davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

Ali 81 rojen suzenji Ali je nezpremenljiva usoda doloeHa, da 81
Prisel kot uboga zivalica ma svet, da moraS ziveti kot tovorna zival,
dokler Je KAY moci V tvojh miSicah, da moraS nazadnje poginiti kot
nerabna zival, Xxi della ma svetu lie napoto ?
&c veruJes, da Je TAXA vecna bozja VOLTA, stana in nedotakljiva,
ce misls, da morajo bi tvoje oGi vekomaj obrnjene V tia, ker size
solnce lie "a druge, ce 81 uverjen, da nimaS druge pravice kakor pO-
nizno proshi "a nekoliko milosti, tedaj nsi dozorel q mas, in danes
zvljenja korakali S povzdignjeno glavO, da povemo sNctu. Mas
prank je danesl
Ii hos majal z glavo in ne hos razumeL
Mas prank - to s. pravi dan, ki ga praznujemo, kr je nasa
VOLTA TAXA IN ker hoGemo ; TEN nezapovedanim praznOvanjem IRA
zi vse, kar sill IL globoJne nash dus ma dan kakor Sc dviga pomlad-
nj sok V rastlinah, kakor 81 cvetje odpira popke, kakor 81 solnce
crta svojo visoko pot.
Mas prank to We pravi javno ipovedanje nase we're V svoje
GloveStvo, v svojo moo, V svoj veiki poklc, V svoj BOZ in V syojo kon-
emo zmago.
Mas prank - to Sc pravi zaGetek nase bodoGnosti.
Zakaj mi ne verujemo, da mas je kaksna sovrazra nebeSka ali
peklenska sa obsodila a vecno, brezpogojno hapcevanje temvec
Sc zavedamo, da smo z zuljevimi rokami i'll v oguljenih suknlah lJudje
kakor vsi drugi, ljudje kakor oi, Xxi ulivajo lepoto sveta z ocml in
uses, z obeutjem in razumom, ljudje tudi, Xxi so Sc prenauzii vsega
lepega in dobrega in nimajo wee druge skrbi, kakOr da izmisljajo
move in move nacne "a preganjanje dogega casa, "a ubijanje dni in
tednoy V svoji nesposobni lenobi. Dokler ne cuts sam, dokler ne
yes, da 81 Glovek, ne moreS biti mas.
Dvoje lip nj enakih, ne dvoje vokov, dveh roz nj in ne dveh
meuljev, da Sc ne bi razlikovali; ali vsaka lpa ie lpa in vsak metulj
je metulj. Med Glovekom in Glovekom ie razika; ali kakor je MOI,
XII Sc odeva S skrlatom, clovek, je clovek tudi tisti, Xxi ie izdelal blagO
"a ponosni phase in ki ga je seSi; Glovek je tisti, Xxi zapravlja neiz-
merna bogastva, podee Sc cd meta do nesta in iscOc Sc kakSno pi-
ike, XII hi podrazila njegOve otOpele zvcc; ali clOvek je tudi tisti, ki
je po maem ustvarjal bogastva V nGzprosnem bOIu $ prirodo V
temnih globo6inah pod zemljo iii ma pustih golGavah. V okrutni ena-
komernosti tovarne ali pa V Avce i'll mozgane prenapenjaj0tem bisko-
vtem vrteniu najvecjo nepopustno paznOst zahtevaJocega kolesja
cu6eznih mehanizmov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
QH

Steper NJ ga postavl IN palace, XII 10 zgradi cloveSka dIar lall,
rokaR putty loVSk
AN one pregraJe so trdne, zakaj dolga tisocletia - i'm utrioraI,
Sal ran III sax ire In branijo Jill kakor trdnjave. zgraiene zonor
soVIaAIka- naJsSlneSe trdnjave st vdaiaio znapovaIc, ali No.
pada!o pod nJegovo siO. To vedo oi, XII danes praznuieio rryi
mainik. ""TeJ PRIV
Gotovo - tudi Vi, ki ostaiate danes donna cntito hoio sou..
