Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-07
KAKO 81 OHRANIMo ZDRAvE
IN TRDNE ZoBE?
Ma roditeljskem veeeru |. NEST.
ne deske ljudske sole v Liub-
ljani predaval zobozdrav-
mix DIR. E. Brett.
Konec.

Stalno 2obovje Sc zavapnjuje v
prvem letu pc rojstvu. NaSa skrb
maj DO, da dobiva otrok tudi Sc
daj 5 hrano %potrebno mnozino
vapnenca. V TEN oziru n IA iboli
primema hrana "a otroka ie ma
terino mleko, katerega ne more
popolnoma nadomestiti nobena
umetnost. &c ho6ete torej, CASTLE
matere, doseGi, Ola bodo imeli Va
81 otroci income kosti, trpezne in
lepe zobe, mOrate jih dojiti sa-
me. Potem ne bodo wee priha-
jail k zo~bozdravniku otroci. XII
imajo re $ trent lett popolnoma
ui6eno Zobovje.
Kakor sem re preje omenil, je
zobna gnilOba naiboli razSirie-
ma boleZen. ie ljudska bolezen =,
pravem pomenu besede. Dokaza-
ii VAN hOSem to deistvO 2 zanes-
ljivimi Stevilkami in So Sklicuiem
tukaj ma izborno knjizicO "Die
Zahnpflege in der Schulz. Won
IJessen. MotZ, Mominicus. Pisa
tell sami pravijo V uvodu "Zelja
pisateljev je, da hi Sc nahaiala Ia
broSurica Y rokah vsakega uGite-
liza In res hi bilO velike vazno-
stl, da je vsebina te kniizice vsem
vZgojiteljem liudstva mana.
Ma NemSkem so preiSkali ma
stotiSoGe Solariev, in dognali so.
da lima tan povprek $40 vseh
Solarjev bolna zobovja. V dru-
9Th dezelah te Stevilke MISC mno-
go ugodnejse, delOma Sc slabSe. V
Avstriji n. pr. ina po neki. mai
brz ma popolnoma z~anesljivi sta
tistiki $3.50 solariev slabo zobov-
lie; ma Ogrskem 65-S7%. V Svi-
lei 90-1O0%, V Rusiii 500. ma
Angleskem 7-95%. V Ameriki
l92% it'd.
Te straSne Stevilke Sc tiGejo
samih otrok cd Sest do Stirinajst
let starih. Tudi pod Sestim letom
Inc hi bile Stevilke mnogo ugod-
nejSe. ako hi eksistirala kaka sta
ltistika. In sedai vzemimo voiake.
kjer so SlabejSi clement eoipso
ze eliminirani. Tudi tukaj Made
mo Sc vedno 9O-95% bolnih 20
lbovij.
q vzrokih tega skoro neverjet-
mega propada G~loveSkega zobov-
ia sen ze govoril. Pri posamezni-
ku je temu krivo nezadostno GO
jenie zobovia in neprimerna hra-
ma. Yes civiliziran svet boleha ma
tel kugi. ker re stoletia ne rabi
wee svojih zob tako. kakor hi bilo
naravno. Zaraditega je naSe
zobovie degenerirano in DO Sc
bolj. ce ne najdemo sredstev. da
Ito p%reprecimo.
Posledice velikansko ~raZSirje.
ne zobne gnilobe ~sezajo deli ka-
kor hi kdo ma prvi hip mislil. "a
nemarjeno zobovje postane mno-
gograt nevarno zdravju celega
~telesa. Ako je V ustih kak gnil
Zob, preide gniloba kmalu tudi
ma sosedne zobe. Pri trajnem
lzanemarjeniu Sc skvari Fob "a 20
bonn in pOsledica tenn je koncnO
popolnoma uniGeno zobovje, ka-
kor ga najdemo tolikrat re V O.
troSki dObi. Tsta so polna gnilih
korenin. IL Oteklin ma Zobnem
mesh So povsod izceja gnoj. Use
to %povzroca grozovito neprijeten
duh IL ust.
Cmevno ie. ia Sc pri taken sta
nju zobovja takorekoc okuzi
vsak dihljaj in vsak grizljaj. Ze-
lodec in plJuca 81 pred vsem V
nevarnOsti. Pri takih nesrecnezih
Itrpi zelodec tudi V drugem oziru.
Pacijent re dolgo ne more I'VE
citi. jedi prihajajo premalo raz-
kosane V zelodec; ia Jill vsled te-
ga ne more dobro prebaviti. We
lik del hrane Ostane ma ia nacin
neizrabljen: Otrok vsled tega o.
slabi. IL ust Sc dovaja oslablje-
menu zeloducu 4 vsakim grizlJa-
iem mnozina gnoja 2 milijoni
bakterij. Nj Guda, ce nastaneio