Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-20

!" ~ '""j"p iOuo'ihd po DidHO,
ker je dajal ma upsnje, .jemal je
veciEO Genarja, ce ga je kaj bilo.
in gledal ma to, da jemania ma
up NJ bilo nikdar konec.
To je bio drugace, ko je kon-
sumo druStvo napovedalo boi
,iemaniu blaga ma upanie. Sedai
nj bilo mkogar wee, XII bi Sc bill
drznll posezati goSpodinjstvo
lodovin. neodvisno cd tujega Will
Va je gospodinjila gospodinja V
svQjem gospodinjstvu. ter smela
Slabo blago oznaGiti "a slabo. ne
da hi jo kdo opominial ma ME
~odvlsuost, ter SINE tudi zahtevati
dobro postrtzbo, KonSummo drus-
Two je ucilo gospodinjiti mnogo
gospodinj, ker iih je osvobodilo
braniev~'r. Ii so dajali blago ma
upanje.
u OjaGenjem konSumnih druS-
tev, ? moznoStjo, la daje Glanom
dobitek, Sc je porodila nadaljna
misel. Del dobiGka Sc je odlocilo
"a ustanovitey delavnic. V kate
rih Sc izdeluje in obdeluie blapo
V zadruInO potrebo. Tukaj ie to-
rel organizaciia konSumentov
branlevca znatno prehitela. Po-
vSOd Steer niSo z%aSledovali , ena-
ko vdanostjo takih razSirienih
nalog. Sc dandanes imamo mala.
Srednja in tudi velika konsumna
druStva, XII ostajajo y svojem o.
KEN delokrogu. Ielja pc prebit-
XIII je Sc velika. Toda kaj pa no.
ce to V primeri l. napreduioGim
prakticnim idealizmom velikega
Stevila konsumnih druStev. XII so
raztegnila Svoje zadruzno delova-
ME ma wee nego samo emo piano.
go. Ia konsumna druStva ne gre
do "a TEN, da hi doscgla elm wee
j prebitek. Glavnico. kapital no.
ceJo zbirati; ne glavnico V nava-
dnem zasebno-gospodarskem smi-
slu, nego Socialno glavnico, Xxi je
last mnoiice, clanOv, XII nj last
posameznika, XII sluzi tisti mno-
zlci in j prinaSa koristi. Produk.'
cilske panOge, Xxi so doslej sluzile
izRlju6no zasebno kapitalisticne-
mu dobickarstvu. stopajo sedaj V
sluzbo zadruznim namenom. O.
gromne t%vOrnice "a kruh. veil
kanske mesnice z milijonskimi
prometi MISC ME redkega wee. Oh
enem Sc pricenjajo V stanovanj-
skin razmerah temeljite spre-
membe. Odklenkalo je ze domala
stanovanjskemu in zemljiSkemu
oderustvu. Gotovo, to so Sele "a
cetki. Majhni zacetki, 6e Jill pri-
merJamo $ TEN, kaj je treba vse
spremeniti. Toda so pa vendar
zacetki, jake, spOsobni "a zivlje-
ME, XII Sc bodo razvili. Koliko Sc
bodo razvili, tega ne vemo. Meta
Sc he vidimo danes. Vidimo samo
novo zivljenje, napredovanje ma
poti k bOl.jSim razmeram in vese-
limo Sc tega.
&c hOce biti slika socialnega
pomona konsumnih druStev vsai
nekolikO pOdobna, potem Sc mo-
ramo spominjati tiste naloge, k;
10 posamezne konsumne zadruznc
organizacije izvrstno izvrSujejo.
Pogosto obcutimo tezke gospodar
ske krize. Draginja Sc menjava 81
krizami, ceSto mas srecata pa tn.
di ODE obenem. Gospodarski boil.
stavke. in izpori prinaSaio bedo
in SiromaStvo najvec onim. XII
najmanj morejo prenaSati take
dogodke. Ne ia hi v%praSevali.
kdo je kriv teh pojavov, koga
zadene OdgovornoSt IN zrtvr dra-
ginje in kriz. stavk in izporov.
p%odpirajo nekatere konsumne or
ganizacije tiste. XII so POSTAL zrt-
We. Jim pomagajo. da prebijejo|
nude case, sploh la.jSajo bedo. I'll
stanavljajo poscbne sklade, Xxi Jill
dopolnjujejo z delom dobiGka, da
potem nasitiiO laGne, sploh lai-
Sajo gospodarsko bedo. Tisoce
ljudi je Re priznalo socialen po-
man Enno1nnim unlrn,nm -