Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-15
Creme ObCrOzevanie.

ROSlONlJenlH pOiudSdccN uSIdnONll
sam nebeSki Bog, Sc ze davno po-
lagOma, V novejSem GaSu pa re
skokoma priblizuje blaznosti. VISA
kega zasebnega cloveka, XII hi go
spodaril tako, kakor goSpodarijo
sodobne kapitalistiGne drzave, bi
dali pod kuratelo; vsakega Glove
ka, XII bi razsipal denar IA nabru-
sene igrace in pri TEN Stradal du-
Sevno i'll telesno, bi spravili no.
riSnico. VpriGo oborozevanja ci-
viliziranih drzav, XII ne pozna no.
benin meja in presega vsako ra-
zumnost, Sc mora V vsaki normal
nj glavi poroditi vpraSanje, kan
vodi Ia breZumna tekma i'll kako
dolgo DO Sc mogoca. Ali oni, XII
stole ma Gelu draw, oGitno nlso
normalne glave, zakaj vojni mini
stri in naGelniki mornarice znajO
lie neprenehoma zahtevati move zrt
We, nj ga pa Sc bilo med mimi, Xxi
bi bill pokazal, da zna premisliti
zapravljanja narodnega bogastva.
vtikavanja ogromnih svot ne
produktivne namene.
Nacelnik angleSkega admiral
stva lord Churchill je napovedal,
da bo parlamentu zahteval do
daten kredit "a mornaricO. Sele
pred kratkem je bill sprejet redni
angleSh proracun "a vOjsko in
mornarico, ki nj bill majhen. Ali
med TEN je ma NemSkem priSel W.
hovni admiral Tirpitz svojimi
zahtevami, lord Churchill pa re
izzvaja IL tega svoje posledice.
Nemcija noce zaoStati "a AnglijO:
ali Anglia hoce imeti vec ladij
kod Nemciia, kaiti Anglia mora
"a vsako ceno ostati prva pOmor-
ska sila. Mel prsti "nevarnost"
morske strani IN ladJe j morajo
biti to, kar SO drugim drzavam
trdnjave in kavalerija. Ali ker
ina Anglia tako moGno mornari-
co, je NemGija nevarnosti",
da jo prekomorska soseda danes
ali jutri napade, zato "mora" tu-
di ona pCmnozevati svojo marino.
Kcr pa imajo Anglezi in Nemci to-
liko bark, jih "morajo" imeti tu-
di Francozi in Italijani. Rusi in
Spanci, in jih mora" imeti tudi
Avstrija. Torej morajO neprene-
homa naraScati stroski "a vojaSGi-
no in mornarico po vsem svetu od
leta do leta, zdaj ze skoraj od me-
SEGA do meseca, morajO" Wade
prmpati denar IL prebivalstva in
ga "morajo" metati molohu
zrelo.
Nedavno je lord Churchill ma
povedal svoj namen ma banketu
ladjestavbne drlizbe. In dejal je:
"Vsak mesec prinaSa enakomer-
no naraScanjc strasnega oboroze-
vanja :"
Vsak mesec In lord admiral We
sam in razume, da je to oboroze-
vanje strashO. T6dai IL vsega tega
spoznanja ne sklepa mic druzega.
kakor, da mora tudi on Zahtevati
cd angleSkega ljudstva Sc veG zr-
tev, nego jih je zahteval pred do
brim mesecem In tudi Tirpitz ma
Nemskem, tudi Montecuccoli V
Avstriji nj sklepal mic drugace.
lie vec ladij lie veG miljonov O.
SLOW hrbet prenaSa Sc kaj, le ma
tovorimo mu Sc
TOda najpotrpezlji jivejsi osel nj
tako moGen kakOr Atlas iz sta
re mitologije, XII je nosil yes svet
na svojih ladjah. Veliko prenese,
ali tudi njegoye sile imajo nekje
meje. In kadar mu je prevec, mu
Je pac prevec; pod prevelikim
bremenom Sc zgr-udi.
Narascanja vojnega in NORMA
riskega prora6una je zadnja leta
po vseh dZavah tako gorostasno
kakor ploditev zajcev. Nobena
svota nj vec tako ogromna, da bi
Sc moglo reel, da je ne dosezejo
danes ali jutri zahteve vojnih in
mornariskih nacelnikov. Nobeno
poglavje proracuma ne raste tako
vrtoglavo, in ce sc pomisli, da Sc
lie zdai yoinim nrinravam ma Gil