Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-28
DENARNI TRUST
Spisal Karl 6. n. Sanders. -Pnnl |. Mulak -
(Nadaljevanje.)

man. Pc novem zakonu so Uncle ''gotove'' ban
Ike pavico izdajati svoj lastni papirnati denar,
takozvane narodne banknote National Bank
notes.. PrednO SINE banka izdati tie note. mora
depozitirati jednak znesek V zveznih pondih
vladno zakladnico. Narodne banknote MISC pra-
vovelJavni denar Zedinjenih Drzav; vsak upnik,
katerl kaj razume o teh stvareh, lahko zavrne
narodne banknote V placilo dolga in SINE zahte-
vati pravoveliaven denar (vladne note ali zlato).
Sc cello banke same neGejo sprejeti svojih ban
kovcev V placilo obresti Cd zveznih bondov. Xxi
Jim sluzijo kot iamstvo. Now banGni sistem.
katerega je odobril kongres |. 1863, bill lie mai
veGji atentat ma ljudsko blagaino, da 81 veGiega
nj mOgoce misliti. Postavil ie trdna tia soda
nJemu denarnemu trustu. Pc tenn Sistemu mora
vlada Zedinjenih Drzav, to je liudstvo. DAFT svoj
kredit bankirjem. Namesto ia hi vlada svoi kre-
dit pofabila V to, da hi izdajala svoj denar. po-
rablja ga V izdajanie hondov. cd katerih mora
placevati obresti in iste bonde mora spreiemati
nazaj kot jamstvo IA privatne banknote. XII jh
izdajajo banke. Ma primer: banka vzame mi
hon dolarjeY pravOveljavnega denaria in IN ia
million kupi cd Wade bonde tzadolzne listine)
nato vzame bonde in Jill izroGi tainiku vladnega
zaklada kot depozit in ma podlagi tega depozita
mora vlada banki natisniti narodnih banknot V
znesku miiOnOv dolarjev. Ma Ia naGin je banka
dobila svoj million nazaj. kar ie izdala "a bonde.
a %istoGaSno ylece ObreSti od bondov. XII so nalo-
zeni v zakladnici Wade. Citatelj Sc DO morda
cudil, kako je mogoce. ia je zvezni kongreS odo-
bril-, Oziroma vzakOnil Ia bankirski rop sal
kongres vendar reprezentira liudstvo, &c hi re-
prezentiral! All 10 danes Sc nj. Predno so ban
kirji p%rediolili zbornici svoj naGrt. so poprei skr-
bell. da so priSli Y kongreS ne liudski zastop-
Mkt, temveG zaStopniki bankirjev. Kakor Sc da-
mes. tako je tudi pred petdesetimi lett in sploh cd
zacetka kongres sluzil lie posedujoGemu razredu.
Par dni po yzakonitvi famoznega narodnega
hancnega sistema q. marca 1869 ic kongres do
locil. da mora vlada izdati move zadolznice ali
bonde V velikem znesku. Xxi imaio Sluziti narod-
MIN hankam kot iamstvo IN niihove banknote.
Obenem je kongres dolocil, da Sc bondi zamoreio
kupiti 4 vladimir papirnatim denarjem. To so
namrec bankirji hoteli. Poprcj ie vlada IN hon
de spreJela lie Rowan denar, ampak sedaj je bilO
treba iztrebiti 5 pota vladne note. zakladne note
in zelenjakc, in naPraviti gladko pot priyatnim
banknotam. Toda bankirii Sc MISC hill zadovolj-
nj. Par meSecev pOzneJe q. julia 1863 'Zsilili
so IL kongresa novo poStavo. po kateri je vladni
papir izgubil %veljavo tudi "a bonde; tainik Vial
mega zaklada ga wee nj smell spreiemati V plaGilo
"a bonde, in posledica je bila, da so vladne note
romale V velikem Stevilu nazaj Y zakladnico. Ista
postava je tudi dolocala. da moraio drzavnc ban
Ike Estate Banks plaCevali posebni davek Cd
svOjih banknot. To Sc ie morale zgoditi radi te-
ga. da Sc driavne banke potiSne oh StenO in ugla-
di tenn lepSa pot narodnim bankam in Nth ban
kOvcem. Is. junija 1864 je bill kongres zopet "a
petami vladnemu papirju 4 nOvo postavo. XII je
Zelclldke Sc Doll OnlellIa. pufcun 1e. Ga Smc1O
narodne bankc obdrzati $50 - V veGjih mestih
25%o - svoiega krozeccga denarja V rezervi, a
rezerva mora vsebovati izkljuGno popolno zako-
nit denar (vladne note). Ma Ia nacin so banke
obdrzale zelenjake V rezervi, nakar Jill je kro-
lilo vedno mani in ma NTH meSto so prisli ban
kovci privatnih bankirjev.
Ravno tisto leto je kongres tudi pooblastil
tajnika vladnega zaklada, ia SINE plaGati Obresti
cd javnega dolga (bondov) iedno leto V naprej.
Obresti so Sc morale izplaGati lie V zlatem de-
narju. - Zopet mastni plen "a b~ankirie. Zlato
ie vsledtega zadobilo visOko premijO. ma primer
$1.00 V zlatu ie bilo toliko kOt $2.S5 V %papirju.
Ia $4,000 V zlatu ie banka lahko dobila 500. 900
V vladimir papirnatih notah in "a to svoto ie KIN
pila zvezne bonde, Xxi so nosili So obresti V zlatu
ali 11% cd $4,000, kar je zneslo $4,000 "a iedno
letO naprej. Ma ia nacin je banka lahko Y jed
mem dncvu naredila 2C% Gistega profita. Ilato
je bio tisti cas- precinct naiveGiim Spekulacijam
in igram ma borzah. Bankirska in borziianska
kolOnija ma glasovitem Wall Streetu V New YOr-
ku je bila takrat Re krepko organizirana in tolpe
spekulantov so tamkai drug druga prekaSale V
vr~atOlomnem i%granju. Vsled tega navala zlata
iacnih b~ankiriev in borziiancev je zlato magic il
ginjalo IL cirkulacije. Nazadnje Sc ie to zdelo
cello zakonodajalcem Y Washington proved in
par mesecev pozneie N. juniia 1868 je kon-
gres spreiel zakon. kateri je incl zabraniti igra-
MIC ? zIofom M borz; toJa Wa1l Straot 10 +olo;