Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-11
Sc EN- N~AsPROTNIK.

iohihJshi SouIuS ADulluS ndplSal
clanek u velikem socialnem zlu
alkohola, o njegovem neizmerno
skodljivem uplivu ma telesni in
dusevni o%rganizem cloveka, vsled
cesar Sc mora zavedno delavstvo
re liz svojega nacelnega stalis6a
boriti prot alkoholizmu kot ka.
pitalistieni instituciJ, proti uzi.
vanJu, ne pa nroti pijancu. Cla.
mex je sicer pisan "a starokrajske
razmere, a velja V polnem obsegu
tudi "a Ameriko, kjer igra alko.
hol Sc vainejso vlogO.
Abditus piSe:
Moderni proletariat sreGa sko-
raj pri vsakem koraku kakega no
vega s~ovraznika, kako novo usta-
novo stare druzbe. Pr~oletariat
razrednega naziranja ina iasno
zacrtano pot, katera Sc zrcali raw.
no ' nlegovem razrednem nazi.
ranju To n~aziranje so koristi
proletariata. Koristi move. bodoee
druzbe so MANFRED tudi koristi pro
letariata in obratno.
IL tega enotnega naziranja so
vsklila malone VISA dejanja mo-
dernega pro~izvajalca in kdor pri-
znava 10 temelino razredno nazi.
ranje. %priznava tudi razredni BOZ
in Z MIN tudi danaSnjo enotno
taktiko socialistov. Ia logika je
zelezna.
&c je proletariat nastopil "a
svobodno solo - ie storil to cara
di svojega razrednega n~aziranja.
TO je zaradi svoje koristi; ce je
soialistiGni p~roletariat V prvih vr.
stab bojevnikov "a popularizaci
10 vede in znanosti in eden prvih
nositeljev svetovnega naziranja
= to je zaradi svojih kcristi. "a.
adj svojega razrednega naziran.
ia. Ne reGem. da je egoizem cdini
pogoJ in pogoj vsemu proletar.
skemu delu. ali najmo6nejsi je
Ia egoizem je MANFRED naimoenej
sa sila napredka posameznika. Ce-
mu bi torej tajili, kar obstoji in o
cemur Sc lahko prepriGamo vsako
minutoi Ce stara druzba izvaja
IL egoizma rop in nasilje, izvaja
proletariat kot nositelj move druz.
be, BODICE kulture il egoizma svo
bodo in liubezen in bratstvo.
Egoizem stare druzbe je neor.
ganiziran, novi egoizem pa Sc pc.
tom spopOlnitve organizacije clio
veSke druzbe plodonosnO nalo5i i
~ pOsameznika i "a druzbo.
II tega vedno naraScajoGega
egoizma, XII temelji ma razrednem
naziraniu. pa prihajajo tudi we'd
no now nasprotniki. In ko clovek
misli, da je prisel ze do konca. do
vrha. Cd koder nj nobene poti veG
naprej. kjer sc jenja vsak napre-
dek, sc pojavi nov sovraznik. ma
SprOtnik in boz Sc pricne znova.
Eden takih momentov je bill '
zadnji polovici XIX. stoletia pri-
cetek bOja prot alkoholizmu. Ko
ie proletariat priSel V svojem RAJ
voiu ma gotovO v%iSino, kjer Sc .je
njegov svetovni razredni MAJOR
razSiril, je zagledal med svojimi
pomoznimi nasprotniki tudi -
alkoholizem. Dolgo ie laval pc
temi in nj videl demona. Xxi .je
kruto mesaril posebno med MIN.
prOletariatom. Ko ga ie zagledal.
Sc je pricel BOZ. obenem pomno-
zen boj prot ~kapitaliSki druzbi.
Danes nj treba wee dOkazovati.
da je cezmerno uzivanje pijac.
Skodljivo i telesu i duhu. Kdor je
videl prihajati No vojaSke nabore
nekdaj korenjaske kmetiskc fan
tie, Sc je lahko preprical o TEN.
Majhni, suhi. bledi - znaki pre-
zgodnjega, pretezavnega fizicne-
ga della ir 6ezmerno vzivanje
zganja. Mestni ljudje. ziveci V
prahu in dimu, zaduhlih stanovan
Jill. prasnih delavnicah, vedno
sklonieni in pitani : slabo hrano.
- kdo Sc no Gudil. da so slabotni
in bledi in jetiGni7 In vendar ko-
like jih je med mimi. XII hi ne bill
to. kar so postal. &c hi Sc znali