Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-18
Sedem miliOnOv prOfita
in S5 ma ted!en.

milionar julius Rosenfeld je pred
nekaj dnevi izpovedal pod pri-
sego, da njegov profit lanskega
leta znaSa sedem milionov dollar
jew; izpovedal je tudi, da ina vpo-
slenih 200 mladih deklet, katerim
placuje po pet dolarjev ma teden.
Ravnota magnat .je tudi pove-
dial, da pO njegovem mnenju po-
trebuje delavka najmanj osem
dolarjev tedensko "a COLO zivlje-
ME. ko so NIGGA vpraSali, ce bi on
mogel ziveti osmimi dolarji, cd
govoril je: ''Nisem Sc poskusi. "
Chicaski magnat ie TEN iasno
povedal - kakor Sc nikdar noben
poprej - da delo in kapital ne
moreta nikdar sedeti pri eni mizi.
Vsem tistim hinavcem in licemer-
Gem, ki Sc pri vsaki priliki navso-
moe trudijo dokazati, da razredni
boz Je prazna fraza in da kapita-
list IN delavec imata skupne inte-
rese, vsem tistim je milionar
Rosenfeld svojo iziavo zavdal
talSno kapitalno klofuto. da ie
vecje nj mogel.
Magnat Rosenfeld kot oseba
Je postranska stvar. Osebe ne pri-
dejo tukai Gisto mic V poStev. Tu-
kaJ je sistem; opraviti imamo lie
sistemom. Sistem je odgovoren,
da Je cloveska druzba razdeljena
diva razreda. Ma eni strani so
Rosenfeldi, ma drugi pa delavci in
delavke. Ma eni strani je sedem
millonov profita, ma drugi pa pet
dolarska media. In tako nj samo
" Ohicagi, tako ie povsod. Tako
Je v New Yorku. San Franciscu.
po vsi Ameriki in po celom svetu
koder Sc je razvil moderni kali-
talizem in kjer eksistira mezdno
delo. Povsod so Rosenfeldi in po-
vsod so delavci in delavke boil
ali mani beraSkimi plaeami,
Ma eni strani je profit, ma drugi
pa media. Vines je prepaid, glo-
box In sirok, tako globok in sirok
prepad, da ga nepremosti nobena
licemerska reforma. Kapitalist pri
znaJe, da njegova delavka potre-
bu]e naJmani osem dolarjev ma
teden "a posteno dasi skrajno
borno zivljenje - toda on il da
samo pet. On morda We. da delay-
ka, XII je navezana lie ma svojo
siuzbo. ne more ziveti petim
dolarji in da ie prisiljena V rs
slucaDh izmed 100 pokriti pri-
manJklJaj s prodajo svojcga tele-
sa ma ulici - ali to NIGGA ne bri-
ga. kaj je mar kapitalistu, kako
1--WE delavke! On Jim plaza lie to-
llko kolikor mu dovOli njegov sve-
II profit. Nic vec. Ia drugo mai
skrbe delavke same, - In 2 de-
lavci nj mic boljSe. Moski. kateri
dobi 10 - ~ dol. tedensko Sc Sc
nekako prezivi. toda ma druzino
ne SINE misliti. Ostati mora samec.
In tako Sc zgodi - III godi sc vsak
dan - da gre tudi delavec ma ce-
sto kamor je re sla revna delavka.
HI Je postavila ma trg svojo zadnio
lastmno - zensko cast. Tako Sc
ugaJa komercialna prostitucija. XII
ravno te DIM uzbuja tOliko prahu.
hapitalist mora vec plaGati
delavcem in delavkam, pa bo vse
dobro" - upijejo licemerci. Kaj-
pax, sal bo placal! Kie je pa po-
TEN nJegov profit? Ali more biti
volk sit in koza celia Nj mogoce.
kapitalista lahko delavci prisiliio.
da plaza nekai vec Ali kolikor
Jim bo dal, toliko jim bo wei ma
zal. kako' Podrazal bo zivila. wi
sal Gene blagu in delavci bodo
placaii poboljsek nazaj. da niti
SAM ne bodo znali kedai. Sveti
profit mora biti nedotaknjen. ker
tako zahteva kapitalistiGni sistem.
Profit! Sedem milionov ma leto
Dokler DO obstal profit, dokler
bo obstal profitni sistem. tako
dolgo bo trajalo izkoriStanje, pet
dolarska media "a dekleta. pro-