Ie mar'lkomu med vami z otOpelO srce V njej. pa van niena orozo
I'm TAX grozha' nJena gnusoba n tako gnusna kakor nsrn XII
pade osamJen zarek V otohi zrak vaSega ponizania. 90 nomnito 10
ye Nl'oko n"d Naml solnce, Xxi vzhaja drugim vsk dan zarLko IN rlom
ee' All mepehehJe ostane neplodno in zamre kakor Zarek II co
Je uS'raSh crhe orezupne otoznOsti, V katero je padel
Nam gre vase prlcakovanje, kan e dvigaio vase ada Nah.
IN slapotn sc cutie, pa je tudi vase upanie sabotno. ,bo,ono :;
iScelo III hceJo kJe IN Sc vprlo, uSesa pa napeto poslu;aio 10 GO ma
glasi odkod gas milosti, XII hi VAN 4 drobnino dobre dn;e nekoito
uoaA'" uP|'hJe. Mhost Je mrtva, i'll Y Svojem grobu ne more rese-
vat sveta. ""e rest
Nase upanJe pa je veikO, ker vstaja ma trdni podlapi asaca vo
""h' -'"ehc mhoStl II prcakuJeJo naSe duSe; kr ne veruie;o
NanJo' jill he hore prevar1tl. Nabrusen nee Whit naSe upanie 9 krenko
roKo' ne prosl "a drobtine, temvec Sc bojuje "a pravico.
Mi mocnl In VI slabotni - ko so yendar erak,o ro;or; :. .aL
InJenl V enako AvlJenJe? Tudi mi rezemo svoiim otrokon kruba Ia 20
Gag, kadar deiaJo naSe roke; gOspodar upravlia mosnio IL katera
PLAGUE mezdo, pa 10 lahkO zadrgnejO njegovi prsi. In vendar'
VI tie slabotnL, mn pa smo mocni. Zakaj mi m armada Nasa roLo
stelc mlhJone rok, naSO duSO sestavlajo mijoni duS Mi sns deIar
StNo' ne posamezm delavci. In to je nasa moe. XII Sc bonnie. korak p
iorakom 81 osvaJa svet, kamen IA kamno kruSi il zidov visoke temne
Jce i'll 81 krGi pot Y svobodo.
rrvl ma1nlk danes dan boja in upania, DO iutri prank slave
IN image Svoboda pa ho plod naSe wolfe, naSe solidarnosti. ki 10 poie
danes trpeci million, zavedni million!
Prvi majnik dan zavedenih delavcev postane dan in rrszril,
osv"boJenega cloveStva, dan novega sveta, sveta svobode!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

PrVi majnik.
Q0N
Q0D

Da s clovek, tega se moras zavedati predvsem; ee ne zvi y teh
ia piamteea zavest, pades in Sc pogrezneS med zivino, in Sc treba nj
da bi tie drugi pahnii dol, in mic nj treba strmet, Ge ravnajo $ tabo
kakor Z uprezenim volom in kakor Z plazecim psom. Osol
pred tovorom III konj pred vozOm ne razume zakaj planolaio
danes rdete zastave pc zraku, zakai Sc zbirajo pod mimi tisoGeri in
miJoni, zakaj done ponOsne pesmi pc zraku. In clOveSka zivina. ki 10
uklonila svoJ think brez ponosa in wolfe, Sc Gudi in maize 2 glavo in
ne razume, ko korakaJo mimo njenih hlevov dalec sprevodi popumnih
judl, kl q delavcl III trpini. pa yendar ne sunni in ne zivina.
Prvi majnik praznujejo moije in zene, XII Sc oh krutem delu no
jujejo IA vsakdanJi kruh. Idaj je maj, "A naiveG Jill je med mimi XII
ne vcdo, kJe bodo V jeseni deai in kako bodo 20 zimi prehrapii in
odei druzino. Pac pa vedo ia bi TEN sineiSi udarci padali DO niho.
win hrbtih elm boil bi Jill krvili; in cato stopaio pokonci Min kolena
Sc ne Sbe in oi Jim gledajO bistrO V pomlad. Zakaj zavedajo Sc da So
|ludje in da nosijo ye GOveSko dostojanstvo V sebi.
