Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-29

re Je to resnica, potem bi Ia svo
ia morala biti prava svota IA VISA
kega industrijalnega drlavca v
smislu takozvanega narodnega bo-
gastVa. Namesto tega pa dobi de-
lavec ali delavka lie okrcg $4,000.
hdo dobi torej ostanek 81, 700. GOP
raw laStnik narodnega bogastva
oankir, tovarnar, trgovec, speku-
liant, graftar, industrielni tatovi
ma vellko. kajti "narod" so oni.
II in Jaz he moreva. Mi smo SUI.
MI naroda, Xxi produriramo narod.
ma bogastva in moramo izhajati
brez tega bogastva.
Kako ie zracunjeno.
All 81 zapopadel, kako so patri-
JotJe naracunaliG NarodI o bogast-
vo bi imelo biti 800, 600, 600 900
ali $1,000 "a vsacega. Toda splos-
ma proizvodnja je vsako leto tako
obsezna, da pride ma vsacega po-
sameznika $2,40O. Ako je torej IT,
stih $1,000, ki so preracunjeni, da
prldeJo ma vsacega posameznika
del narodnega bOgastya, potem je
ia svota precej premajhna, in ST
GER "a celih $1,4O0. &c pa mogoce
splosno proizvajanje M vsteto v
narodnO bogastvo, potem bi bila
splosna proizvodnja ma vsakega
posameznika ne lie 2,4OO nego So.
400 ma leto. In V to proizvodnjo
MISC vsteti poljski pridelki in Ii
vinoreja. Vzemi stvar kakor no.
ces, n 81 ogoljufan "a del narodne
proizvodnje in niti pogledati ne
smes - nimas pravice, takozya-
no narodno bogastvo.
ZnaS Ii zakaj ne?
cato, ker Sc niGesar ne steje "a
bogastvo, kar nj moci spraviti V
profit "a denarne grabeze. In "a
to Sc narodno bogastvo zraGunava
ma tako umazan naGin, da Sc po-
leg teh Stevilk splOh ne more nj
cesar zanesljivega dognati o res
nicnemu sploSnemu bogastvu.
' prvem oziru Sc Stejejo "a ma
rodno bOgaStvo VISA obdacena DO
sestva. TOda vel~eposestniki in in,
dustrijelni mogotci Sc vedno izo.
UblJejo davkom ma Ia naGin. da
lazeJo o resnicni vrednosti svoiil,
poSestev. Ma Ia nacin .je izpuSce.
nih ma biliOne dolarjev vrednosti
premozenja. V drugem ~slucaiu pa
ne more nihce povedati natancne
yrednoSti zemlje. kcr jo razni po-
sestniki radi %Spekulacij. to je pro-
daJe, Y raznih cash in razlicnim
ljGdem ceniio razlicno. tako. da
Jim je aktualno vrednost sploh ne
mogoce dognati. Tretjit morajo
bitl letine in industrijalne proiz-
ovdnle Stete V narodno bogastvo.
In IN pridejo zonglcrii''. Xxi pri-
kazuJeJo SvoJe Stevilke kot carov-
niki. Lett ne Stejeio tisto, kar
farmar pOrabi Ease in svojo druzi-
no. kakor tudi Ia svojo zivino.
"Zongler' Steje "a bogastvo samo
tlsto, kar farmar proda ma trg :;
pc nJegoyem mnenju je bOgastvo
samo tisto, ce more "a pridelke
poleg kaj "zasluziti" Sc kak graf
tar. spekulant, ne Steie pa tisto
"a %bogastvO, kar sc pridela "a ra-
DO, "a konsumaciJo. Ravno tako
Je T. drugimi pridelki. Obleka je
bogastvo, dokler je V prodaialni,
neha pa biti bogastvo. kakor hi
tro 10 imaS ma sebi. Kar ne nosi
profita, to Y oceh teh raGunarjev
nj wee bogastvO. Vsled tega Sc
naJvecji del narodnega bogastva.
ko pridejo DRAWN cenzor.ji, da
~pregledajo in prestejeio vrednost
;ega bogastva. izgubi. Toda ii
znajdeS. koliko so stvari vredne
"a g%raftaria, ko Jill moraS nabavi-
ii, ali kadar Sc Sirokoustijo o We
hkanski prosperiteti in produktiv
nosti NASH industrij.
Veto vse V vSem. Ge hi ii incl
V tenn narodnem bogaStvu svoj de
lez. imeti bi moral veliko wee ne
go $3.4OO vsakO leto. Toda ker tie
"a nimaS, bo IN te mnogo bolje.
da Sc ne brigaS in ne navduSuies