Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-11
SOcialiZem i'm vojna.
Henrik Weber:
Henrik Weber:


siji V naro6je." Nova internacio.
nala Sc bori prot napadu Avstri-
je M Srbijo z istim razlogom, S
katerim Sc je borila stara inter
Macdonald prot aneksiji Alzacije-
Loiringije.
Carizem je ostal smrtni sovraz-
mix socializma. Toda socialism
S he bori proti carizmu mic wee S
TEN, da bi zahteval vojno prot
Rusiji, temyec $ TEN, da podpira
rnsko-revoluciio in boz balkan
skin narodov IA n.iihovo osamo.
svoJItev.
Ali tudi V zahodni in srednji
Evropi stoji proletarijat novemu
stvarnemu ~polozaju nasproti.
Voine V letih 1859, 1864, 1866,
1870. so izSle IL revoluciie |. 184S.
Ma bojnih poljih je izpolnila ere
%volucija cd ~zgoraj', ce tudi ne
popolnO in raztrgano, kar je V
svolem testamentu narocila revo-
lucija liza l.. lS4S.; osvoboditov
Nemcije cd drzavne razkosanosti
in osvoboditev ltalije liz kremp-
llev tujega gospodstva. Doba ten
vojn j. koncala 1871. |. Vojna o.
boroZevanja V uaSem casu sluzi-
jo cisto drugim namenom. Sluziio
HonkurenGnemu boju kapitala. Xxi
Sc bori preko moria IA osvOjitev
trgov IA razpe6avanie blaga in za
plodonOsno nalaganie denaria;
sluzijo kapitalisticnemu imperia-
lizmu; ne slulijo Y OsvObc5enje in
u~jedinjenje evropskih narodov,
.cmvec V podjarmlienje in zasuz-
II ME narOdov V Aziii in Afriki.
Proletarijat, je Sci letih 1859.
sec. 1870. y boj "a svobodo in
dinstvo Italiie in Nem6ije ne re.
=. da hi moral prelivati svojo kri
,a podiarmljenjc tuiih narodov
10 dalinih dezel pod evropski ka.
pital.
Doba imperializma je ~ustvarils
move drzavne skupine, move zvez-
ne sestave. Sc pc letu 1870. je
Bismarck znova upostavil 'zvezo,
treh c~esariev' (Nemcija. Avstri-
ia. Rusija), "naper.jeno prot kar-
sibodi obliko predstojecemu boju
med obema evropskima s~trujama,
Xxi iu je Napoleon imenoval repub-
likansko in kazaSko in XII bi 10
JAZZ pc sedanjih pojmih oznacil kot
Sistem reda ma monarhisticni
pOdlagi ma eni strani, ma drugi
strani pa kot socialno republiko.
Xxi Sc ma njei nivo pogreza poGasi
ali Skokoma antimonarhisticni
razvoj''. Tia zveza ie bila zadn.ji
poskus. upOstaviti zopet protire-
volucionarno koalicijo liza |. 1871
in "sveto alianco" liza |. 1915.
Dokler Sc je Europa DELLA ma ere
publikanski' in ma "kazaSki'' ia
bor, je mOrala staff demokracija
na strani prvega pr0ti drugemu.
kakor je to stOril Marx 1853. Lieb
knecht 1879 l.. Ali ravno boii ma
Balkanu so razbili Republican
sko" kakor tudi "kazaSko'' allan
co IN boji m%odernega im%perializ-
ma so sklenili we've. so zdruzil
drzave brez vsakega ozira ma nil
hova neutrality-suspicious. razmeria.
Demokraticni vzhodni draw. An
gleSka in Francoska sta danes "a
veznici carizma. Europa je danes
raz6eljena V diva tabora: V trozve-
20 NEUTRALITY-SUSPICIOUS. in v
tripelantanto (AngleSka- Franco
ska-Rusija). IA katero izmed obeh
skupin teh velesil maj Sc bori So
cializem? Ia trozvezof To hi Sc
reklO. wolff "a gospodstvo jun
kerjev in militarizem V Nem6iii.
IA Tiszo in Cuvaja V Avstro-Ogr-
ski. "a veSala V Tripolitaniji. "a
napad ma Srbiio! Ia tripelantan-
TOT To hi Sc reklo, odlociti Sc "a
carizem, "a nasilno gospodstvo V
Indiji in Egiptu, "a rop Maroka.
IA delitey Perzije! Nobena izmed
obeh skupin velesil ne zasluzi sim