PlOtovi in zidovi Sc dvigaio med ljudmi in ljudmi. visoki in dc.
razrede, Xxi so 81 tuji kakor razGne zivalske pasme. Ia enim zidom
je vecen uzitek Ia drugim deO brez konca in kraja ma eni strani mix.
|dr n mine sveti dan, ma drugi e vecna nt.
KIDD je dvignil tie zagrade in pregrade, kdo je udaril Glovestvo : pre-
|kletstvom vzajamnega nepOznavanja in nerazumevania9
Tako je bio pa6 cd nekdaj - pravi trudna nevednost. Hi ponay.
liza Z brezkrvnimi ustnicami. kr so brez sodbe poslusala topa u;esa
kakOr da je bill oh zacetku 6asOv nekje hudobcn bog. XII ie ustyarl
svet, da se BIO vso vecnOst lahko naslajal oh trplenju i'm mukab mi
|ijonOv. In kdor Sc ne upa pomsiti nekoiko dale in locti pravlico
cd resnce, je izgubljen; zanj nj poti, XII hi ga povedla liza plota.
kretnJo otresle ten najhujSh spOn, $ katerimi so bill uklenili njiho-
FL, hshh plotov nj bio cd zacetka ne takrat. ko je Adam l. Evo
'uzival vse slasi i'll krasote raa, ne takrat, ko so tolpe predzgodoyin.
SIKH, komaj IL livalstva Sc povspeih Judi branile svoie burno zyIje-
ME brez pOmOci ponosne danasnje tehnke. Teh plotov nj zasadilo no.
bozanStvO, In zrastl MISC IL semena sovrazne prirode. Potavii
so jh ljudje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

ziran V svolc cerkvene organi-
zaclJe. Socia.listicna stranka ie
vsemu temu naspjrotna il princi-
pa in vodi najvecji in naljutejsi
boi prot vsem ~zaprekam svobo-
de vsakega Gloveka.
Osvoboditi cloveka - delavca
IL danasnjega robStva neznania.
Je namen sOcialisticne stranke.
Da poStane d~anaSnji Glovek -
suzenJ pravi i npopOlni Glovek,
svoboden, neodvisen. izobrazen in
kateri mai Sc pOpne ma najvisjo
stoplnJo znanja, izobrazbe in bla-
gostanja - je zopet naloga soci-
alisticne stranke. S kolikor vee-
10 onemo Sc socialisticna stranha
bo1 IN stremi "a tenn tezn.iami.
toliko holj tudi raste v Mi boje-
viii IN p%rotestnl duh proletarija-
tn, kateri p~rotestira roper danaS-
nJe druzabne razmere. In ia boje-
viti duh, revolucijonarni in pro-
testni karakter mednarodno or
ganiziranega proletarijata polka
zuJe Sc vsako leto V slavlju PR
VEGA MAJA.
Mi zahtevamo osemurni DELAY
mix V vseh drzavah in "a vsako
delo - zahtevamo sorazmer-
no poviSanje place V vseh strokah
della, in isto place Ia zenske. XII
nadomestujejo mozke delavce.
kakor Ia mozke Zahtevamo
odpravo ~otroskega della pod Is.
Teton in omejitev zenskega fab
rlskega della Zahtevamo DO
poine varnostne naprave v rud-
nlklh, tvornicah in ma zeleznicah
v svrho teleSne in zivlienske var
nostl de!avca
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
MI NECEMo zIvETI v
SUBMISSIVE.
DATE NAM SVOBODO.
ENAKOST IN BRATSTVo.
SLAVA PRVEMU MA.JNIKut
SLAVA! SLAVA!

