi'. Use
lei Sc je pobotala 2 vladajocimi
razredi in oblastmi roper %interese
tlacenih in preganjanih. In tako
je postala tudi patrona kapitaliz-
ma in ma socialno vpraSanje ma
sih dni gleda Gisto $ kapitalisti6-
mega stalisca. KatoliSki cerkvi ne
gre niti picica zasluge, da Sc je
rodflo delavskO gibanje. da so ma
stale SANDSTONE delavske stran-
Ike, XII Sc v interesu proletariata
vojskujejo roper kapitalisticni
gospodarski, DRAWN in p%ravni
red.
liza prvih zacetokv delavskega
gibanja je bio V kleIikalnem ia
boru vedno nekaj socialnih poll
tikOv, Xxi so spoznali potrebo boja
roper kapitalizem. Tako n. pr. cd
Lasalla k socialni politiki spreo-
brnjeni mogunski Skof Ketteler.
Steer Sc nj Odrekel dogmi, da
mora biti ma svetu mnogo ST.
romakov in malo bog%atinov. da
bo delavska usoda ma vse vecne
case siromaSno zivljenje. vile te-
mu je delavce naravnost pozival
ma boi roper ''brezbozni kapita-
lizem,' XII ~"spravlja gmotno xiv
ljenje delavcev nevarnost in ~
preminja zemdjsko ohio V su-
zenjsko trzisce.' Opravicen in
zdrav, je dejal skot. je ia BOZ, in
potrebna ie zategadelj organiza-
eliza in koalicija delavcev, potreb-
no je sredstvo stavke.
Klerikahzem pa 81 je izbral
drugasno naziranje. Mnogo dru-
9Th katoliskih pisateljev Sc je
trudilo, da spreobrnejo klerikali-
zem X poSteneiSemu staliSGu v de-
Savskem vprasanju. Odlicen "a
stOpnik te struje je baron Vogel-
sang, Ma katerega so Sc V svojih
boljSih cash kaj radi skliceyali
tudi nasi klerikalci. Pri Vogel-
sangu srecavamo vZlic vsemu pla-
hemu poloviGarstvu mnogo zdra-
We misli. Tako piSe:
"Kapitalisticni red .je delo Glo-
veskega greha in GloveSke slabo-
sti; z..dira Sc V prirOdne in razo-
iete bozje postave. Takoimeno-
vani red je, ce ga natanko pogle-