Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-21
in zahteyaIe u do se odstotkov obresti cd pc.

aiO v NthuO NVOJt ROiANAi III
krogov z bankirji vred Sc je polotil strah, da bodo
mali trgovci, obrtniki in delavc zahtevali vec
place oziroma zvisali Gene "a NTH blago in izdelke,
kar hi naravno zmanjsalo dohOdke in profit prvih.
To je bilo treba prepreGiti. In zacela Sc Je aglta-
ella proti zlatu bankirji so Zahteval, da sc fla
to raZveljavi kot denar; sklicevali so Sc ma Mem
clio, Avstrijo in nekatere druge evrOpejske drza-
We, XII so res razdenarile zlato, Toda bankirji Sc
MISC dosti brigala, katera kovina mai Sc odpravl,
samo da Sc zmanjsa koli6ina kovanega denarja.
Bankirji so hoteli lie, da je mani denarja V Anne
riki in vsledtcga Sc je gonna proti zlatu kmalu
spremenila V COMIC prOti srebru, ceS emo ali drugo
kovino je treba razdenariti. Posre3ilo Sc jim je V
tOlikO, da je srebro p%olagoma gubilo %veljavO ne
samo V Amcriki, temve6 tudi V inozemstvu. De
narni mogotci so zopet zmagali.
OBJ Gasu civilne voine ie vlada izdala petnaist
razli6nih vrst papirnatega denarja, brez malaga
same zakladne note.
%. februaria 1862 ie kongres sprejel prvo
postavo glede popolne zakonitOsti in %vellave pa
pirnatega denarja ali takozvani legal tender
act. Postava. kakor io je sprejcla Representa-
tivna zbornica, doloGala ie neomcjeno zakOnitOst.
tcda senatna zbornica. katcra je bila re cd nekdai
zvesti peS-Guvaj kapitalistov. ie vrinila dodatek
glasec Sc "izvzemSi carine ma uvoZ i'll obrcSti cd
jaynega dolga''. Bankirski krogi V New Yorku.
BostOnu in Philadelphia incl so Y zbornici V
WaShingtonu svoje agitatorje, Xxi so ma vso moe
pobijali novo postavo. ali kljub temu je prodrla.
Novi papirnati denar, eaterega So dobic Zedinje-
ne Drzave ma temeliu te postave, bill so tako-
zvani "greenbacks" ali United States Notes. XII
Sc danes eksistirajo. "Greenbacks" Sc zoveio cato.
ker je ena stran teh not tiskana Y popolni Zeleni
barvi. TIE note so najboljSe in najidealnejSe. kar
.iih je do danes vlada izdala in cato so tudi male
tele ma n~ajve6je nasprostvo. Denarni trust iih
je pestil 81 predno so bile vzakonjene in pesti Jill
Sc danes. In zakaj' Iato. ker tie note so bile re
cd zacctka nevarne obStanku denarnega trusta.
&c hi bill Senat dal "zeleniakOm" neomejeno "a
konitost brez vSake izieme in &c hi bill dovolil, da
Sc Jill tiska toliko, kolikor hi zadostovalo "a DO
kritie vsega denarja, kar ga je krozilo Y pref IL
danih vladimir notah in konGno "a pokritje vseh
stroSkov civilne vojne. ne bilo hi mOrda Sc danes
Sedanjega narOdnega b~ancnega sistema. katerega
le kOngreS V1akenil leto pozneie. niti hi ne hilo
treba vladi zdaiat ohrcstonoSnih bondov V znes-
ku 1900 milionov dolarjev. kar pomeni iavni
dolg kakor ie to storila leta 1870. Da pa Sc
nat nj tega storil. temvec ravno nasprotno. "a TO
ID skrheli bankirji in Y tenn ic obsezena celia pc
vest. Nacrt nasega sedanjega denarnega sistema
lie bill izdelan v Londonu ma ~Angleskem, kier je
bill tedai glavni tabor ali svetovno sredisce denar-
nih mogotcev. IondonSki denarni mogotci so pa
ortrnlirali politicnc i'm financnc ra1merc Y Idru-
zenih Drzavah. Dokaz temu je pismO V Obliki o.
kroznice. katero ie istega leta ~razposlal ameris-
kim hankirjem londonSki bankir T. imenom Haz
Yard in katero ie med drugim vsebovalo tole:
"Suznost no najbri odpravljena z vojno
silo in uniGena IA vselej. Jaz in moi evro-
pejski prijatelji smo "a to. da Sc suznost cd
pravi. Kajti telesna suznost pomeni lastnino
della in 5 TEN je zvezana tudi skrh IN delav-
ca. Mas naGrt pa je. da bi kapital kontroli-
raj delo potion kontroliranja mezde in to Sc
more zgoditi lie tedaj, ce kontroliramo denar.
"Kapital mora izkoristiti dolgove, XII Jill
vaSa vlada sedaj naredi vsled vOjne iii STEER
V ia namen, da 81 pridobi popolno kontrolo
mad denariem. V dosegc tega treba ic iavni
dolg bondirati in vladni hondi moraio potem
Sluziti Y temelj b%anGnega businessa.
"Sedai samo cakamo, kedai bo zakladni
tainik Y Washingtonu spregovOril dobro be
sedo Y kongresu in gledali bono. da bo kma-
In spregovoril. Novi "greenbacks'' ne SINE
jo cirkulirat kot denar; elm pref se iih usta-
vi. tenn boje. Kajti teh mi ne moreno kOn-
trolirati. med fem kO blonde lahko kontrolira-
mo in potion bondov lahko izdamo svoi
denar.'
IL tega je dovolj jasno. kako So jc med
narodni kapital zc pred petdesetimi lett zavedal
svojih kCristi i'll Jill iskal. Kapitalisti so tudi bill
"a odpravO ZamOGSke SuInosti. toda ne liz ljubezni
ali usmiljenja do zamorca. temveG cato. ker so
preraGunali. da Jim no "svobodni' mezdni de-
lavec prinaSal wee dobicka kakor pa telesni SILL
Ienj. katerega ie bilo treba hranit' in oblaGiti ma