Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-11
Pari$ka kOmuna.
UVoD.

Zopet sc blza Is. marec, ZgodoVnsko p0membni dan, dan VISTA
jenja parskega prOletariata. Razredno zavedni proletariat sirom
sveta se ponosom spominja dine, ko je pariski proletariat vstal
kot en- MOI proti tranji in SO judski oderuhi, tatovi, proditutke
in minstri bezai ' Versailles. Nazadnjaki vseh narOdov se trudijO
IA hi obhtili iunaSke borce "a komuno. Podtikajo Jim vsako vrstne
noble cine, katerih MISC izvrsii nikdar. Posteni zgodovinopsci dru-
rh narodOv so opravljivcem re zdavnei potegnili krinko raz obraz
in ih pokazali javnosti kot laznjivce. V slovenski hteraturi imamo
izven elankov, Xxi so izli V delavskih hstih, pray malo o komuni
Zato so sovenski nazadnjaki lahko poliubno lagali SiBim ljudskim
sloiem o parBN komuni. Posebno po dezei MISC druzega vedeli o.
komuni, kakOr izmiSljotine klerkalnih agitatorjev, katere so pripo-
vedovai ljudstvu raz LEGO in ma shodu o straSnih rdeckarih. XII so
Sc spunai prot viadi. Seveda so grozodejstva, Xxi so Jill izvrSni vlad-
nj mameluki, previdno zamOleali- cato ie sOdrug France Mlost, Xxi je
predaval v LJudskem odru V Irstu o panSki komuni, izvrSh S svojm
predavanjem delo. IA katero mu je gotovo vsak prijatelj resnice, ma
predka in svObode IL srca hvalelen.
Predavanje sOdr. Franceta Miost. XII dokazrje. da je temelito
preStudiral dOgodke, Xxi 10 $ vrSii l. 1871 V Parizu, e glasi ma
slednje:
10. marea 1871 Sc je raznesa po EvrOpi vest, da je izbrunnna
V Parizu revplucija. List so poroGali, da ie glavno francosko mesto
V rOkah najhujsih puntarjev in rdecdarjev. V onh cash je pome-
njala beseda: putar. ruckar vSe kaj drugega kot dandanes. Iljudje
so 81 domiSlah, da so najhujSi roprji in bOlji o dljudozrcev in kani-
balov. - MeSeanstvo vsega sveta je pa ohranilo do imenovanih pun
tarjev in da pariSkega komunHhcnega gibanja spomin zanicevanja in
sovrastva. VISA kapitalistcna burzoazija je melnarodno zdruzena Y
obsojaniu parSke komune. Znamenje to. da ie bho imcnovano revou-
cionarno komunisieno gibanje deo proletarcev -nemanicev. Deavstvo
DO pa hranlo ma veke hvalezen spOmin ma to proletarko gibanje, XII ie
bo uduseno cd mescanstva ' klanju in ' potokih dragoeene de
lavske krvL irnJeva pot deavskega lJudstva Je ba seveda mnogo
krat poSkrOpliena 5 prOletarsko krvo. Toda zgodovinski dogodek
IL leta 1871. je brezdvomno vazneiSi Cd vseh ostaih vaznih delavskih
gibanJ, Iakrat Sc 81 deiayel V zgodoVm cIoveStva pruc osvoJh Waldo
in vladali V svoio korist.
RevouciOnarnega gibanja IL leta 1871. MISC povzro6ii deIavci
in ga tudi nj nih6e organizral. Izbruhnila je revolucija sama kot
posledica razmer, Xxi so Jill ustvarli mogotci. NzrOkov ie seveda mno-
20 in razltni so. Zapravliivost francoskh kraliev in plemenitasev
le V srednlem veku poyzroella med francoSklm lJudstvom straSno be
do in glad. Kot naravna posledica tie straSne bede fe bia revelucija,
Xxi je zbruhnila ma dan leta 1889 in spravila oh glavo tudi tedanjega
kraIJa Ludovlka ANL LJudstvo, kl se le ma tax nacln reSlo monar-
hlJe, N znalo vladati. Napoleon je ljudstvO kj kmalu zOpet usuznil
in se progasl "a francoskega cesarja. Pozneje ie dobila Francoska
kralja IL druIne Orleapske Louisa Filpa. Revoluciia IL lea 1913 je
vrgia prestola tudi tega Oreanca. KO so lea lS4S. obesali ma Du-
naJu ma cestno svetIko ministra grofa Latoura. je moral Louis
FLIP bezati skrivoma IL Francije. da 81 resi- zivljenie. Francija lie do.
bla znova republiko. Xxi je pa imea veiko skriih in odkrtih So
vraznlkov. Napoeonova druzna je uzivala med ljudstvom Sc vedno
vehke smpatije. In kakorkoli je bio res, da nj bill Napoleonov nedak.
