Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16

nhofaJo postaVltl ma podlago oh
stoJece o~rganizacije, moraio posta
viii pOdlago obstoiece druzbe in
ne smejo pridigati razrednega bo-
ia. kajti da Sc delavcem V prime
ri z drugimi sloji slabo godi. 10
resnlca; cato Sc jim ne SINE pre-
povedati stremljcnjc po zboljSan-
in.
Tedaj je bio treba lie Sc enepa
koraka: Da ustanove gospodniosi
SAM organizaciie IA delavce. tn
Oh tn korak Sc je storil. Nastale 50
delavske' organizacije IA yers-
kl IN narodn; podlagi.
Ali vera" in ''narodnost" sta
lie pretvezi "a nekaj druzega. kar
Sc ne SINE glasno povedati brani-
u mata kapitalistiGni drlzsbni
red IN odyracati delavstvo cd raz-
rednega boia, brez katereea 10
Vsaku resniGna resitev delays1ya
nemogota. Take organizacije bo-
c.elo biti strokovnc; cd politike pa
'maJo biti l%ocenc, ali pa Sc imaio
uvrstiti V O~bstojcGe meScanske
Stranke.
Ia kratkovidnc ljudi je TAXA va
ba mikavna. Cemu maj bi delavec
tratll cas- S politiko, ce Sc brez ME
lahko pomaga? Maj Sc z MO IL
kvarJaJo drugi, XII imajo zanjo Ca
"a dovolJ sal so delavci zadoyoli-
nl' ce dosezejo gospodarske uspe-
he. in cato bodo menda zadosto-
vale tistc "Strokovme or~ganizaci-
lje"?
Iavedncmu d~claystvu, XII Sc ne
zadovolJuje L zavcstjo, da ina pre-
malo place in prevec napora, am
pax, Xxi pozna tudi vzroke syoic-
ga p%olozaja, Sc seveda ne DO mo
gio $ takimi sladkimi besedami do
povedatl, da JIG pametno, prepuS-
catl izkoriscevalcem skrb "a izko-
rscane. Zaveden delavec DO raw
no ma pOliticnem pOlju iskal neod-
vlsnost, ker We, da Sc gospodar-
ska vpraSanja ne dajo loGiti Cd
poiitlcnih in da 81 je kapitalizem
raVno $ politiko utrdil svoio moe.
Pclitika nj ME druzepa kakor
zastopanje svojih interesov. In &c
so interest delavstva razlicni cd
kapitalisticnih i~nteresov. tedai nj
mogoce zastOpati obojih DO enem
kopitu. Use meScanske stranke-
pa mai slOne ma narodni ali cerk-
veni ali pa kaksni drugi podlagi.
hoceJc ohraniti in obraniti sedan
j druzabni red. V MEM pa nj re-
sitye IA delavstvo. Kajti to je ra-
znmmm delavcem &c davno znano.
da 81 morejo V druzbi, XII .je agra
jena ma kapitalizmu, V najboljsem
slucaju nekoliko ola.jSati breme-
ma, nlkakor pa ne more.jo uiti IL
%koriscanju. Tudi &c hi mople ma
rodne ali vcrske ''strokOvne" or
ganlzacijc V posameznih slucaiih
prldobiti svojim clanom kaksno
z~boljsanje, II. pr. kaksno povisan-
je mezde, hi bill ia uspeh nezado-
stem, dokler .je zakonodajstvo V
rokah delavskih nasprotnikov. Ia
kaj to kar 81 je delavec V t%ovarni
prldObil. mu zakonodajstvo s DO
btiko dvakrat in trikrat lehko
vzame.
Ia delavce jc samostojna poll
tika najvaineiSa potreba re V Sc
danji drulbi, Sc bolj pa "a prema-
GAME lie druzbe. Ako pripada de-
lavec straDki, V kateri sede agrar-
ci, tedaj he more priGakovati. da
bodo MENU ma ljubo opustili vi
soke agrarnc carine, XII mu podra-
ZuJejo kruh in meso. Gospodje ga
"abijo V svojo stranko le cato. da
Jih lie hi motil, kadar delajo "a
kone IA svoje profile ma njegov
racun. Enako je, Ge je V stranki.
V kateri odlocajo industriiski de-
lodajalci. Tudi oni he bodo SAM
sebi recall V 1.-Two; ce DO treba skle
pati recimO o skrajSanju delovnc-
ga casa ali o odpravi nocnega de
la, bodo gotovo bolj mislili ma
svoj Yep, kakor ma potrebe delav-
cev.