Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-17
Discipline.
(Teodor Cvetkov)

lJenJa. To della Samo cloveStvo.
Vzlic temu Sc pa ne da in ne SINE
podcenjevati moe poSameznika,
da bi Sc ga unicilo.
Moe delavskega razreda je cd
visna cd zavesti in duSevnega raz-
vltka posameznih delavcev, kate
RI tvorijo razred. Moe socialistic-
ne stranke ne obstoji samo V mno
zlnl clanov, marvec V glavnem V
nuh solidarnosti. razredni zaved-
nosti in umskemu razvo.ju. Soil
darnost pa nj mogoGa brez zaved-
nosti, a zavest in umstveui ~razvoi
so 81 V najozji zvezi.
Harmomja v nasih vrstah.
Harmonic ali skladba je pOgla-
vitni temelj vsega lepega in po-
polnega. Petite napr. Sc nam dopa-
de, &c je harmonieno skladno. Sill
ka nam je vSec, ce so ma MEL vse
barve. XII imajo izrazati pomen
shke. Lepota knjige Sc zrcali V.
nJeni v%zviSeni, resnicni in moralni
vsebini. Vzgoja otroka ie dovr>e-
ma, ce je V soglasju pravil, XII do
loeajo zdrav %razvoj una, wolfe in
srca sploh zivljenia otroka.
Harmonic Y fem smiSlu odgovar-
ia dlsciplini. kakor jo danes poi
mujemo pri vSeh naprednih, znan
stvenih in kuIturnih organizaci-
| jah, zlasti pri socialisticni stranki.
V nash vrstah mora vladati Sloga,
red. harmonic - discipline. CHI
Socializma danes - je boi. a i've
l~javljenje tega ella je V nepo-
sredni bodo6nosti. V mislih re da-
mes zivimo ono z~ivljenie, XII ina
Sele priti 49,.
To so naSi ideal. In mi mOramo
re danes gledati, da uravnamo
~zivljenie V soglasju teh idealov.
Nase privatno zivljenje Sc mora
skladati Z naSimi misli in naSimi
teznjami, To je veckrat zelo tez-
ko, a vendar je treba delati V ii
smeri. &c velja "a k~rscanskega
eloveka natelo, da je vera brez de-
la piskava, zakaj bi to pravilo ne
veljalo "a socialistae - Kaj pa
maj veljajo nasi nauki O lepoti,
ljubezni, o moral in harmonic
druzbe, ce sc sami neeemo pc mo-
gocnosti potruditi, da svoje xiv
iJenJe uravnamo V soglasju teh
naukov9 Slika zivljenja V bodoci
druzbi hi nam bila nejasna, &c bi
ne bio re danes V nasi druzbi
mnOgo Judi, XII nam kazejo s svo-
Jim zgledom. kako je potrebno, da
delamo in zivimo V soglasju nash
yzviSenih idej. Karl Marks sam ie
bill ~najiasnejSi simbol socialistic-
mega ideala V druzabnem in pri-
vatnem z%ivljenju. August Bebel je
kot ''apostel svobodne ljubezni''
ie 'Avel 40 let 5 Svoio soprogo V
najlepSi slogi in ljubezni, DO ME
ne smrti.
Pa kdo bo cd naSih sodrugov
dejal: "Vsak ne more biti tax ka-
krSen je bill Marks in Bebel, clo-
vek ne more Bit pOdoben ange-
ljem". To Sc Oh nikogar niti ne
zahteva. Sal Marks. Bebel in osta-
Ii socialistitni pisatelji tudi MISC
bill mic druzega nego navadni lju-
die. Nth narava Sc he razlikuie
cd naSe. \ po drugi strani angelj
Sploh ne more biti simbol kakSne-
ca ideala, ker ie angeli izmiSliena
!az. Idealizem mora imeti svoi o.
pravicen in resnicen obstanek v
zivlieniu.
Kaksno pravico napr. ina socia-
list g%ovoriti o svobodi zene. ako
sam ne zivi Z MO V harmonic in
ce zahteva, maj DO podlozna in DO
korna} - Socialist nina moralnc
pravice zahtevati pravice "a otro-
Ike, ce je sam bar abrsvojim otro-
kom. Socialist nina pravice govo-
RITZ prot pijanGevanju, ako sam
pie in 81 tako "bistri' politicno
obzorje. Vsak cd mas ie dolzan Ii
yeti kot Viva p%rispodoba ostalim
ljudem, Xxi Sc MISC Y nash vrstah.
Kako maj hi pa druga6e dokazali,
da naSi nauki nise~posledica ma
pacnega tolmacenja in razumevan