Telesna suznost .ie odvisna cd
suznjih misli. Clovek. XII misli
podaniSko in %veruje. ia moraio
blti gospodje in hlapci ma svetu.
tax clovek ie ponizen suzenj in
p%ripravljen ~hlapGevati vsakomur.
kdor GA hoce izrabiti. In to velja
tudi V naSi razredni borbi. Dokler
bodo delavci podaniSko sunni
skin misli tako dolgo bodo tudi
telesnO sunni kapitalizma. Re-
volucijonirajte torei syoi duh o.
svobodite svoie misli IL okovov.
XII VAN braniia misliti wee nego
YAM dovoliio oni, XII vas izkoris-
CATO do mozga; zavedajte Sc. da
ste pred vsem liudie 2 iednakimi
pravicama do vsega zemeljskega
bogastva in mezdne suznosti
BIO kmalo kOnec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

ostane Geiavec velikan ter 7akli-
ce: ilovek sem. Delam. ker me
Ddravne raZmere - Gloveka -
Silijo ma 10. Xiveti hocem. a clo-
veSkega livljenja nj brez della.
Sveti kapitaliSticni profit pa "a
hteva p%ogojev. Moe ina IA red in
vse leto Sc j mor mpokoravati.
Danes pa je moi dan, in JAZZ, della
wee, dokumentiram, da Sc je zbu-
dila moia VOLTA, pa stopa tvoji. o
sveti profit. nasproti. Xxi je bila
doSlej neOmejena in je absolutno
vladala. Tvoja moe danes Sc Via
da. svetli dollar, ali moja zavesr
Sc dviga in med mama je boj. Da-
mes Je moi dan, in to pomeni, da
Sc pripravljam ma novo dobo:
kajti ii me zanicujeS. JAZZ pa Sc
s%postujem, ker sem spoznal vred-
most della.
Revoluclonaren je la prank.
Cd leta do leta So ponavlja in Sc
nikoli MISC priSli delavci s puSka-
mi in Z bajoneti ia svoia zbiraliS-
ca pa misli filister, da nj revolu-
ciJe in da je ne DO. Filisterski
duh je majhen in slab. Mamica
mu je pripovedovala, kako ie hi
10 oh casu velike francoske revo-
Incije in leta lS4S. pa misli. da
nj drugacne revolucije. In ne raz-
ume. da ie velikanska revoluciia,
kadar sc oname lastja VOLTA V raz-
redu, Xxi je bill doslej tlacen in
teptan. pa je poznal vedno lie tn
je zakone.
Nelikanska .je proletarska re-
voiucijonarna ideja in revolucii0-
marina moe. Policisti in drzavni
pravniki so Sc navadiIi prayilno
dihati. kadar sl;Sijo besedo o soci-
alni %revoluciji, kakor clovek. XII
Je sliSal. da V starem gradu stra-
81, pa je tam moral Spati tri noel.
in vendar nj videl strahu. Ali sve-
II red. Xxi ga cuvaio kapitalisticni
berici V senci bajonetov. je Y wee
il nevarnosti, kakor hi bill pred
naSkoki oborozenih mnozic. XII hi
lahko polgale in demolirale po-
slopja. pObeSale tirane, in metale
bonnie, a ne hi mogle doseci sis
tema in MEGA Tive ideie. A 4 no
vo idejo izpodriva proletarska re-
voluciia stare, Xxi jo noben drzav-
nj ~ravnik in nobena policiia ne
more zaScititi.
Revolucionarni duh zivi Y de
lavstvu, ker Sc zayeda Svoic We
ljave in ker Spoznava nedoStojni
Ipolozaj. cato ie tudi prvi majnik
xiv in revoluci.jonaren.
