Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-16
liza MIRovNE PoGopBE.
Belgrad, %. augusta

Bukarestu So n%apravili vsako-
vrstne crte pc zemljevidu in rekli
ola so TO move meje balkanskih
draw. Razdelili so 81 Balkan i'm
mislijo, da so opravili imenitno
delo. Razrm Bolgarske so vsi zado-
voljni i'll ~veseli; v Sofiji pa so da-
mes pOtrti in jutri bodo ncmara
besni. Vojni ukaz, XII ga .jc tidal
car Ferdinand takoj po sklenje-
mem miru, je Zelo znaGilcn doku-
ment. Ako hi bill to samo izliv
FerdinandOve jeze, hi Sc lahko 20
tolazili $ TEN, da srd posamezni-
ka, tudi ce je vladar, he della Ego
dovine- Ali to, kar pravi omenie-
nj ukaz, j. brcz dvOma miSlienie
VSeh takozvanih odlocujoGih kro-
gov ma Bolgarskem. To. kar smo
prcrokovali YES cas-, Sc izpolniu-
Je; razdclitev Balkana kaIo move
ncvarncSti, Xxi danes L. zaradi tepa
MISC akutnc, ker jc Bolgarska
tako oslabljcna. ola Sc ne more
geniti. Ali ce poziva Ferdinand
lsvole vojakc, da maj zavijejo svo-
le zas;ave do boliSih Jasov. ko So
bodo mogli izpolniti Scdai ncdo-
sczeni cilji, izreka gotovo to. kar
misli ma HOlgarSkem militarizcm.
blrokracija in b%urzyazija. Kakor
>no rckli, prcdcn so SIi dclcgati V
Bucharest ma konfcrcnco. tako lie
mlr ma Balkanu hi zagotovilo zc-
dmJenjr. razdelitcv pa pomeni
novo vojnO ncvarnOSt Ma tenn mic
ne |ilpremeni danaSnja bolgarska
Slabost in sedanja koalicija vsch
balkanskih draw prot Bolgarski.
Iakaj prcjalislcj 81 Bolgar,ka
!chko zopet okrepca, koalicijc Sc
pa lehko mcnjajo, zee Sc izprcmene
Interest burlvazij, vlad in kapita-
listov.
V BukareStu sklenjcni mir je
neral BOlgarski vcepiti idejo re-
vanSe. V l~ivljcnju razredmih draw
M vazno, ce Je TO, kar Sc ie skle-
milo i'll pOdpisalo, praviGno ali kri-
vicno. V TEN oziru hi So o razde-
litvi Maccdonije lehko veliko 90
vcr Taxa, kakrSna .ic, nj pra-
vitna, drugacna pa tudi ne hi bila
vellko pravicnejSa, kajti pravza-
prav j. bila vSaka pravicna raZ-
delrtev ncmogota. Ali kakor Smo
dcJali "a to ne gre. Bolgarska
INA obcutck, da Sc il je Zgodila
relika krivica. da Sc il je vzelo,
kar hi morale biti njeno, da .jc po-
nizana. Podpisala .jc mir. kcr je
morala ali tisti hip So ic porodila
" njej misel ma masccvanje. In
ItoI misli no poslej poSvcGeno vse
memo drIavno delo. Zaradi re
IdeJe bo povecavala svojo vojsko.
no kupovala oroljc, da Sc DO utr-
Jevala, DO urcdila svoj proracun
IN svoj davcni sistcm pc militari-
Stlcnlh zahtcvah in bo povzroGila,
ola se bodo tudi ostalc balkanske
drzave ravnalc pc njej. IL Aten
lc prihaJajo vcsti, da So priprav-
lJaJo tam ma izrcdno ~povctamje
voJSkc, zlasti pa ma veliko pomno-
zltcv mornaricc. Kdor koliGkaj
razumr oficialno politiko, pa We.
da DO "morala' Srbija slcditi
nJcnemu zgledu in da Sc bo V Ru-
muniji morale goditi ravno
Itako.
Militarizacija Bahama .ic prva
posledica tega miru. V militariza-
lcili pa jc veGna vojna n~cvarnost.
Nzporcdno z oborozevanjem pa
lpojdojo diplomaticne intrige. Do
kler stole proti Bolgarski vse
ostaIt @'aIkans&c drjavr ~zGrdzcrre.
Jc izkljucena misel. da hi mogla
zmagati ma bojiScu in 81 4 oroIjem
vzeti, kar misli. da hi il morale
pripasti. cato DO gledala. Ola raj
de zaslombc pri kakSnih velesi-
lah, obenem pa da razdruzi soda
lnje balkanskc zaveznikc. Da jc TO
mogote, je pokazala zadnia pre-
teklost Z razpadom balkanske Eve
lc, katcri ic Bolgarska sauna pri-
padala. Diplomaticno spletkar-