Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-08
IN POLITICNO
GIBANJE.

mOucTHelH SOcidlnem DOJu
zavzema vazno mesto vprasanje
o razmerju med strokovno in po-
liticno organizacijo. V zadnjem
casu Sc je vnela V tenn notranjem
problemu sociahsticne stranke Ii
vahna razprava. Kongres frances
kin zelezniGarjev. Xxi Sc je yrsil
meseca septembra 1912 V Havru.
je posvetil najvecjo pozOrnost tel
toGki dnevnega reda.
Razmerie med strokovnimi in
politicnimi organizacijami je bilo
tudi ma dnevne mredu zbora nem-
Ske socialne demokracije Y Avst-
riji. Sklepi mednarodnega biroia
glede GeSkih separatistov dajejo
razpravi pa Sc poseben pomen.
Stvar torej zaSluzi naso pozor-
most.
StrOkovna organizaciia ina
svoj natanGno oznaGen smoter in
delokrog. Naceluje in vodi delav-
stvo V boju roper podjetnike. bo-
dist ~privatne ali drzavo samo. To-
da 10 nj Sc vse. OmalovaSevali nj
pomen strokovne organizacije. &c
hi dejali, da je cili organizacije
zboljSanje razmer delavstva ma
podlagi sedanjega drzavnega in
gospodarskega reda. Teznje stro-
kovne organizacije segaio preko
sedanIh gospOdarskih in polite
nih odnoSajev. Strokovni organi-
zaciji je cilj. ojaGenje in izpopol-
nitev bojne zmoznosti p~roletaria-
ia. Organizacija vodi boz zoper
k~apitalizem cato. da vrne delavst-
WI elm wee vrednosti njegove pro-
dukcnje, da tako gospodarsko in
bojno ojaei delavski razred ma
skodo omahujocega kapitalizma.
Organizacija ustvarja razredni
znacaj delavskega gibanja. ker
kaze in razjasnjuje poiem razred-
nih nasprotij. Proletariatu tovar-
ne vOdi razredni boj. PridObitev
viSje place in boil GloveSkih delov
NH pogojev je organizaciii le
sredstvo do ella. SploSno DELAY
sko gibanje je zdruzti in uspo-
sobiti "a socialno osvoboditev elo-
eStva. V ~poznanju konGnega ella
Organizacije je akutna vaznost
problema. Razredna crganizacija
ne more biti enostranska in imeti
lie bliznii cili.
Boz Sc ina biti ma vsej Grti in
4 vsemi sredstvi. cato je nuina
in neizogibna spojitev obeh fax
torjev razrednega boja: politiGne
organizaciie in Strokovne organi-
zacije. Treba ie biti V popolni "a
vesti enakOsti pomona strokoyne-
ga in politiGnega gibanja. Stiki.
XII vezejo oh or~ganizaciji. so ne
razruSljivi. Gospodarski boj. XII
ga %provzroca strokovna organiza-
ciJa Je BOZ razreda prot razredu
in tax boz je hkratu politicen boz.
Politicna organizacija cd druge
strani ustvarja 2 uplivaniem ma
drzavo, ma zakonodaio in ma jaw
most, pogoje uspesnemu delu in
zmagi strokovne organizaciie.
ODE formi organizaciie sta med
sebOjno navezani. Olajsati in po-
spesevati 81 imata skupno delo.
Interest stranke in pred vsem in
teresi delavstva so smoter in ma
vodilo takemu delu.
Ma Francoskem nj sloznega raz|
merja med organizacijami. cato
tudi nj doslednih uspehov.
V razpravi ma zadniem kongre-
su v Havru Sc je zrcalila neenot-
most namenov in ciljev. Neki de
legat je trdil. "da lie strokovna
organizaciia zamore koristiti in
teresom delavstva; politieni boil
odvracajo proletariat il ravne in
n~eposredne poti."
G~riffuelhes je bill pa ravno ma
sprotnega mnenja. "Politicni boil
samo izpreminjajo temelie in sti-
Ike razredov. Gospodarsko organi-
zaciJo razumemo v teoriii; v pra-
ksi Sc ne more obncsti, ker ne po-
bija drzavnega politicnepa siste-
ma MISC razumeli zmisla raz-