Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16
CEMU JE TREBA
NOSTI.
Zarja.

Navidczno pac, ZaKa1 Nerletno III,
da bi bill res tako slabe pameti,
kakor Sc delajo. Pc desetletJih
prakse IN. pr. Sc vednO nocejo ra-
zumeti, kai je mednarodnost. &c
hi Jim clovek verjel, da res ne ra-
zumejo tega, bi bill lahko uaaljeni
ceS da Jill ina "a slaboumne. Pa
vendar postopajo tako. kakor da
SO res slaboumni, ter mecejo med
n~arodnost, breznarodnost, profit
narodnost vse V EN- kos.
Nj treba misliti, ia je takO lie
pri Slovencih. NaS narodnjaki nj
so mojstri, temveG ucenci. Use
njih delo - Ge nj Ia beseda flora
ba - je posnemanie. kakor sill
Sijo drugc zgoleti, takO civkajo Ia
mimi. Tudi fraza o br%eznarodno-
sti socialne demokracije je priv
Sala IL nemSkih gozdov naSe
Slovcnske logove. Tudi velika ide-
ia narodnih dclavSkih organizacij
.je presajena IL tujih vrtov ma ma
Sc gredice. Tako torcj nj V tel ide-
il pray ME slovenSko narodnega {;
kajti narodnO .ie TO, kar jc Samo-
niklo zraslo ma narodnih itch, me
pa klavrni plagiat, Xxi j. komaj IA
Silo Skropljen Z narodnimi bar
vami.
&c hi hila narodnjakCm narod-
most res mi s~vetinja, kakor trdi-
jo. da je. tedai hi Sc morali SAM
jraniti ''narodnih delavskih orga-
nizacij' z vsemi Stirimi. Ker tc-
daj ne hi smell dopustiti, ia Sc zlo
rablja Nth Sveta ideja kOt pref
VEGA "a hinavSkc dobickarSke ma
meme. Ali narodnjaStvo Sc je prav
tako izpremenilo kakor krSjan-
stvo. Ma svetu jc PaG Sc peScica
vcrskih idcalistov. XII zaupajo V
silo kristusovcga nauka; toda o.
samljeni so in zasmehovani cd ii
stih. XII imajo oficielno krscanst-
vo Y zakupu, in &c sc upajo 5 svo-
Jim prepricanjem IL THE izbicc ma
dan, tedaj Jill cerkev izobci in pre-
kolne kakor Leva Tolsteia. Tupa-
tam j. idealen nationalist. Xxi loci
V svojih mislih narodnost cd sci
ma in kupcnov. ali kompatna ve-
Gina "a pomiluje ali pa Sc mu ro-
ga, kcr nj ma svetu prostora "a IL
topic. V splOsni kapitalisticni po-
plavi sta tudi vera in narodnost
predmeta kup;evania. In cato .je
narodnjakom vSec, da Sc T. gcslom
naipdnosti zaslcpliavajo delavci
in sveta narodnost degradira ia
kapitalisticnO priganjalko.
Mednarodnost nj "a delavstvo
kaksna trina i'll m%uhavoSt, ampak
neizogibna, Viva potreba. Brcz
mednarodnosti .je boi ~dclavskega
razreda ncmogoG. cato, he pa IL
skrbi IA narOdnust. o~dvracaio ma
sp"otniki delavce cd mednarodno-
sti. kajti narOdnOst Sc nina cd
mcdnarodnoSti niccsar bait. Med
narodnost ne zanikuic narodnosti.
temvec jc ma MEL zgraiena. Cd ma
clonalizma pa Sc biStveno razliku-
Jc V TEN, da Sc OZira ma vse marc
de enako; intcrnacionalizem je
mogoc lie ma podlagi enakopravno-
sti vseh narOdov, XII ie Dogoj mir
MENU skupnemu zivljcnju. Med
narodnost il %skupnoSt, solidar-
most narodov, izkl.iucuie torej he
%gemonijo, sovfnizem in privilcgiic
posamemih narodov. &c hi narod-
nJastvo reSnicno hrcpenclo 20 e.
.eakoprsynoS,i, III na5lo Y medna-
rodnosti svoj ideal. kajti V wa
Jemnosti vseh narodov so najbolj
dovrseno i~zpolnjene vsc opravice-
ne zahteve vsakega posameznega
naroda. Ocitek, da delavstvo IL
daja narodne intercsc. ce Sc med
narodno organiZira, jc torcj ne
utemeljen in hudoben.
Ia ocitek .ie pa tudi hinavski {;
zakai to, kar prepoveduje DELAY
Gem, izvrsujejo kapitalisti sami.
Tudi oni so mednarodni in ne no
rejO biti drugacni. Clovek nj vse-
gamOgocen bog, da hi 81 mogel
preustvariti svet po svoji Volt.