Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16
Cleveland, o. 80. avg. 1913
Erjavceva zadeva in kai sc S tega
ncimo.

stew. u. V CleVelandu Sc Je med
drugim tudi sprejelo p%oslati reso.
lucijo ma guvernerja John Tener.
ia, V kateri Sc zahteva, da Sc ro-
jaku Eriavcu da 10Y obravnava.
V takih ~slucajih hi clovek rad
malo wee govoril in Z besedo OPT
sal eel polozaj cloveka, XII Sc ma
haja V TAKEN staliScu.
Ali pri izbruhu vseh tuvstev,k
Sc ii zbujajo Y srcu vcasih, to nj
mogoGe. Komaj 81 spregovoil emo
besedo, so mOzganske celice ze dive
drugi izpustile. Zatorej sem nj ma
menil stvar ali pot malo podalj-
Sati. to je pc roki in perespem dr.
zalu ma papir. Marsikateri roja-
kov 81 morda misli, zakaj da Sc je
roiak tako dalec spozabil in Sc S
TEN tepezem hotel maSGevati mad
PetkOm, kar san pripozna. da je
tega tudi kolikor toliko .delezen,
a il porocil je bio in je jasno, da
on nj ubil Petka.
V spomm mi pride sluGaj liza
mojih Solskih let. Bio je ma sol
skem vrtu, ko je moi uGitelj meni
in nekemu soucencu obljubil. da
dobi %"groS', kdor Timed naju W.
re drugega ma tia. Midva Z dotic-
MIN Sva Sc pref re doStikrat meta
la ali drugaGe sva bila vedno 20
pet dobra p~rijatelja, ne ozira-
je Sc ma 10, kdo ie zmagal. Druga-
ce .ie pa bilo pozneje. Nastalo je
~sovraStvo in : hujSimi sredstvi sva
SkuSala eden drugega premagati
ali natepSti in da Sc niSmO po do
vrSitvi ljudSkih sol razSli ma vSe
vetrove. hi Sc bilo SovraStvo NOR
da nadaljevalo in Sc gojila ia or
da strast. Tako pa sva Sc zopet vi
della kot vojala ma dopustu V do
macem kraju in 81 stisnila roki.
NpraSal sem ga med drugim raz-
govorom tudi. ali Sc Sc kaj tepe.
"Ne,' - mi odgovori. TIA naya-
da je menda samo ma kranjSkem
Sc. Ne Smemo So prevec cUditi
tenn. da Sc mOgoGe Sc ma gimna
ziji nee predmeta. Nj dOlgo cd te-
ga, ko je urednik nekega sloven-
skega lista V Amerik, Xxi je go
tovo toliko let hlace trgal Pc klo-
peh omenienega zavoda, kakor
ina ljudska sofia razrcdov Y cncm
izmed kranjskih meSt,) pripOro-
cal to teorijo svojim bralccm. Ma
drugi strani sc je ia praksa prav
Skrbno gojila od strani kraniskih
d%uhovnov.
Da je To res. lahko dokaZem $
TEN, da je hotel neki kaplan V ne
Xxi vetji fari ma Gorenjskem uSta-
noviti kompanijo strclcev : pu-
Skami in informant. Stvar lie
Sla cello ma ministrstvo, katero jc
20 izvedbi okrajnih oblasti to rec
kratkomalo odklonilo : pripombo.
da je ze tako dovolj poboicv Y do
ticnem okraju, ne da hi noSili fan
tie Sc orozje. In kdo Sc ne Spomin-
ia tepezev po GorcnjSkem, ravno
pc cerkvenih obrcdih in naukih.
Xxi so bill kakor male bitke. pri
katerih .je dostikrat pablo wee lc-
pin in krepkih fantov. IL tega Sc
vidi, da cerkev ma kranjskem nj
imela in Sc nina vpliva po svojih
naukih ''ljubi svojega b~liznjega
in ne ubijaj'. da hi bila tepeze
prepreGila.
Maj ze pripisdjtnio 10 Lio ma
semu narodu pc legi juznega pod
ncbja in vrocekrvnosti. ali Ego
raj %omenjeni vzgoji in Scuvanju.
ali cello morda Nitsche-jevi filozo-
fiji o obstanku slovanStva. kate
remu pripisuje veliko bodoGnost
V ten, da ina Sl0van ogromne
mnOIine enerzije nakopiccne V Sc
hi, katera je pri drugih narodih
re izrabljena in da je morda raw
no Ia izbruh enerzije, Xxi Sc "a dru-
90 nj porabila, vzrok hitre ieze in
maScevanja. GotovO .je, da so
kranjci znani pc cell Avstriii. da
so Sc radi tepli in Sc Sc sedai. da-
siravno je zadnja leta dosti bolt
Sc. P~ripisovati Sc mora ia napred-
most strokovnim organizacijam. V
katerih Sc uce delavci izobrazbe.
kar go ticp roiako Er;oyo