Tudi letos bode ma milionc "a
vednih delavcev dostojno in ca
stitljivo praznovalo svoj dan.
svoj edini prank. Kri ne DO te-
kla. zidovi Sc ne bodo majali. A
n%evidoma DO izpadlo zopet neko-
ike kamnov IL poslopja svetega
reda in profita in nihce Jill ne DO
mogel nadomestiti. -- Dclavci
bodo obnovili svoie zahteve: O.
semurni delavnik, politicne in O.
konomske pravice. r~azorozenje in
] svetovni mir, delavsko varstvo.
lRg',,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
Prvi Maj je prank de.
lavcey ceiega sveta.

\Stirindvajset let je re minulo,
odkar je socialisticna stranka ma
sv6jem mednarodnem kongresu v
Pariz0 ~proglasila prvi maj "a
prank Socialistienega delavstva,
simbol vstsjenja d~elavcev il mo-
derne indusFielne suznosti.
Prvi ma, 5e edini prank ma
svetu, katerega so proglasili de-
lavci, in zato je gospodujocim slo-
jem nevse6'. Kapitalisti so progla-
sill "a deyavski prank pryi po-
nedeljek v. septembru Labor
Day.. Ma ia dan V nekaterih dr.
zavah niilostno dovolijo delav-
cem, da smejo odloziti orodje V
globolSih rovih, smrdljivih tvorni-
cab ter z pisanimi zastavami ko-
rak!ati pc ulicah "a stafazo kapi-
ta,listom. Labor Day" je kapi-
falisticni in zakonito ~priznan pra-
znik, xiv peGat in dokaz kapitali-
sticne Wade, s katerim ~vladajoci
sloji delavcem d~okazejo, da sne-
jo delavci lie takrat zapustiti de-
10. Kadar jim gospodarji milost-
no dovolijo.
Prvega maja pa razredno zave-
dni delavci brez dovoljenja 60
spodarjev odloze svoje orodje.
Ma ia dan delavci pokazejo, da
Sc brez njih ne suce kolesovje pri
gigantnih strojih, da brez njiho-
We wolfe globoko pod zemljo skri-
ii premog, zlato, srebrO, baker
in zeleza zgubi vso veljavo, ako
delavci, kateri ustvarjajo z de-
lom svojih rok vse bogastvo sve-
ia, - naenkrat odpovedo pokor-
scino svojim gospodarjem.
Prvi maj MISC ma pariSkem kon-
gresu zavoljo tega proglasili "a
delavski prank, da bi Sc delav-
eli ma t. dan odpocili cd napor-
mega in smrtno nevarnega della.
Delavec Sc ne mor v enem dnevu
odpociti cd celoletnega garanja.
Prvi mai je dan probujenja de-
lavstva, dan da delavci vsih ma
rodov in yer skupno demonstrate
rajo in manifestirajo "a vse kri-
vice katere trpe delavci sleherni
dan, cd drzave, katero imajo V
zepu denarni magnatje.
Nekateri delavci so Sc vedno
tako naivni, da mislijo, da zivi-
mo V svobodni Ameriki. Res je.
da ina dandanes delavec malo
vec svobode in pravic, kakor je
incl p~oprejsnji rob in in tlaean.
Ali kaj pomaga danaSnjemu de-
lavcu VISA politi6na svoboda, &c
pa mora, ako hoce ziveti, prodati
samega sebe, svojo delavno moe.
svoje zdravje in zivljenje v mezd.
no suznost. Odvisnost cd kapita.
la, cd zlatega boga V podObi do.
larja, - BOZ "a kruh in zivlien-
sko existence je vecji in mocne!j.
81, kakor pa takozvana delavGeva
svoboda. Danasnji mezdni suzenj
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

lzracunali bOdo. koliko so Sc :
Sk~rajsanjem d%elovnega casa pri-
blizali svojemu cilju. Spomnili Sc
bodo ma boje pretecenega leta,
%pripravili Sc bodo ma nOvo KAN
panic prot vsem krivicam in 81
kanam, katere Jim neprenehoma
dele kapitaiisti in njihovi mes
canski hlapci. In %pripravili Sc bo-
do, da hodejo INFLOW opraviGeni
protest., re sedaj tako glasni IL
razlocni. da jih bodejo slisali GO
spodujoci t%irani, pc celem svetu.
