Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
sOCIALIZEM IN INDUSTRIEL'
MI UNIoNIZEM.


danes dye dobro znani sredstvl,
3 katerima Sc bavi masa zavednih,
socialistieno misleSih p%roletar-
cev. Vzemimo prvo politicno ak
clio, katera ina danes vecino v
socialisticnem gibanju v Zdruze-
nih drzavah. PolitiSna akcija Ia
stopa svoje ellie le potion politike
in igra veliko vlogo v agitaciji "a
socializem, zlasti oh casu vohtev.
Me ideja je, da Sc moraJo delav-
ske mase organizirati V k~raJevne
podruznice ali takozvane klube, v
katerih funkcionira s poducevan-
lem secializma direktno ma clam
stvo ali maso in libra jedno IL
med bolje misleGih sodrugov, kar
potem nazivljemo inciativo. Ali
predno sc taxi predlogi popolno-
ma pravilnim ~isjavijo, Sc Jih da
ma glasovanje vsemu clanstvu, ka-
teri Jill sprejmeio, ali pa zavrze-
10. V takih slucanh velja lie raz-
sodba vecine, to kar Sc imenuje
referendum. V volilnem easu pri-
poroea svoje najboljse predloge,
katere lie stranka potion clanstva
spreiela in odobrila, kar re samo
OBJ sebi kaze, da je V splosno ko-
rist liudske mase. Seveda ma kon-
vencijah Sc volijo izmed klubnih
delegatov kandidatje, znani kot
najbolji boritelji "a pravice de-
lavskega in obrtniSkega sloja,
sploh vesoljnega pr~oletariata. Ia
akcija sc bori in skusa prodreti
potion volilne moci in pravice V
ospredje drzavnih in dezelnih u
radov; namen je, da Sc nadomesti
s proletarci danaSnje kapitalistic-
lie uradnike, kateri vedno in oh
vsaki priliki mas uboge trpine -
delavce izkoriscajo. Torej, ako
hocemo, da 81 pridobimo svoje
pravice in ednakopravnost, mora
mo voliti "a liudi. kateri so sc IL
gojili IL nase srede, ter poznajo po-
lozaj delavca, kateri dobiva le pc
ii del svojega produkta. u enc
besedo: iZvoliti 81 moramo vse ma
Sc zastopnike Cd navadnega ker-
ka gor do presidenta: "sodruga."
Ako vzamemo liz celega stalisca,
da ia politicna akcija, 2 M bese-
do, Sc bori in trudi aktivno, da bi
izboljsala polozaj vecine, V kateri
smo mi delavci in naSe druzine.
Ia akcija p%ripoznava. da edino
sredstvo je, ako Sc zdruzimo oh
casu volitve in glasujemO Ia kan
didate IL svojega delavskega raz-
reda. Ideja sama kaze, da lie po-
tom volilne moci bodemo priSli V
ospredje in tako dobili priliko IL
pOslovati 81 postave, katere bodo
sluzile V korist vseh delavcev -
producentov in Nth druzinam, OBJ
ce celemu proletariatu. Potion ca
sopisov, znanstvenih predavanj in
literature socialist vedno doka-
Zujejo, da dokler bodemo V Sc
danji kapitalisticni druzbi, ne bo-
mo delezni tega, kar izdelamo in
izprovedemo, bodisi rocno, s po-
mocjo mehaniZma ali maSinerije,
katera sploh brez delavceve roke
ne ustvarja nicesar. Ucijo in do
kazujejo nam, kako Sc da izvesti
potion skupne moci, ale prave de-
lavske organizacije. Da Sc dajo
ten enake stvari izvesti potion So
gladstone reforme V korist ljud-
ske mase. o TEN nj danes vec dvo-
ma, ker imamo re tisoce dokazov,
da kjer so bill delavski mozje IL
voljeni V urade, da so kot sodrugi
Sc vedno izvrSevali svojo nalOgo
in Jill vrse dnevno. Seveda tn in
tam posameznikom predbacivajo
kaj nepravilnega, rekoc: ia in oni
je bill izvolen ma soc. tiketu, a
kljub temu Sc nimamo socializma.
Takim posameznikom maj DO
edini odgovor ia kako maj sezida
ali postavi ena oseba sama nebo-
tieno p%oslopjef Tt nj mogoee, pae
pa doticnik lahko podlago fun
dament) napravi, nakar bodemo
potem lahko vsi pripomogli, ter