Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-27
Delavski pregled.
Holandska.


nov ali 1870 vseh z~aposlenih NOR
Marley. - Delavci z diamanti so
naklOnili izprtim tobacnim DELAY
Gem $4,000 goldinarjev podpore.
Juzna Afrika. Politicna organi-
zacija Grncev agitira z Veiko
vnemc "a prepoved opojnih pijac
Ia zamorce. V Transvalu re ina
lo silicon zakon. PolitiGna organi-
zacija izdala tudi tednik, XII sc bo-
juie zlasti IA enakOpravnost "a
morcev, Xxi so doslej popolnoma
breZpravni.
Australia. Strokovna organiza-
eliza mesarskih pomocnikov, ena
najmo6nejsih organizacij, je Cd
povedala 20 vsei dezeli delovne
pogodbe. ker Jim podjetniki MISC
zviSali mezde cd 30 X ma sc X "a
sto CLAW zaklane Irvine. - Med
nj urad "a Novi Juzni Wales .je
doloGil tedenski delovni cas- "a sill
karje pO ladiah ma As ur in teden-
sko minimalno mezdo ma 10 X so
vinarjev. CezurnO delo do polnoci
sc placuie pc SOC wee, cez polnoc
pa 20 1000. Akordno delo nj do
volieno. Prednost imajo organizi-
rani delavci. Delavci, ki Sc maize
majo lie cd slucaja do sluGaja, mo-
rajo d0bivati najmanj pc l X 80
%vinariev ma uro. " vsej Avstra-
LII ie doslej 400 mezdnih uradov.
Xxi dolocajo mezdO in delovni cas-
Ia poedine stroke. - Strokovna
organizaciia ~uGiteljev V Juznem
Walesu ie zahtevala ustanovitev
mezdnega urada. Naucni minister
je dCvOlil ustanovitev. - Konfe-
renca lokalnih strokovnih orga-
nizacii kolariev ie ustanovila
Zvezo "a vso Avstraliio.
Angleska. V Manchester in o.
koliei .ie organizaciia delavcev ma
ladiiah dosegla prost scbotni po-
poldan. - Ma koncu leta 1911 je
bio ma AngleSkem 76S poljedel.
skin zadrug $ 94.SS4 clani. Prone
ia so Uncle los m~ilionov kron. OBJ
restnega kapitala imajo Is Milo
nov kron in Stevilo usluzbeucev
znaSa 274S. - Stevilo kreditnih
ZadruO je naraslo do koncem leta
1911 ma 223 z 22.054 clani, leta
1902 ie bilo 81 kreditnih zadrug
$ COLA clani. - Pred trent tedni
Je bila konferenca strokovnih or
ganiZacij, Xxi so sklenile, da bodo
dajale socialisticnemu dnevniku
ma leto pc l X 90 win. cd vsakega
clana. Vkljub temu je 1nevnik Sc
V finaneRih stiskah in'vse anole-
Sko d~elavstvo ie zadnje dni krep-
ko ma delu da poviSa stevilo ma
rocnikov. Predlog sOdruga Keir
Hardieja. da Sc razglasi splosna
stavka slucaju vojne, ie posla-
10 mednarCdno sOcialisticno tai
nistvo vsem angleSkim strokov-
MIN organizacijam, da plasujeJo
o MEM. A skorai nobena strokov-
ma organizacija nj Dredloga posta-
villa ma glascvanie. in Keir Har.
dieiev predlog. ie S TEN pOkopan.
Pri tenn ne smemo %prezreti, da ma
A~ngleskem nj vojne dolznosti.
Svedija. Strokovna organizaci-
ia slikarjev ie ma podlagi ~sploSne-
ga glasovanja uvedla brez posel-
no zavarovanie. Tedenski prispe-
vek DO znasal 26 vinarjev. Podpo-
re pa DO organizacija i~zplacevala
sele z letom 1916. - o veliki noci
je bill Goteborgu kongres stro-
kovne organizacije zidarjev. Pred
log O brezposelnem zavarovapju
ie bill prelozen ma poznejsi cas-.
Pac pa ie pritrdil kongres predlo-
gu, da Sc sklene med skandinav-
zidarskimi zvezami vzajem-
no podpiranje, ako ie najmanj %
odstotkov clanov V eni cd treh
dezel v boiu. Svedska Organizaci-
ia zidariev steje $500 clanov. IA
je izdala organizaciia cd leta
1910 do sedaj 210.677 kron. -
Zvezni zbor delavcev ma zagah je
sklenil, da bo pobiral v 30 tednih