Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-09
SOCIALIZEM IN MODERNA
VEDA.
(Dalje.)

Sc peca predvsem 2 danaSnjim III
vljenjem i'll tn 81 je pridobil ned
vomnih zaslug 2 izvanjanjem pri-
rodoslovnih metod ma zlocinskem
pojavu, Xxi jc I mimi dokazal ne
smiselnost in hipavsSino danas-
njih kazenskopravnih sistemov,
sloneGih ma pOjmih krivde in pro-
stosti bolje IN prakticno vrsice-
cih V osamljenih zapornih, XII Jill
smatram IA ostudo devetnajstega
veka; to zgreSeno metodo hoce
pozitivna sofia nadomeStiti S pre-
presto odlotitvijo poedincev, XII
so vsled p%rlrojenih ali pridoblje-
nth, mimogrcdocih ali trajnih a.
nOmalij protidruzabni.
Domnevanje. da V socialisti6ni
druzbi premine vsaka in sleherna
oblika zlocina, izvira IL senti-
mentalnega optimizma in nj
reZultat strogo znanstvene pref
skave. Pozitivna kazenskopravna
Sola kaze, da je zloGin prirojen
druiabni pojav, kakor samomor
ali umobolnost, kateri izvira IL
sodelovanja nenormalne teleSne
III duSeync kostitucije z nenOr-
malnimi razmerami prirodnega
in drulabnega miljeja. Fizitni,
antrOpoloSki in socialni faktorji
sodeluiejo nelocliivo pri cprede-
litvi Slednjega zlocina, cd na.jlaz-I
jega do najtezjega, kakor pri VISA
KEN drugem dejanju tloveko-
vem; razlike obstoje lie glede IL
Ginka posameznih vzroGnih kate
gorij ma poedinega zlocinca in ma
poedin zlotin. (Gl. mojo "Socio-I
logia Criminale", III. I'D. (Turin
1922, pogl. |. in =. Fornasari Iii
VERGE je V najnovejSem caSu potrl
dill to naziranje z raziSkavanjemI
zloGinstva in gospodarskih raz-i
mer. Lombroso pravi V uvodu tel
knilge: "Ne tajim res~nicnoSti SOL
cialistiGnih misli, Xxi jim ie nal
menjeno, da izpremene usodo Evil
rope in XII skuSajo svOji stvari VI
prid izvajati vse zlo6instvo IL go-|
s~podarskih ~faktorjev: ~simpatizi-
ram $ to teoriio, ne da bi hotel!
ali mogel deliti meme zmote; priI
ysem navduSenju zanjo vendarl
njej ma cast ne morem zatajitil
resnice. TAX nesmisein servilizeml
p%repuScam doktrinarcem in pra-l
Vovercem.'o
Tako DELUXE pri umoru IL lju-l
bosumosti ali vsled omame Gutovi
naimocnejSe individualni, antro-i
poloSki faktor, ne da hi bill zatol
vpliv prirodnega in socialnega
miljeja popolnoma izlo6en. Pri
zlocincih proti lastnini ali pa pri
protiosebnih pregrcskih upornih
mas ali pijancev .ie mo6nejsi So
cialni faktor, ne da hi fizicni in
antropoloSki faktor sploh ne pri.
haJala Y poStev.
Isti pomisleki veljajo - da ma
daljujemo Z ugovori, sprozenimi
imcnu darvinizma - glede liud-
skin bolezni, katerimje priSteti
tudi tako izraieno p~atoloski po-
jay. kakor ie zlocin.
VSaka bolezen, akutna ali kro-
nicna. nalczljiva ali n~enalezliiva.
je produkt antropoloSkega fakto-
ria. diSponiranosti poedinGeve in
Vp.ivOv fizicnega in druzabnega
miljeia; da~leloseznost poedinih
faktorjev je rri posamemih DO
lemih razlicna: ietika ali srGna
hiba sta n. pr. bolezni. XII zaviSita
TuiIaiyrJ ID 7is%n tv,rs4
oh Sodeloyanju vnanjih faktor-
jev: naSprotno zavise kolcra, le-
gar, malaria ali pelagra pred
vsem cd fizicne in socialne kako-t
vosti okolice. Zategadeli zapade-l
10 ietiki tudi imOvitc, dcbro hra-I
meme, zdravih stanovanjih Ii
vece osebe, doGim grab pelagra
in kolera svoje zrtve ve6idclj i'll
bednega, s~iromaSnega milieja.
Jasno .je, da V SocialistiCnem
rezimu, XII $ kolektiynO l~astnino
zagotovi vsaRemu poedincu Glove
sko existence, znatno upadcio al
Ii cello zginejo tiste bolezni, XII IL