Napoleon Ill, niti senea svojega slavnega prednika, ga ie "A okra-
Jew vendar zvollo "a predsednka republke. 10 je podkupil in 81
pr1dobl vplivne francoske moze, pa pometal IL jeGe in izgnal nasprot.
nike Sc le dial okicati Ia francOskega cesarja.
Med novim vladarjem in drzavnimi ustanovami nj pa bio mix
dar pravega soglasja. Napoleon Ill Steer nj incl yelikih sovraznikoy
toda neSposobnost Je micna NIGGA in njegovo cesarstvo. In Gudno
NovO cesarstvo je pOgnio BIAS tedaj, ko sc 81 vi domiljai. da lie
ma vrhuncu svoje moci. 1.-Two bite je re smrdeIo pc mrlicu. Nedolocen
ct maIkotentov se Je boJ In Dol pJrJemal duhOv in od vSeh strani
Francoske s. 5 e ogla$ai preroki in oznaniali poom. Zaupanje V VIA
dasko sposObnosti cesarjeve so izginiale Neuspeh niegove poltike '
Mehik, kamOr je postal V smrt avstrojskega Maksimiljana. oSame-
lost Francije V mednarOdni poitiki - ve ie pomagalo, da Sc je Srn
stTah in nezauPljivOst Francja Sc ie zavedla, da cesarstvo nina MOI
Xxi hi odgovarjali potrebam casa. RazkoSen zapravlHvec ie bill imeno-
van ga ministra notranjih zadev in Pariz je postal zbiraIiSce ee
gantnih pustolovcev. Sami Eonapartisti so $ tutii osabljene. Bo
napartist ROuner ie lea 1866 napisal, da ina Francija sledeGe tm
ministre: l. cesarjevega ministra. 2 cesaricinega ministra in tretn j
RAD mlhster Leo akademJamL. knJzevnOstlo In cesarstvom nj
bio sporazumljenja. CesarstvO ie sOvrazno poitiko V knjizevnosti
francoska knjzevnost lie pa bla cd nekdai polnicna in pohtikujoca
Ma prhisk cd zgoraj Sc je pojavljala reakcija cd spodaj.
lie lea 1857 so pOkazai parHki voHlci znamenja nezadovoljstva
MescanstvO zahteva mipopolnejSo ustavo. Delavci so zahtevali lu-
dovlado ali repubhko. Tedaj Sc je Napoleon ustrasil in napovedal no.
We voitve. Pa ghj Guido! Cd s.. miljOnov volcev Sc lie izreklo
7,4s123l "a cesarsko poitiko. Nekai mesecev pc voitvah je pa lezalo
cesarstvo V prahu uniceno. Tezko ie razumeti kako je bill mogod
padec cesarstva pi tako ogromnem stevilu voicev. Xxi se je IL
rekdo ZanJ. Demokrahcni pSatelu in pOitiki trde, da se je pri vOitvah
sleparho. Sc vedno ie takO, da prtrde volilci navadno onemu, XII
Vohtve razpSe. Sc nobeni vladi V Evropi MISC dali pi voEtvah
nezaupnlee. 5 pusko bi Sc borili prot njej; pri vohtvah se ne znajo
odlocltl CesarstvO je imelO ma svoji strani lie navidezno veGinO in
gospodarske uspehe. Zakai dobro ie, ako sc pove. da je Francija pod
Napoleonom I'LL. moeno obogatela in obogatel ie tudi cesar. Toda
ne lie doba gospodarskega napredka, bla je tudi doba pustolovcev
IN pustolovscln. Morninski vojvoda je prcdal zelezniSko progo
Grand Central "a 300 miljonov frankov. Tia zeeznica je pa bha lie
koncesiIa eesarjeva imenovanemu voivodi. Avstralija in KalfOrnija
sta poshJai V Francijo cele reke zata. XII Sc ga je razkoSno zaprav-
lJal0 In s e n mice pObrlgal ni. da hi naredil raSune Cd leta 1852