Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
Y. Berger Sc pOSIavlia
liz kOngreSa.
v dveh letih kongresovanja desc
gel vaznih vspehov.

P'''N' SobI' V. bcTpcrJu, SOclall-
sticnemu kongresniku liz drzave
Wisconsin ,rok njegovega manda-
ia Cd tiste minnie dalje, bo anne
rlsko delavstvo zopet brez zastop-
nlka V zvezni zakonodaji. - Ma
delati Sc je stveda, da ne "a dolgo
casa, ker bodo cez dive lett zopet
yohtve, in takrat morda poSlje
socialistiGna stranka ne lie enega
marveG wee kongresnikov Was
hington.
Sodr. Berger bo ostal V Wa
shingtonu do 5.marca. nato Sc po-
da pa V Milwaukee, da prevzame
urednistvo Milwaukee Leaderja".
od koder sc poda ma predavatelj-
sko pot po Ameriki.
Dasi je bill sodr. Berger izvolien
V Wisconsin,, je njegovo delo V
kongresu obsegalo sploSno pole :;
kaJti njegovi predlogi in resolu-
ciJe so bill vedno wee nego samo
lokalnega pomona.
Da je pri svojem delu dosegel
lepe vspehe, mu priznajo vsi, maj
bolj zagrizeni nasprotniki social
sticnega gibanja.
Ena najveGjih Bergerjevih "a
slug lei TEN, ker je drz. kro-
gih - in TEN potom milonom IL
med burzoazije - ubil predsodke
o krvolocnosti socializma in socia-
listiene stranke; kajti vsled we'd
nonovih akcij, Xxi jih je prozil
sodr. Berger kongresu, je bilo
mescansko casopisje primorano
pslagati vaznost TEN dogodkom,
kateri so sluzili stranki "a dobro
reklamO.
"Dasiravno sam" - je dejal
sodr. Berger - sem dosegel ven
dar vspehe, katerih nisem mislil
da jih BON. Preprican sem, da hi
% socialisticnih kongresnikov.
ne lie odbilo marsikakSno kapita-
listieno predlogO marve5, da bi pri-
silili ostale zastopnike, da glasu-
jeJo IA naSe predloge." "
Prvi vaznejSi vspeh sodr. Ber-
gerja, kot kongresnika, je bila
preiskava StrajkujoGih tekstilnih
delavcev Lawrence. Mass. kar
je provzrocilo. da so tekstilni ma
gnati popustii in zviSali place.
vsled cesar je bill Strajk koncan
V prid delavcev.
Dale je vsled Bergerjeve "a
hteve priSel zvezin sodnik Han
ford v Seattle, Wash, discipli-
narno preiskavo, katero je vodil
poseben odsek kongresnik ON. To Sc
Je zgodilo vsled tega, ker je cd
rekel socialism, Olsonu drzavljan-
sko pravico. - Posledica te pre-
iskave je bila Hanfordova resig-
nacija kot Zvezni sodnik.
do meseca augusta lanskega le-
ia, Je sodr. Berger vlozil "a pred
logOv, kateri so Sc vsi nanaSali ma
koristi delavcev. ri predlogi ST.
Ger MISC bill sprejeti, ker so cd
locevali republikanci in demo
kratje. - V kongresu je incl 1S
govorov socialne in industrialne
vsebine. Teh govorov, katerih
Sc je natisnilo in razposlalo ma
drzavne stroske, cez = miljona IL
tisov, in sicer ljudem, Xxi Sc MISC
nikdar slisali socializmu.
Pozneje je posegel V preteci
strajk iztocnih zelezniGarjev in
prisilil predlogo, da Sc V sluGa-
jul, da zeleznicarski magnatje ne
cejo sprejeti sporazumljenja, ze-
leznice podrzavijo, da so Sc zacela
med unijo zeleznicarjev in magma
ii pogajanja.
q. januarja t. !. je vlozil reso-
lucijo, V kateri je pozival kongres
da preisce vzroke strajka new
yorskih krojacev. V resoluciji je
nagnal, da je strajk nastal v tako-
zvanih "sweet sapah", ",kjer Via
dajo nezdrave razmere, in ker sc
zgotovljena obleka posilja po cell
Ameriki, preti lahko splosna ne
varnost "a zdravstveno stanje
liudstva. Vsled tega je vlada o.
nraYiGena nnseGi Ymns - Dose