Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-08-26

lovica, lajtnanta drinske d~ivizije.
CPozneje SEN izvedel ma bojiscu
o DIR. Topalovicu, XII ga poznajo
vsi dobro pod imenom ''rdeci laj-
tnant', da je pri zivljenju. Tudi
ranJen nj, ceprav je izgubil ME
gov polk, "sesti pulk'', cd facet
ka voJne skoraj dive tretjini prvo-
tnega moStva.)
Mojo poSebno pozornost je zbu-
dlio TO, ola je med naStetimi wee
ohcirJev, o katerih niscm mogel
dobltl prave zveze med njihovim
voIaSkim cinom in funkcijo, XII io
izvrSujejo = organizaciji. Ali so
II morda bivSi dijaki'', sem vpra-
sal, Xxi so priSli V stranko IL ide-
alizma?"
30. nikakor ne! NadporoGnik
Mandic nj bill V meScanskem xiv
lJenJu nikdar mic drugega, kakor
izdelovatelj opank in na~dporoGnik
kraSnojevic je bill resni6cn. pra-
vi, zakajeni arzenalski delavec.
la so pri has delavci oficirji, nj
pray mic izrednega. Prvic ina
vSakdo, Xxi absolvira strokovno So
10, pravico do ~oficirskega izpita
IN drmgic postanejo tudi podcast-
mki. c" napravijo izpit, oficirji.
lmamo tudi kmeGke oficirje. XII
llh Spoznate po TEN, ia ne nosijo
cevilev, temvec opanke." .
Seveda sem bill osupcl in moii
temeljni pOjmi o vojaStvu, kakor
sem lIh bill prineSel : seboj IL Az
STRIFE, so Sc zrahljali. Ali ne ve-
lJa pr mas. da mora biti oficir liz
krogov, kjer so donna vitezki i'm
arlStokraticni Maori Ker So bale
drugace ne more povzpeti do one
"a vojaSkega ideahzma, XII ga mo-
raJo lmetl laitnanti pred moStvom
In kl omogocujeio. da zapusti off
err naJpryo varnO zavctjc " div
lem deiju krogcl in drvi dale!
Torej teyljarji opank in arzcnal-
ski delavci so tudi tega zmozni?
I'm pO vrhu tega Sc socialist.
ki Steer. cc stole redu in
vrsti armada. XII jc res ljudStvo
V oroIiu. izpolnjuicio kot iunaSki
mozjc s,Ojo doEnost. ali kljub te-
mn he pozabijo nobcn trenotek.
dd 81 n%aSprotniki voine9
Niti trenotck nj pozabila srbska
SocialiStilna Stranka poudarjati
TO Svojr staliSce. "Vojna proti
Bolgariji j. priSla mad vse mas
kakor uSoda.' mi jc dejal sodrug
Lapcevic. ''Braniti Sc jc bio ire
ba napada in tczko je sedaj "a
maniti odgovornosti. To pride DO
znejc. Ali kliub vsem uspehom in
v>emu navduSenju S%ovinisticnO
~razgrctega javnega mnenia zasto-
pa naSa frakcija V parlamentu, XII
jo tvoriya x Sodrugom Kaclerovi-
Gem. voljo do miru proletariatd,
ki So je oil vSega Zacetka upirala
ohoroIcnemu napadu prot Turci-
il. Nojna proti Turciji jc bila zlo
in zmota je. prikazovati .io "a lju-
dsko vojno. Sc vse boil kakor Ike
daj poprej zastopamo danes stall
see, da je bila Ia vojna V bistvu
osvoJevalna vojna, XII III pOspcSila
osvoboditve macedOnskih ljudskih
mas. temvec 10 Zavlckla. Gotovo
no kOristila mexico povecana Srbi-
ia III razsiritev njenega gospodar-
silva razvojnega temelja srbske-
mn proletariatu in $ TEN prolcta-
riatu vseh dczcl. Ali pretckla bo
tega casa zivfjenska doha, nasprot
no hi pa udeistvitev naSega pro
grama, XII jc Zahteval mirno avto-
nomizacijo Macedonia. prinesla
gJspUIarshcm1 -na5ruahst-
balkanskih narodov najzdravejSi
pogon. Avtonomna Macedonia hi
blla reSila agrarno vpraSanje III
%odpravila sramotno pOdloznistvo
kmetOv, XII .ie hujSe nego V BoSni.
Srbija, XII osvaia. .je pa 4 mirov-
mimi pogodbami %zavezana. da Sc
ne dotika prayic zemliiSkih go
spodov. V avtOnomni Macedonia
hi hill te pravicc polagoma in ne
opazno odpravili. Vsako leto je
priSlo IL Amerike 100 milijonov
franknv Y TN limo znnli nrihrnnli