Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-01

Vsled tega takrat nismo incl Ca
sa misliti ma razpravljanje o TAX
tiki. Danes, ko ina zveza "a W.
boz re zgodovino, je pa nujno, da
umerimo tel zgradbi tal1o takti-
ko, XII DO vspeSna Ia socialistiGno
delo med jugoslovanskimi delavci
Ameriki.
kadar gOvorimo o taktiki jugO-
slovanSke socialisticne zveze V a.
meriki, moramo obenem razume-
vati polititne in gospodarske raz-
mere V Ameriki. Vedeti moramo.
da polititni in gospodarski boji
MISC ME druzega nego odSev ziv-
ljenja proletarskega in po%litiGne-
ga razreda. kadar gOvorimo o
ekSiztenci kapitalisticnega razre-
da in d~elavSkcga razreda, stoieGa
81 drug drugemu nasproti, vemo,
ola obstoJi med tema dvema a z
redoma Sc en- - takozvani tretji
raZred - raZred malih obrtnikov.
malih poSestnikOv - meScanski
sloj ali burzoazija. o katerih Sc V
TEN %referatu ne izplaca razprav-
lJatl, ker Ia stan V Ameriki izgub
liza nitro Svooj razredno politiGno
moo in ne igra V politicnem xiv
lJenju nobene vazne uloge wee.
Poleg tega $ e pa ia burzoazija V
proletarskih bojih stopnjema ce-
dale bolt izgublia tudi kot raz-
red ma gospOdarskem polju. Tako
obstoJita " ameriskem iavnem
zrvljenju V resnici samo diva upo-
stevanJa vredna sloja - razreda,
kl Stejeta V politiki in gospodar-
stvu. Ma skupnih temeljih obeh
ten razredov obstoii in Sc ustvar-
ia YES napredek in razvoj ameri-
skega javnega zivljenja. v TEN
boJu - izmed ameriSkega in ka-
pitallzma 49, je prizadet tudi .jb-
goslovanski proletarjat, katerega
dclO in taktiko zelimo odrediti ma
III. zboru Jugoslovanske social
sticne zveze.
Neckrat sc nam predbacuje, Ola
je Jugoslovanska socialisticna
zveza unietno ustvarjena organi-
zacija, katera V Ameriki nina
pravice do Obstanka. ker .je baje
WgoslOvansko priselienistvo e
stavljeno izkljuGno IL razreda tr-
govcev in malomeScanov, katerih
interest sc baje ne zlagajo z inte-
resi- delavccv. Nsled tega bale tu-
di naSa zveza ne mere biti nosi-
teljca 18TH idej, Xxi Jill zastopa med
narodni socialism in Sc nj vstanu
bor1tl "a ustvarjenje ciliev DELAY
Skega raZreda V Ameriki. Vsled
tega naSi kritiki priporoGaio mai
toplcJc lie narodne podporne jed
note. katere MISC lie daleG proc cd
boJev ameriSkega pr~oletarjata,
ampak Y mnogih sluGaiih tldi ce-
10 SEodljive delavSkemu gibanju
in Sc direktno protive napram
SvOJim interesom. TIE pOdporne or
ganilacije temelje ma podlagi pa
triotlzma i'll Sovinizma in veGkrat
Sc vzdrzujejo radi osebnih kori-
Sti.
Resnica .ie sicer, da velik del
Jugoslovanskih naseljencev pride
IL starcga kraja IL malomcSGan-
SIKH krogov, ali tile priSleci -
mali trgovci in obrtniki takoi 20
prihodu menjajo svojo ekonOm-
sko obliko in polozaj. Enkrat V
Ameriki, prisiljeni pod okolSci-
Mani ola 81 sluzijo vsakdanii kruh,
postaneJO mezdni delavci in Sc "a
ledno Z drrlgimi delavci zdruzijo
V zlvlJenju ameriSkega proletar-
Jata. Ma Ia nacin vStvaria DELAY
SKI polozaj pOleg celcga dclavske-
IA razreda - razred deiavskc
vzaJemnosti in bOi proletariata
protl izkoriScaniu postaia emo
ten.
hadar gOvorimo o taktiki i'm ma
emu boJev ameriSkega delavske-
ga razreda, Sc to enako tiGc tudi
mas - mgoslovanskega delavst-
va tukaj. In kot socialist vemo.
da je edna taktika. ktera Sc mo-
ra posluzevati V naSem delavSkem
boJu, prot i%zkoriS5anju edino ne