Okorno in suzenjsko misleci
ljudje starih casov MISC mogli
%vrjeti, da hi sc morala tudi splo-
sna sreca, blagostanje vseh ljudi
~izvojevati, priboriti: mislili so.
da ie tako od nekdaj. mora i osta-
ii ma vekov veke. da namreG o.
grOmna vecina ~cloveStva zivi V
bedi, trplenju in sponok ma lju-
BIO pescici manjSine, XII Sc valja
V razkoSju in bogastvu in po sNo-
j wolff razpolaga 4 bedniki
Socialist ~modernega casa so pa
%dOkazali, da je to mogoce. Kakor
je bio mogoGe cloveku, STREET
glavo aristokratizmu in absolute
Emu, katera sta stoletja in stole
TIA tlacila cloveStvo - tako te
mogoce cloveku tudi ustvariti 81
take razmere, da zivi sreGno in V
blagostanju, eden kakor drugi.
Ia vse liudi .ie dovolj kruha ma
svetu.
To velikansko in najvaznejse
delo me pa izvrSiti edinole med
narodni proletarijat, ogromna de-
lavska masa, katera proizvaja in
ustvarja vse. a ne poseduie nj
cesar, katera najvec della in
najvec trpi, a nina nikakega
vspeha niti ploda cd Svojcga de-
la in trplienja. DelavStvo je te-
nell ma katerem Sloni driava in
druzba: delavstvO hrani in brani
Driviligiranc lenuhe; dclavstvo IL
stvarja VISA della in cd della 5ulia-
viii rok. pripogibanja skljuGene
delavGeve hrbtenicc III cd polka
MIA njcgovih zmuceni hkosti je
odviSen yes %napredek cloveSke
druIbe. Iato mora delavstvo tn
iii samo %odlocevati V svoji usodi.
Same d~elavStvo mora voditi boi
prot staremu in vpeliati nov dru-
zabni siStem.
Socialisticna stranka .ie napo-
vedala neizproSen boi kapitaliz.
mu in danaSnjemu druzabnemu
redu sploh. Boz je ma cell 'front.'
nj kompromisov. nj pogajan.ia ne
popuScania. Delavstvo V social
stiGni stranki je protivnik vsake
burzoazne stranke, mai ina Sc ia
ko lepo ime. vsake kapitalistiGne
Wade. Mednarodna socialistisna
stranka je skoz in skoz revolu-
ciJonarna. prOtestna. p%rotivna
vsemu obstojeGemu. kar sluzi V
izkoriScanje in podiarmljenie lin
di, kakor je danaSnia barbarska
drzava bajonetOv in krogelj, pri-
vatna lastnina sredstev "a proiz-
| vajanje in klerikalizem, organi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

lima vecni boz "a tistih par drob-
tinec, katere mu V obliki beraS-
Ike mezde dajo kapitalisti, da IL
votari siromaSnO zivljenje $ dru-
Zinc cd zibeli do groba. Proletar-
ci inaio zaprto pot to visje kul-
turne izobrazbe MENU in deci je
prikrajsana pot do visjih sol in
inteligencije, Xxi je "a proletarce
predpogoj do pravice in bOljSe
~bodoenosti. Vsled tega ie delavec,
proletarec, obsojen ma suznost, ma
nekulturnost, ma dusevno slepo-
to! Prezirajo in zasmehujejo ga
ravno oni, kateri bi Sc moral ia
svoje razkoSje najvec MENU "a
hvalitil Ma svetu je najzadnji
stvor! Namesto starodavnega
hlapcevanja gospodarjem, robuje
in hlapGuje danes clOvek cloveku,
gospodarsko izrabljan in odvisen,
neuk in brez kulture. druzabno
preZiran in Zavrzen.
