Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29
Darvinizem in SOcializem

podlagi sploSne enakosti, bolje re-
koc enakih pravic, kaJti brezizjem
ma enakost je nemogoGa, vodijo
n~asprotniki z vseh strani najrazli-
6nejSe argumente V boz. V TEN, ko
klerikalizem socialisticna naSela
pohija, GeS. da Sc protivijo bozjim
zapOvedim, kar je tako naivno,
da Sc lahko brez tezave ovrze,
skusajo drugi ma bolj ucen nacin
dokazati. da je socializem pc pri-
rOdnih zakonih nemogoc; in da bi
sc ia teoriia prikazala V lu6i vero-
dostojnosti, sc sklicujejo ma Oar
VIVA in njegovo teoriio V evoluci-
j. o razvoju vseh visjih oblik in
nizjih in ma njegovo trditev, da V
boju "a obstanek vedno moGnejsi
zmaguje, slabejsi pa propada.
Ma prvi pogled Sc dozdeva ia
argumentacija jake prikupljiva
in marsikdo Sc giblje in ziblje med
socializmom in darvinizmom sem
tertja he vedoG, katerega hi Sc o.
klenil. In mnogi darvinisti so po-
stall tako skepticni, da so obupali
mad bOljso bodocnostjo ljudskega
rodu. Pc nazoru, katerega smo O.
menili, hi bill aristOkratizem posle-
dica razvoja. kakor ga je ucil
Darwin in ga se uce njegOvi pri-
staSi, V TEN ko socializem ne more
biti drugacen nego demokrati6en.
ako noce zgubiti vsake pravice do
obstanka.
Potemtakem socialist Sploh ne
hi mogel biti darvinist, nasprotno
darvinist ne socialist?
Ako hi bilo to resniGno. hi Sc IL
tega porodilo neStevilno vprasanj
n. pr: kako j. mogoce, da zago-
varjajo socialist veGinoma Oar
vinovo teorijo? Kaj hi moral biti
darvinist V socialnem oziru? Kaj
maj bi bill socialist glede naravo-
slovne vedee
Socialist zagovarjajo darwin
zem, ker spoznavajo V MEM ma
ravne zakone. pc katerih Sc mora
tudi cloveSka druzba ~razvijati. s
TEN je odgovorjeno trdi ma drugo
in tretle vprasanie. Ako hi hoteli
socialist ustvariti kaj naravnim
zakonom nasprotnega, hi bilo nil
hovO delo zaman in oni sami hi
moral propasti. kajti prot ma
raw Je vsak boz nemogot. Pravili
so vcasi, da zivi clovek V vecnem
boJu Z naravo in da mora prirodi
vse oteti, kar potrebuje "a zivlien
Je; vendar hi to povsem prav. F.
lementi, $ katerimi Sc clovek boz
ri. so namrec lie del prirode in S
TEN "a reGeno. da so pac posamez-
nj deli narave V vecnem boju med
seboJ, da Sc pa proti prirodi sploh
mice ne more boriti, ker bi moral
biti drugace izven narave, a to ie
enostavnO nemogoce. PaG pa Sc
hocejO mnogi bOriti prot zako-
nom narave. katerih V taken slu-
caju navadno nj poznajo, a tn Sc
veda lie morejo imeti vspeha, ker
nina nihce moci, da hi izpremenil
ia zakon.
kakor clovek, tako je seveda
tudi cloveska druzba del prirode
in tudi ona Sc razvija pc prirod-
nih zakonih. Ako hocemo tn kai
doseci, moramo torej najprej spo-
znati zakone, kateri uplivajo ma
mas in pc katerih Sc moramo raw
natl ce hocemo ali nocemo. Doslej
bi bio Sc vse dobro. A sedaj -
pravijO neki nasprotniki - pride
ono, kar. mora loGiti darviniste cd
socialistov.
Prirodni zakon veleva kruto.
strOgO, n%eoporeGno in neizpremen.
1.-Two, da V boju "a obstanek sla-
bejsi propada, a mocnejsi zmagu-
je. In V boiu gospodarsko slabej-
Sega proti gospodarsko mocnejse-
mu mora prvi izgubiti igro. Socia-
listi, Xxi hocejo resiti gospodarsko
slabe jSega, torej ne morejo imeti
uspeha in demokraticni socialism
je torei utopia.