Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
PariSka KOmuna.
(Konec.)

Punt, HI 1c u V Il SilLu uc lo. mdrCa, 81 uen v tl n 4
dobja. Cd 4. zjutraj pa do 9. dopoldne zmaguje reakcija. Cd stirih
do vecera sc pa izkaze popolna zmaga revoluconarjev. Iti dan zju-
tai je izel ThiersOv manifest ma ljudstvO, V katerem pravi, da mo-
njo imet Parizani odlocno( y vlado; da bodO krivci, XII so ustanoviH
peodvisno Waldo, izrOGeni sodScu; da se moraio odvzei revolucionar-
Gem topovi; meSeani mai pomagajo vladi, da napravi red in mir. Tudi
tsh dan Je naroc lniers VoJakom, nag obkohlo kanone revoluelo
narcev in Jill odvzameio. TO so vojaki. storili, ko so revoluconarci Sc
spdi. TOda trije nepoznani topnicarji so ustreili 5 kanonom in koj
je bh res fars pc koneu' frim'ela le narodna bramba, kateri so Sc
pridruili tudi vojaki s svojim poveLnikOm. Generala Lacomta so
STRAIGHTFORWARD Well; pozneje so ujcli Sc generala Tomasa. Oa sta
hla takOJ ustreiJena' NSega tega pa nj mhee vodll, nIhee komandi
raj. Oa generala sta bia cd voiakov obsovrazena in bha sta ustre-
LENA cd svojih vOjakov. Vkljub temu, da ie bio to dokazano, je to Sc
yedno eden glavnih oGitkov kOmunstom. Vlada ie Gakala V zunanjem
miniterstvu, da j vojaki pripdjejo kanone. Ko so prihajae nevesele
novice in S o minstri izvedeli, da so Sc vojaki pridruzi ljudstvu
in umoih diva generaia, Ie vlada izdaia V TEN dnevu re drugi oklic.
OkGc Sc gasi takO:
'vlada apeira ma vas, mescanie, da varujete svoje mesto. svoja
ognjBea, svoje druAne in svojo lastnino. Nekateri so Sc prohzakOnito
poastiti kanOnov in $ e sedaj bojuje S so prOti vojastvu in narodni
brandt. Ali bodete' mescale, to prenaSahf Ali bOdete izrocii Pariz
revoluciJi pred ocmi sovraznlka, Xxi se veseh nash prepirov. Ako ne
udusite punta takOj, kO Sc nahaja Sc V pOvoiu, DO konec francoske re-
pubGke in morda konec Franciie same
Ia oklc je bill kakor poziv ms meScansko vojno. Pozneje je Dial
Theirs naepiti tretji okle, V katerem I zagotavljal, da nj res, da Sc
hoee usanoviti nova mOnarhija. Kasneje ie izdala vlada Sc Getrti in
zadnji oklic. V TEN oklicu je Theirs pripovedoval da bodo revoucio-
narci Pariz razdjai in ga oropali pa naredli z Franciie velikansko
pokopahsce.
Ljudstvo je tie oklce Gitalo in Sc smeialo ma gas in vojaki so Sc
prdruzevai revolucionarcem. Ministri so bill prot temu, da hi vlada
zapustila Pariz. Toda Theirs je usel pvi V Versailles. Incl je vrazji
strah pred revoucionarci. Drugi minstri so mu koi sledii. Prvic V
zgodovin Sc je zgodilO, da je bio veiko glavno mesto, kakor ie Pariz,
prepus6eno samo sebi. Zakaj resnica ie MANFRED ia. Theirs je izdajal
okice, anonimni osrednji revolucionarni odbor ie pa molGal in je ko-
maj vedel, da je V Parizu revouciia, XII ie bia zveGer zmagovita.
Sle proti veceru je prevzel osredni odbOr vodstvo.
10 I vlada zapushla Pariz, il ie sledna dolga, doIga vista KOCH.
VISA takozvana bolSa druzba je sedila dobri vladi. Tia V Versailles
81 ZoeIdh I'd Nlduo spehuudulle, Ddnhlrn IN DankrOtern, OrNJanc
in tatovi, vsoke dame in prosttutke. V Parizu je ostalo liudstvo. XII
Sc I ma ia nacin resilo nesnage.
V delavski vladi "a casa pariske komune nahaiamo mnogo veiko
zanimlVega. VISA oblast le ba V rokah obcinskega zastOpstva, Xxi je
imenovalo svoega zastopnika ma cello vsake vaznejSe drzavne funk
CHE. Bill so to pravi minSri Glani "Internacionale' Blanyuisti
IN jakobinci MISC nmi imeli pravih MOI. PoStni minister lie bill clan
"Internacionale' Thesz rezbarski delavec. Nasel je bill posto v p.
polnem neredu. Uradnikom ie Theirs IL versaiHesa zapovedaI. da mo.
raJo zapustti takoj svoje mesta Theisz je nastopil prot temu IL vso
energijo. Pokical je uradnike in jim prepriGal, da SO G pridruzili k.
mum lie par dni je bilo treba, in pOsta je poslovala kar najboljse.
Agilni AGENT so pogumno nosili ma dezelo psma ter Jill tam oddajah
naprej. Carnelinat. kotlarski delavec, ie bill imenovan Ut ravnatelia
Dpnpncp p1hnr 10 hr1o in zlo roE,i.no ao,-o.;.: z:..:x-.
&c in dobrodelne ustanove. Ubogi Treihard je bill poln izkusenosti
in dobrega srca. Versaljci so ga ustrelii pozneie ma dvoriscu poll
tehnike. In vendar ie zapustil mescanski vladi smotreno izdelan nacrt
IA dobrodelne ustanove. Najvecja plaza uradnikov je znaSala 10 fran
kov ma dan. lnternaciOnalec Jourde. financni minister. je Sc danes
vreden splosne pohvale. Drzavna blanca, Xxi io je predlagal obcni cd
20. marca do 30. aprila 1871, ie izredno zanimiva. V uradih je nasel
6 mijonov gotovine, Z mljonov in 100000 frankov ie dobi cd Fran
coske drzavne banke, in vec kot - milionov ie bio dohodkov colnine.
davkov, tobaka, poste, brzojava it'd. Cd % miljonov izdatkov je bio
% mijonov vojaSkih stroskov. To pa vsled tega, kr je bill Pariz OBJ.
Logan in v vojnem stanju. Pravosodje lie stale lie $500 frankov. policiia
$4,000. Dne 30. apria je bo v blagajni Sc l. million frankov; dine ..
maja pa re 2 millona. Dohodkov je bio vedno wee kot izdatkoy.
Financno stanIe je bio izredno povojno.
V svoji zgOdovini o pariski komuni pravi T. Marck o njenih vo-
din sledece:
"Ti mozje, delavci. so Zveli, Geravno 81 meSali mnione IL.
redno skrOmno in sirOmasno."
Beslay, kojega ie imenovaa komuna "a ravnatelja Francoske
banke, v kateri so bile, kakor so re omenili, 3 milja1de in pol fran
kv, je tako izborno upravlial banko samo in preurediI upravo tako
strokovnjasko da se nj upal nastopiti prot MENU nti hudObni Theirs
Incl pa je Theirs pogum, da je imenoval tie postene ljudi Z vladne ko-
pi Gun tas de brigants' in zahteval maj mu izroce druge drzave one,
Xxi so bill uIi njegOvim krvnikOm.
Naucni minister nj storil mnogo. - To lie tudi razumliivo. ao
pomishmo, da je vladalo V Parizu vojno stanje. Toda ravno isti dan.
ko so Thiersovi vojaki udrli V Pariz. je otvoril Solo "a zenske. Eliza
Reches In Gastmeau sta reorganizirala drzavno knjiznico Delavski
IN "a minlmalno mezdo. In ve to V dveh mesecih ter V voinem stanju
Ampak cas- nj bill cato, da hi delavci vladali. Imeli so pc mo6no
voJsko in topove. Kljub temu so pocakali, da 81 je Theirs nabral
100000 MOI brojeco vojsko in udaril z mimi V Pariz ter unicil ko-
muno.
&c bi bill pariski voiaki udarii takoi ma Versailles. bi bill uieli
Waldo, plaGai Prusom odSkodnino n Francoske banke ma zavladali sez
eel FrancOSkO AmDak Misc impli ohenao cDratnopo ,oiskovodia