Ako Sc hOcemO oSvobOditi We
rig V katere smo uklenjeni, potem
moramo poiskati vir IL katerega
~izvira beda. ~revScina in pomanj-
kanje. Socialist re dolgo vedo,
kje da tice vzroki, zavoljo ka-
terih je cloveska druzba razdel-
jena V diva raZreda, ter odgovar-
jajo patriotom in drugim mescan-
skim ekonomom sledece: Danas-
MIA gospodarska neenakost, beda
delavskih slojev, krivicno siroma-
stvo in vecno trplienje enih, in
k%rivicno bogastvo, blagostanje in
veGno %lenarenje drugih ljudi ina
svoj yzrok V sedanjem druzab-
mem redu, Y sistewu GloveSke
druzbe, katera goji V svoji sredi
priviligirane razrede v~ladajocih
ljudi, bOdisi gmotno, politicno ali
dusevno. in ia start sistem je ire
ba odpraviti, pomesti znjim $ po-
vrsia zemlje. Ko je to delo stor-
jeno, tedaj pride nov druzabni
red, socialisticni sistem, XII rri-
nese vsemu cloveStvu pravico.
blagostanje in svobodo.
Mnogo je bio re delavcev pred
Stirindva jsetimi lett, kateri so We
deli kje ie NTH resitev IL indu-
s%trielne suznjosti in pot v lepSo
b%odocnost; cato so odlocili pose
ben dan, prvi dan najlepsega me
SEGA V. letu. Oh cas- uko Sc ozivi
in ozeleni priroda, da tudi zaved-
nj delavci oh tel pomembnei ma
ravni sezoni imajo svoj dan. ka-
teri mai Jill budi in ozivlja "a le-
pc in ~plemenito idejo. da Sc zruSi
s~trahovlada in nasilje, namesto
istega pa mai zavlada pc celem
svetu novo zivljenje in nova
druzba, v katerej ne BIO gospoda-
REV in suznjev.
Stirindvajset Jet re praznuiejo
d~elavci prvi majnik. Pa vendar:
Tia prank jim je danes tako svet
in znamenit. kakor ie bill prvo le-
to. Svez ie kakor pOmladna cveti-
ca, in ponos delavcev, da imajo
svoj dan, naraSca cd leta do leta.
Ko so pc sklepu p~ariskega kon-
gresa delavci prvic praznovali pr
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

vi majnik, Sc ie tresel kapitalisti-
cni svet. GrOzen. ncizveSten Strah
je spopadel plutOkracijo in ME
ne meScanske p%omocnike. MeSana
burzoazna druzba Sc je bala "a
svoj red. Nervoznost policije je
naraSGala do skrajnosti. In dine
druzega majnika so Sc Spisarji
zjutraj bali odpreti oci, ker so
mislili ,da svet ne stoji wee. Ko-
maj so %verjeli, da MISC rdeckarJi
postavili cez noe svet ma glavo.
vso plemenito gospodo, pa obesili
ma ulicnih svetilnicah.
POtem pa so Sc zaceli tolaiiti.
Sal nj tako hudo, Revolucija je
prazna beseda. KriGati znajo, ba-
rikad 81 pa ne upajo zidati.
Zazdelo Sc Jim lie, da pomeni
prvi majnik delavcev ravno to-
like .kakor V mescanskej druibi
''Bozic" in "'Velika noe" in da
je z delavskim gibanjem ravno
taxa, kakor z meS6anskimi stru-
Jami. Porode Sc poteko vcasih We
hementno, a potem DOstane korl
to plitkO in vse mine. X veGjemu
ostanejo kaksne fraze, k; Sc po-
navljajo V momentih navdusenja.
kakor sc kriGi 'Zivila domoviaa'
kadar je mnogo vina ma mizi.
Meseanstvo n Una citati v de-
lavski dust. Ljudje MISC enaki. in
delavsko liudstvo .je IL posebnega
tista. Ampak njegovi prazniki so
drugacni kakor meScanski.
