Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-12-23

najo z jetniki tako, da bijejo VI
obraz vsakemu 6loveskemu euv-
stvovanju.
Deset kopejk, priblizno 25 vi
Marley, izdaja uprava jetnisnic "a
prehranitev jetnika V enem dine.
va. Ali cd te borne vsote hoGejC
imeti tudi uradniki dobi6ek in ne
sramni so dovelj, da niti "a 25 vi
narjev ma dan ne privos6ijo jetni
kom hrane.
V prenapolnjenih jecah so
stlaGeni jetniki, V jeGah, XII bijejo|
vsaki najprimitivnejsi zahtevi
zdravstva in snage. Zdravniske
pomoGi ne dobivajo in tako sc
sirijo najstrasnejse Epidemic med
mimi in smrt ina dan "a dnem
bogato zetev. Skorbut, tifuz in je-
tika decimirajo to armada polite
nih kaznjencev. Pc nekaterih jet
niSnicah umre ma leto pc IL cd
stOtkov teh mu6enikov. Poleg te-
ga pa okuzujejo jeGe vso okolico,
Skoraj vsi %politicni "zlocinci" so
obsojeni ma vecletno jeco, izro6eni
so najstrahotnejsi smrtni kazni -
poGasnemu umiranju.
Neclovesko je ~postopanje S po-
litiGnimi kaznjenci. Njihove nuke
priGenjajo re Professionalism "a
poru in stopnjujejo sc V je6i. Pri
zaslisavanju uporabljajo prav
srednjeveske metode mucenja, bic
in pest sta sredstvi - brez izjeme
"a moSke in zenske - S katerimi
hoGejo i~zsiliti cd zrtev to, cesar
MISC s%torili. Nestetokrat so re do
kazali to neGlovesko ~ravnanje So
cialno demokratiGni poslanci V
dunn, ali njihove besede so bile
bob OBJ steno.
Samomori Sc razsirjajo uprav
epidemiGno med politiGnimi kaz-
njenci, zakaj V samomoru vidijo
edino reSitev in mnogi upajo, da
S samomorom upozore javnost ma
vnebovpijoGe razmere V ruskih je.
cab, da zbude s prostovoljno smrt-
10 javen odpor in tako pribore
sal svojim sotrpinom milejse raz-
mere. Pretresljiva je tudi usoda
onih nestetih tiso6ev politi6nih
pregnancy, XII so Jill brez sodbe
izgnali v n~ajmrzlejse kraje, kjer
nimajo ne zadostne hrane, ne o.
bleke, ne ~pritresja in kjer so IL
roceni ~strasnemu, poGasnemu uni
ranju.
he pred cetrtstoletjem je Geor-
ges KEENAN, 1.-Two naslikal zivlje-
ME politicnih kaznjencev in po
vsej zapadni Evropi je zbudila
njegova knjiga vihar o~gor6enja.
Ali danes so razmere Sc strasnejse.
PRAY tako kakor takrat tako tudi
danes ne m ostati trpljenje teh
nedolznih izklju6no ruska zadeva.
TIE razmere morajo preko vseh
politi6nih nasprotij - zbuditi
vest vseh kulturnih narodov.
Nekaj let re je V zapadni Evro-
pi mOGno gibanje proti tenn ruskim
strahotam. Leta 1909. je tidal an
gleski komite - poslanci razliG-
nih strank, zurnalisti, zastopniki
vseucilisG in cerkve - knjigo o
"Terorizmu ma Ruskem" in ape
liral z MO ma anglesko ljudstvo.
Tudi ma F~rancoskem je priGela
"Liga "a 6loveske in drzavljanske
pravice" protestno gibanje. Pri-
druzile so Sc Sc druge dezele in
tako sc je raztegnilo to gibanje
ma vse kulturne narode.
Sedaj so sc zdruzili znameniti
evropski parlamentarci, pesniki in
umetniki, da zbero dejstva in Jill
priob6ijo, XII maj omogocijo vsem
pravim prijateljem pravicnosti in
cloveenosti brez razlike strank
jasno sodbo o straSnem zivljenju
ruskih politi6nih kaznjencev. Vest
vsega Glovestva sc mora zbuditi in
vsakdo, XII ina Sc iskrico ljubez-
nj do bliznjega, maj izrece obsod-
bo mad neGuvenim postopanjem
ruskc Wade, XII izroGa tiso6e Glo-
veskih zivljenj peklenskim mu.
kan. Use kulturno Glovestvo mai