Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-30
KIDD JE ~RAZLASCEN?

Cudno logiko rabijo nasi ma
sprotniki, kadar Sc jim zdi po-
trebno napasti programatiGne Ia
hteve socialisti6ne stranke i'm pobi
jati sccializem VOICE. Tako lie me-
davno tega neki katoliSki list pi-
sal, da sprememba privatne last
nine proizvajalnih in distributiv-
nih sredstev V kolektivistiGno, o.
ziroma razlaScenje kapitalistov
kakor zahtevajo socialist, pomeni
"tatvino''. In socialist da vsled
tega "priporocajo tatvino".
Kako modrol Ia ljudi, kateri
imajo 365 dni V letu mozgane ma
pocitnicah, in kateri obenem mr.
zijo socialiste, a ne vedo zakaj,
je TAXA trditev mastna klobasa,
6eS: Aha, zdaj vas pa imamo! vi
socialist hi radi oropali kapitali-
ste Nth Jasmine vi zastopate
tatvino,
Yredno je spregovoriti o tenn
par besed. Kaj so proizvajalna in
distributiyna sredstva? Zemlia.
rudniki, premogokop;, tovarne,
stroll, orodje it'd, so proizvajalna
sredstva; z~eleznice, parobrodi it'd.
so pa distributivna sredstva. De
mar samoobsebi nj kapital; denar
lie predstavlja fakticni kapital,
bOdisi surovi material: zemljo.
rudo, les it'd. ali pa izgotovljeno.
rabno blagc, dobrine.
kako je pa kapitalist prisel do
kapitala? Ma kakSen naGin 81 je
kapitalist prisVojil proizvajalna
sredstva9 Kdor stHdira zgodovino
kapitalizma in pa ~razvoj moder-
mega industrializma. lahko odgo-
vori ma TO vpraSanje. GospodujoGi
sloji so iemali drug drugemu in
po stare in srednjeveSkih nazorih
Je bilo to popolnoma praviGno, po
cloveSkem in "'modernem" pravu
tudi. Zgcdovina kapitalizma je
zgodovina nasilnega r~azlaSGenja
druzih. pa maj to zgodovinarji o.
lepsuiejo, kolikor hocejo.
Poidimo dale. Kapitalist danes
poseduje rudnik. On ali bivSi last
mix ie naSel rudo; ogradil je do
parcelo dalec ma siroko. ko-
llkor Sc mu je zahotelo in rekel
To je mole. Seveda. 20 starem
je to praviGno, Toda ruda
sama ma sebi je mrtev kapital in
brez vsake koristi, dokler lei V
zemlji medotaknjeno. Kapitalist,
ozlroma lastnik rude hi gladu IL
mrl poleg vseh milijonov vredno-
sti svoJe l%astnine, ako hi ne bilo
nenosestnikov - proletarcev =
delavcev, Xxi So voljni dvigati rudo
povrsje. Ruda zadobi svojo
sele tedaj, ko je izkopa-
ma in spravljena ma povrsje. Il
drugimi besedami: delavec in sa-
mo delavec Sele pretvori rudo V
fakticni kapital in il da pravo
vrednost. Kapitalist maine DELAY
ce, ola zanj kopljejo rudo. zgradi
topilnice, kjer zopet delavec spre-
meni rudo V kovino: zgradi tvor-
nice, kjer zopet delavoc izdeluie
IL kovine razne porabne predme-
tie: gradi ze~leznico, katera preva-
"a rudo in izgotovljen produkt ma
pref. kapitalist res zalozi denar.
Toda denar predstavlja kapital.
katerega je delavec well liz zem-
lJe. Ruda sama ma sebi. kakor
smo rekli, nj vredna mic. dokler
lei V zemlji. Maj kapitalist pose
duJe rudnine celega sveta, revez
Je, ce sc rudnin nihce ne dotakne.
Delavec sele, delovna sila .je edini
faktor, kateri stvarja rabni ka-
pital in vse bogastvo. Kai pa
imajo delavci cd tega! lie maie-
ken. majcken del tistega, kar IL
stvarijo. Ia vporabo svoje magic
ne delovne, bogastvo tvorne sile.
brez katere ie yes kapital mrtva
obdrzijo lie majhno drobti-
no, recimo dive desetini svojega
V obliki place ali me-