Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-04

80
poizkusi Sc morajo V mOralnem
in g~ospodarskem milieju indivi-
dualistiene kakOvosti neizogibno
ponesreGiti; tax mile Jim ne da-
je pogojev fizioloskega razvoja,
XII Jill najdejo stoprav V kolekti-
vistiGno in socialisticno organizi-
rani druzbi. (Usoda takih poizku-
SOY ne dokazuie, kakor trdijo, ola
ie vsako socialistiGno podjetje
kot tako brez stabilnosti.) Sto-
pray V socialisticnem milieiu Sc
prilagode individualni nagoni in
zmoznosti kolektivizmu; pod GO
~spodstvom gospodarskega indivi-
dualizma, proste konkurence vidi
vsakdo svojem bliznjiku, &c ne
protivnika, sal tekmeca, i'll tako
Sc p~rotisocialn egoizem cd vseh
cloveSkih tendenc naikrepkejse
razviia; to je posledica nagona
samoohrane. zlasti V sedanji,
polno paro prodiraioci civilizaci-
il, XII Sc tako moGno razlikuje Cd
mirnega, ter zloznega individual
lizma p%rejSniih let.
Nasprotno pa miljeiu. kjer
bo vsak Y zameno "a druzbi o.
pravljeno telesno ali duSevno de
10 prejemal svOi vSakdanji kruh
"a telo in IA duSo, eogizmu o6i-
vidno ne DO toliko prilike. da Sc
~poiavlja poleg cutov vzajemnosti,
simpatije in altruizma in nctola-
zivni stavek: "homo homini lu-
pus' ne DO wee. kakor danes, tro-
val zivlienja.
Ne maram podrObneiSe raz-
glabliati tege %vpraSanja, ampaE
oh sklepu Svole preiskave o dru-
gem doldevnem protislovju med
socializmom In razvojnih naukom,
opozoriam lie. ia omogocuje So
cioloSki Zakon o ohranitvi pirodb-
llencga ma prihOdni razvojni
stopnii razlocno prcdStavo social
Nth razmer, XII Jill znanstveni So
cializcm napoyeduie in Xxi dclo-
ma r. naStajaIo; predStava j.
mnogO pozitivnejSa kakor DONNIE
vaio naSi protivniki. XII menijo.
da imaio Sc zmerom opravka Il
romanticnim in Sentimentalnim
Socializmom liza prvc polovice
~. vcka.
To ic StaliSte Guyota, XII ga "a
Stopa y svoii knjigi Les princi-
pes lie 50 e. le Socialismc Paris
1894 Y imenu individuali>ticne
pSihologijc in Steer, 5 trditviio:
lie >ocialismc est dcpresif ct lin
dividualisme cXpasif'. Xxi ie pra-
va, &C. 10 obrncS. To dokaLujc
med drugim lgled osemurnega
d|elavnika. Pc Guyotu zastopana
mazaSka p>ihologiia obvisi tukaj
ma p~ovrIiu in pravi: &c della de
lavec ; ur, p%roizvaja "a trctjino
mani kot oh dvana.jsturnem de
lavniku. Zategadcli ic induStrij-
ski kapitalizem IL umevanega
egOizma u%govarjal mlnimalni "a
htevi trch osmic - Osem ur de
la. osem mr. Spania III osem ur o.
krepcila i'll raZvedrila. Inanstve-
no, psihofiziOloSko opazovanje pa
kaZe. kakor sem So enkrat iZraZil.
da je clovek strOi, pa ne kon-
struiran 30 vZorcu drugih maSin.
temvec OrganSki in ne mehanski
Stroi. Locomotive ali parni stroll
opravi pat Y $ urah tretjino mani
della kot II urah. Clovek pa IT,
bloloSki stroll, Xxi nj pOdrejen me
hanskim zakonom. delo niegovin
miSic in ~njegovega duha Sc ne ia
oh trajni enakoSti ~poliubno ma
daljevati. ampak sledi osnovne-
mu lakonu, XII "a j. Quetelet IL
rail I bin@msko krivo crto; ia
- poGasi in zmerno vzdiguje. da
doseze maximum sile, potem pa
ponehava : >labotnim in poGaS-
MIN delom. Cmsko in miSicie de
10 pada 30 gotovcm casu ma mi
nimum, ma katcrem SCI : trudom
vlati do konca delavncga casa.
Oh kraiSem delavnihu Sc uvcliav-
liza dobrodcjni sugestivni vpliv: