Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-24

Zadruga kmeti so bill zadruE-
no organizirani. Vsak maj della in
vsak dobi svoJe prezivljenje IL
skipno pridobljenega. Seasonal je
prisio do tega, da je veljalo pr
VI, k 81 je kos zemlje ogradil ter
reKei, da Je nJegov in nj naletel
ma odpor drugih, je bill ustanovi-
teiJ zasebne lastnine." Dasi so
prvotni ljudje komrmistieno go
spodar1li, so Uncle posamezne
manJse druzitve, "zadruge".
"marke', skupno njim oddeljene
kose polJedelskega sveta, Iowa, ali
%ribarenja, izkljucno lastnino kosa
kmetlJSkega sveta, Xxi Sc .je zval
"marka mir, "zadruga".
PccaSl Sc ie razyila izhljucna
asthma ma pOSameznih premalkl-
jivih Stvareh.
To pridobivanie in izkluiuGna
raba stvari je Seasonal zadobila
prlznanje vecine sodruznikov in
poStala stalna in~Stitucija. - Lju-
dye so SO mnozili in treba ie bio
wee zlvil. To je povzroGalo, da Sc
nj wee Skupno proizvedeni zivez
dell, ampak poSamezni kosi skup-
mega Sveta. Seasonal Sc .ie delil i'm
OddaJal ~pcljcdelSki svet V posa-
meznlh koSih %doSmrtno: 20 Smrti
poseStnika je dotiGni del zemlje
zopet pripadel skupnosti in Sc cd
dial drugemu vzitkarju. Tudi var
cenje, egoizem, da ina clovek
l14dJucno Ease kaj in posebno. ko
Sc Je utrdila familija, trdnejSa.
Stalna zveza Z zensko - zaGetko-
ma Je bila tn druzitcv SluGaina -
IN $ tenn tudi Z otroci, ie morda
tudi to pomagalo ustanoviti "a
Sebno laStnino.
NaStala je delitev della, IL kme-
tlJe so Sc izlocali rokodelci. ma
stall so tUdi trgovci. Dasi so go
spodarili V zadrugah, so lie moral
lmeti zasebno lastnino. da so lozie
izmenjayali svoje proizvode $
kmetl, Zacetkoma so hodili roko-
delci ma delo h kmetu, pozneje so
81 zldali mesta. Ma Stiri ("Stoe-
hre') so prodajali svoje delo, V
mestnem gospodarjenju re tudi
proizvOde %sirovin, cd kmeta pri-
doblJenih. Mestno delo bogati
vsaJ nekatere. IL posOjanja, IL
prodaJanja po visokih cenah ne
vednezem. IL trgovine z visjimi
duhovnimi, posvetnimi dostojan-
stveniki n~astanejo ve1ja premo-
zenJa, trgovci ropajo po morju in
&opnem. V mestih delaio tudi s
sunni. MeScani 81 osuznjijo tuie
Judi, kupujejo zamorce in potem
oSuznpJo tudi druge sodelavce, XII
ne morejo priti do samostalnosti
katero Jim zapira manjSina boga.
teJsih. CloveSka delovna moe 20.
stane TRINA stvar, lastniki proiz.
vaJalnih sredstev silijo delavstvo
z lakOto k cenenemu delu.
Ma dezeli 81 .ie osvojil kmetij
sko zemliO Glen zmagovalnih vo.
lasko organiziranih zdruzitev in
81 osuznjil kmeta DO tlaki in robo.
II, S svojimi drugovi je bill tesnc
zdruzen prot mast in proti kra.
lem. Dobil ie pa nasprotnika v
mescanu, Xxi Sc ie zdruzeval V me.
stih pc zadrugah. MeScan je OBJ.
dial mesto z zidom i'll izcrpaval
grajScaka in kmeta in slednjiC
podrl tlakarsko gospodarstvo v
toliko, da ie kmet postal prost te
nasllnosti, postal gospodar pridel.
kov svojega truda. Ali ma tie pri.
delke segala lie mrtva roka du.
hovnikov in prav ziva roka mes.
canov, XII so cd kmetije morali pc
yetjem dobivati svoje zasluzke
he tudi pred padcem fevdalne pc.
svetne gospode je marsikateri bo.
gat mescan lastil cele vasi. V
mestih pa so monopolizirali delo
mocnejsi so izkljucevali revnejse
od pridObivanja, prepuScali Jim lie
komaj zasluzke. da so revno, pa
tudi najrevneiSe izhajati mogli
lie nekai ie s~recnejse dobe V sred.