Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-08

foEiiNJ'a Aa6o
Prehod oil priprostega rokodel-
silva k modernim strojem je pri-
sill delavce, da so sledili temu
prihodu V noy sistem %proizvajan-
ia in razpetavanja (produkcije
in distribucije). Zene so vedno IL
vrSlie svoj delez svetovnega della
in danaSnji delavski razred obsta-
ia IL MOI in zen. V vsakem sluca-
ju, kjer je MOI - delavec zrtvo-
van in izkoriScan. trpi zena - de
lavka ravno toliko: ma drugi Stra-
nj pa sega memo gorle Sc vhje
NIGGA goSpodarS6a OdviSnoSt jOI
sill, da Sc prodaia. Pred tenn grOz
mimi raZmcrami ZenSkega Zivljcn-
ia Sc castor nikdar ne dvigne in
GloveSka druIba nina pravcga
pojma @ globokoSti tie grozne ira
gediie. GoSpodarska zagotovije-
most i'm neodviSnoSt sta edini resi-
tcljici zenStva. Bodisi "a zeno kot
mczdno delayk-. hodisi kot soci-
alno Sobitjc moia jc politicna moe
zanjo velrvamo orozic " boju "a
p%ravicnost in d >toinc iivljcnSkc
raZmerc.
MOI utcmeljuie svojo volilno
pravico ma podlagi naraynih pra-
vie do Wade samcga schc. N>dk
dokaz v prilog volilue pravice .ie
.Cbencm tudi dokaz IA IcnSko ena-
ko volilno pravico. MOI i'm irna
imata wee Siupnih Svojstev kot
elena iStega c~lOveSkcga plemena.
kakor pa razlicnoSt Y spolu. Ako
ST. z%atCrei Ieni odreka volilna
pravica zaradi njencga Spola. 10
pomeni toliko. ia 50 il odrcka pra
vico imenoyati 81 ClovcSko bite.
\aSprotno pa j. ravno tiSta raz-
liSa. XII cksiStira mel moicm in
Icno. najmotncj>i argument Y pri-
log Icn>kc volilnc pravicc. Ako
So dovoli volilna pravira Icni. 5
tenn ne DO moZ ME prikraj;m Y.
Svojih oPrmicenih pravicah. Ako
Sc dovoli ieni vStop Y politijno
arcno. no : tenn od>tranicna mo-
1ka nadvlada. XII ic ikcdliiva mo
IN samemu. XII rodi tiranStvo in Iii
Cmogotujc krivijno>i do Icnc.
PravicnoSt "a Icno. nv pomcni kri
vice IN moia. \aSi >kupni intrrr-.
81 kot GlcvcSka bitja. i'm ua>a raz-
lika kot MOI in Icna. Use 10 zahtc-
politicno moe in >ocialnc pra-
vice ravno tako ~ icno kakor IN
moIa.
NaSa leila ic Storiti koncc So
danjemu kapitali>ticncmu siStc-
mu. II triumf dciavSkcga razrcda
ne no nikoli mogoc hrcz zdruzenih
sill MOI in Icna. XII 81 zaintcre>i-
RAM TEN vclikrm boju. Mi ne
zahtcvamo zdruIitvc kapitalizma
zaradi krivitucga postopania enc
"a ali drugega p Samczncga kapi-
taliSta in tudi ne IL sovraStva. ka-
tercga hi utcgnili imcti do poSa-
meznikov Y kapitaIiSticncm razrc-
du. ampak Zaradi naprcdka rlo-
VcStVa in H. nuina Ohranitcy drui
he same zahtcva. da .jc trcba str
moglaviti siStem privatnc iastni-
ne ter ma mega mrsto poStaviti
dclavSki raZred kot lastnika vseh
IA zivlienic potrchnih Stvari. So
cialni problcmi morc.jo biti pra-
vino in uSpc;no resent lc. ako bo-
do delali mozjc i'm Icnc Z roko V
roki IA Nth rcSitcv. VpraSanie.
kl Sc ticc lenSkc volilnc brezpray-
ncSti in kako priti do IcnSkc vo-
lime pravicc. j. prvo. Katcrih
sredstev maj Sc poSluIujemo. da
naSa Icna To do>cIc? Kakor kon-
sGtUcija govori, ina kongres i'm
postavcdaialcc ~poSameznih draw
pravico odloCcvati. kdo maj wolf
III kdo ne. IL dvch NZrokov bo ka-
pitalisticni razred pri>ilien pref
ali slcj dovoliti IcnSkc volilno
pravico. Prvi ie la. da no vlada-
joel kapitalisticni razrcd IL gospo
darskih ozirov dovolil v%olilno pra
yico Icnam S~vojcga razreda V H.
panJu. da ga bo To yzdrzalo Sc
naprej ma povrSiu Wade Ter mu
~vurnV,t, uooDo1, wi. ;