Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-29
NaSe OrOzje.


MENU krivicnemu druzabnemu 81.
stemu. Ia ia BOZ pripravljamo in
v~zdrzuiemo dvojno ~orozje: orga'
nizaciio in casopise. VpraSanje
ALI ie mogoce delavstvu zmagati
- uvesti socialism - brez orga,
nizaciie in casopisja9" moramo
odloGno zanikati.
Soeialisticni nauk nam razode
va .iasno in neizpodbitno, da same
socialism zamore osvOboditi de
lavstvo in %eloveStvo sploh izpod
kapitalistiGne suznosti. Socialism
nam raziaga, da dokler obstoji
kapitalisticni sistem, Sc ne more
mic izpremeniti ma korist DELAY
stva. Lahko nastopijo paG refor.
me, Xxi provzroce izpremembe, ali
izkoriScanie delavstva ostane ne.
dotaknieno.
V danaSnii druzbi sta diva sve.
tova, diva razreda l.judi. Ma eni
strani so tiSti, Xxi delaio cd core dc
mraka Y potu svojega obraza, ma
drugi strani pa tisti, XII mic ne de-.
laio, a sc Tive oh delu prvih. Ma
prvi strani so delavci-proletarci
XII ne posedujeio druzcga nego
svolo delovno moe, katero morale
prodajati, &c Sc hoGeio preziveti,
ma drugi pa kapitalisti, XII cd le,
ten kuDujeio delovno moe, kate.
ra Jim ustvarja zopet nova boga
silva. Prvi. XII vse ustvariaio. pc.
gosto nimajo kruha, drugi pa. ki
lenarijo, live V razkoSju in prec.
bilici.
&c hi Sc vse to dogajalo pc kak-
Snem nam nerazumljivem zakonu
ne hi mice ugovarjal TEN krutim
razmeram. marvec bi Sc bilo trebf
Same vdati "v bozjo voljo" pa ca
kati, kai Sc pride. Toda danes We.
mo IRA dobro, kie leze vzrokI
te neznosne bede in krivice, Xxi 81
code delavstvu; vemo, da jc vzrok
gospodarski bedi med pr~oletarja-
tom V tenn, ker posedujejo kapita-
listi orodie. tovarne in ostala pro,
izvajalna sredstva kakor zemlio
premogokope. zeleznice in pre-.
vozna sredstva it'd. Vemo, da je
koren gospodarske odvisnosti V
TEN. ker delavec ne more nicesar
producirati brez orodja, katerega
p~oseduiejo kapitalisti, in da je
vsled tega izrocen ma milost in ne
milost kapitalistom. In ker to We
mo. vemo obenem tudi, ia bo de-
.lavec Sele takrat osvobojen, ko
preneha kapitalistiGni sistem
kajti lie druzbi, kjer BIO yes ma
rod lastnik proizvajalnih sred-
stew. .ie gospodarska svoboda de
lavca zagotovljena.
Ker vlada.jo kapitalisti gospo-
darsko, vladajo tudi politicno
kajti politicne razmere so lie cd
sew gOspodarske moci. Dokler je
delavec suzeni V rudniku, ma re.
leznici. V rudokopu, V fabriki it'd.
je suzeni tudi V obGini, dezeli in
drzavi.
&c vse to vemo, potem ne more
mo cakati in upati, da pride cd.
reSenie cd zgorai ali da Sc be
zgodil cudez in da Sc razmere sa.
me %izpremene V mas prid. Zaveda-
ii Sc moramo, da je vsak uspeh
odvisen cd moci. Same stremlje.
ME i'll zelje in prazno upanje, da
.bo re bolise. MISC rodile nikdar sa.
du; vedno ie odiocevala moe.
Kapitalizem ne vlada "po mi
Josh G0IIi", nego ; svOjO mUtjo
In vladal DO tako dolgo, dokler ga
ne vrze druga moe, moe delay.
silva, moe socializma. Mixer nj
zapisano, kdaj BIO delavski razred
vrgel kapitalizem OBJ tia, ali brez
koledaria sc lahko izraGuna in DO.
We, da takrat, ko DO dovolj orga.
niziran, ko BIO niegovo casopisje
dovoli mocno.
Ia uspesen BOZ mora proletar.
iat pridobivati vedno move moci
katera ie p~otrebna "a koncno Una.
go. TIE moci so organizacija in ca.