Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-14

tavnaJo sukanJe zemlje in Mario
vo pot, Xxi silijo solnce, da sveti in
lune, da nam kaze vsako noe dru-
90 lice, zakoni, pc katerih so ma
stala svetovja in pc katerih mine
vajo, so obudili tudi cloveka in ga
napravili takega kakrSen je. Nj
kakrsne svobode nj bilo tn. Brez
svoje wolfe je prisel ma svet spre-
jeti je moral tisto telo, katero je
dobil; mozgani iii zivci, in sluh in
duh s mu je bio dodeljeno
brez njegovega hotenja in brez
njegove izbire. Stalni zakoni so IL
redili zemljo, njegov dom, tia pod
njegovimi nogami in streho mad
njegovo glavo; in kakor so pc stal
nih zakonih ustvarjeni drugi ljud-
le in urejeni njih pogoji, tako je
dolocena odvisnost vseh cd priro-
de in vseh med seboj.
Ali clovek, Xxi ~zalezuje S svojim
Studijem "a naSe smisle najveGja
in Acknowledgements solnca ter "a
naSe oci najmanjSe, Z drobnogle-
dom komaj vidne zivalice, njih gil
banjc, njih pogoie, njih vzaiem-
most, clOvek, XII je dolga stoletja
smatral sebe "a srediSce in namen
Sveta. je pOsvetil razmeroma maj
MANI paznosti spoznavanju same
ga scbe, svojega iivljenja. njego-
viii pogojev in zakonov. \ kar je
znanost vendarle spoznala. je V
vaznih delhi Sc neporabljeno. ma
Skodo clOveSkega rodu in njegova
srece.
Priroda. ki je dala cloveku dar
misli in spoznavanja in mad Use
vazni dar della. mu je razkrila tiSo-
cere skrivnoSti in razodela neStctc
svOje pOstave. In kakor je napra-
villa IL MEGA svoj stvor, XII Sc mo-
ra neizogibno ravnati pc njenih
zakonih, in mu je dala V njegovem
okviru svobodo. da obraca Sebi V
prid vse. kar more doseGi. Majnna
je Ia svoboda in vendar velika.
Ena najvaznejsih njenih lastnosti
pa je ia, da Sc Spreminja. Lahko
je manjSa in vecja. Clovek. XII je
zivel pred Stiristotisoc lett in nj
poznai lastnosti apna, lana. zele-
"a. nj bill izdaleG takO svoboden
kakor Grk. Ii je znal izdelovati
obleko in zidati hiSe. oborozevati
Sc Z mecem in kolom. voziti Sc pc
suhem z ozom in pc morju Z la
do. Ali dalec zaostaia njegova
! Svoboda in svobodo Sedaniega clo-
veka, ki je sprawl tisocere tehnic-
ne pripomocke V svoio Sluzbo, o.
krajSal Use daliave. ~iznaSel nova
sredstya "a slois potrebe, omogo-
ell izmenjavanje blaga preko vse
zemlje, podaljSal svoj vid, shranil
Svo glas "a potOmcc in Sc dvignil V
zrak.
Poraba prirOdnih bogastev in
poraba vccnih zakonov V prid Glo-
veStva Sc imenuje delo.
Absolutne svobGde nj. Clovek
nina svobode, da hi ostal embryo
in nina svobode. da hi oStal vcGno
xiv. lzmed roiStva in smrti je tisoG
in tisoG odvisnOsti. Ali g. Jill ne
more odpraviti. jih lahko ublazu-
je, rahlja in o~laiSuje. Pogoj tlo-
veSke svobode, tiste SvObode. XII je
mogoca, je delo.
Ali tudi delo nj svobodna sauna
po sebi. Tudi "a delo veljajo "a
koni. Deloma so nam nedosezni.
deloma so DAM cloveku V oblast
Da pa prinesemo najvecjo korist.
Jill mora %spoznanje porabiti. Ker
so zakoni della ogromnemu Stevilu
Judi Sc vedno veGja uganka ka-
kor potovanje meteornih rojev ali
pa zivljenje infuzorij, je cloveSko
delo anarhicno. Gin bolt sc delo
p%rilagodi svojim zakonom, tenn u
~speSnejSe DO; niegove tezave Sc
zmanjsajo. njegovi uspehi poveca-
jo. Nele z novimi in boljsimi sred-
stvi, temvec tudi z Organizacijo
della Sc zm~anjsuje cloveSka odvis-
most, to Sc pravi; Sc povecava ME
gova svoboda.
OrraniZaciia della ie Gill in m