Prvi majnik ne more zgubiti ma
velJavi in Ostareti, dokler je mia
do delavstvo V nacelih in njihov
boz. MeSGanstvo je danes blaien
pOsestnik. SvOje prednosti ina,
vecinoma Sc precej velike. in to
Je prijetno. Ideali. Xxi so oddalie.
nj cd gmotnih razmer, izgube la
hko ~bliScabo, in samo tisti dviga-
10 mozato in junaSko njih prapor,
Xxi 1--WE cd Nth. Burzoazija pa
ljubi mir, da lahko brez zmotnjav
in homatii uziva. kar ina.
Prank je. Vedno so liudie
praznovali, ako jim je bill kak
dan posebno pomemben. Delo j.
sOvraznik duSevne koncentraciie
in povzdige. \ neStevilni prazni-
XII, Xxi Jill imajo narodi in cerkve.
so vecinoma le Sc tradicionalni.
Praznuje Sc. ker je TAXA navada.
pa ker Sc ljudje ne hi mogli zbi-
rati V svojih hramih. ma banketih
in pOdobnih prireditvah. ako Sc
ne bi loGili cd svojih prOdajalen.
pisarn in delavnic. Dne prvega
maJnika pa praznuiejo delavci.
Use leto so priklenjeni ma delo.
Gel razred, ma milione ljudi, della
dan ma dan po wolff drugih, to so
pravi industrielni sunni. XII mo-
raJo zatajiti lastno voljo. kjer
govori gospodarieva. In ia razred
praznuje. Globoko znamenje tici
v tenn prazniku, Xxi postaia ma IA
naein dan svobodne wolfe mezd-
nih suznjev.
KapitalistiGni svet. smatra de-
lavca "a suznja in neko mani vre-
dino bite. A dine prvega majnika
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

Carnegie trdi, da so ljudie vse-
lei "delezni velikih dobrot." Sta
ri "filantrop" ina pray. - Lju-
DIE so vselej delezni placevania
dividend.
Gilpin observer., 1913-01-09
CHINESE ARE POOR SOLDIERS
Aversion to Being Ordered is One Of
the Most Prominent Traits of an
Oriental.

The Chinese Is poor soldier. Not
that he is lacking in courage, for on
occasions he cheerfully sells himself
as substitute and goes willingly to
the executioner's ak in order to pro-
vide his parents with the small sum
necessary to support them through life,
writes II. H. Windsor in Popular Me
chanics. The strength of an army is
in teamwork, and here is where he
fails on account of his aversion to be-
ing ordered. This is found in his do
mestic and Industrial work. A gener-
al line of policy or desired results can
be laid down and he will faithfully
work in accordance Herewith, but he
dislikes to be followed up through the
details of the work with frequent or
ders. He will produce excellent re-
sults-but they must be accomplished
in his own way. Hence the essence
of good militarism--prompt and un-
questioned obedience-comes in di-
rect conflict with his nature. and
makes him a poor soldier However,
this trait is not entirely wanting in
other Municipalities, as every business
man knows to his sorrow, and the diff
ficuity of getting employees to do a
thing in the prescribed way is one of
the constant anxieties.
Gilpin observer., 1913-01-09
WHO WANTS TO OCCUPY IT7
English Hotels Seem to Have Queer
Idea a. to the Popularity Of
Hearse.

Some of the hotelkeepers ION the
other side" have peculiar ways Of ad-
vertising their houses. and one of the
most singular Of these methods is the
statement. in their advertisements
that the hotel is equipped with q
hearse! Inasmuch as the American
hotelkeeper is only looking for live
ones," it is not OF record that hearses
have been used as attractions In this
country as yet One of the English
catering journals in speaking of this
custom. recently said: I'VE have on
several occasions commented upon
the uncanny mixing up Of the funeral
traffic business with hotel keeping
an unholy combination to be met with
In some northern parts Of Ireland.
Apropos. here is an enticing adver-
tisement from a Sligo paper calculat-
ed to bring quite a rush of guests anx-
ious to test the accommodation: Mrs.
-. proprietress OF the - hotel.
begs to announce that she has added
to her establishment q glass hearse. :"