Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-01
S PoTA.

"
sploSno, bi moral reel, da je "a de-
lavce letoSnje leto, leto prospe-
ritete in pravega blagostania. V
tel trditvi bi me podpirali mnogi
delavci businessman" in Stevilne
tovarne. Po vseh krajih delaystvo
~nestrpno,s pravo mrzliGno hitrost-
10 hiti do - in cd svojega della.
Pc ~tovarnah Clevelandu, Collins
woodu in V Lorain, o., Sc della S
polno paro. Med delavstvom nj o.
patti nezadOvoljnosti ali kakega
upora. o kaki organizaciji ali
stavki 81 Jim niti SANTA ne. Veseli
so, da smejo delati in garati pc
10-12 in veG ur ma dan. To je
wits, kateri Sc vsiljuje tujcu, Xxi
pride sem V tie kraje in to hi pritr-
dilo vecino delavcev. V resnici je
pa polozaj drugaGen. Resnica je,
da Sc della pc vseh tovarnah s pol
no paro. Resnica pa,.je tudi, da je
dosti delavcev popolnoma nezado.
voljnih S svojim delom i'll place,
katero dobivaio "a svoje neznosno
delo. o kaki organizaciji ali veGji
stavki "a izboljSanje delavskega
p~olozaja Sc govora nj. Posamezni-
Xxi, XII poznajo delavski polozaj in
MEGA interese, Sc trudijo, da bi
pOducili svoje tovariSe o pOmenu
delavske organizacije in ME moci
ali vse brez vsakega posebnega US
peha. Vecina delavcev .je zado-
voljnih, da dobe toliko "a svoje de-
10, kolikor potrebujejo IA svoje
borno existence in pa. da Smejo
delati vsaki dan.
To je vse, "a kar Sc zanimajo.
VeGina teh mezdnih suznjev ie, Xxi
MISC Sc nikoli mic sliSali o DELAY
skin organizacijah i'm o delavskih
stavkah, ker dosti Jill je, XII ne ci-
tajo nobenega casopisa; ce pa re
citajo. -citajo take, V katerih Sc o.
pisuje delavske organizacije V te-
mni luGi. Nj Guido torej. da nj de-
lavstvo Sc skOraj mic organizirano.
Drugi vzrok, zakaj da nj delav-
stvO organizirano, je tudi ia, da
prihaja IL stare domovine ma tu-
kajSnji delavski trg vedno dosti
zvezih in krepkih delavskih moGi.
S katerimi kapitalisti nadomeScajoI
stare, iZcrpano in nezadovoljno
delavsko paro.Po vseh tovarnah jeI
polno vohunov, XII vedno preze,
kedal in kje bodo zasledili zaved.
mega delavca, Xxi razklada svojim
t~ovariSem o unionizmu in o moe
Nth delavskih Organizacijah. 10 te
nesramne izdajice Zaslede svojo|
zrtev, jo takoj naznanijo svojemu
"bosu" in V vecino slucajih je|
pod emo ali drugo pretvezo takoj
cd della odpuscen. Kapitalisticni
vohuni Sc nahajajo povsod. Naha,
Jajo Sc po t%ovarnah, saloonih, tr.
govinah, farovzih in casopisnih
uradih. Nj Sc dolgo tega, ko so Sc
skusali slovenski delavci V neki|
tovarni V Clevelandu o~rganizirati|
in vstopiti k uniji.
ko w IA to mas vrli delavskiI
prijateli pri Clev. Ameriki. takoj|
zacne pozivati in vabiti delavce vi
svoje p%isarniSke prOstOre, GeS da
imaio delavci pri MENU prostore
ma razpolago in da Sc lahko pri
MENU uniio vpiSejo. Nekaj de.
lavcev ie res verjelo tenn besedam
in so sc V %pisarni Clev. Amerike V
unijo vpisali. Nj dolgo casa traja-
10. ko so bill vsi delavci.k so Sc v
tel pisarni V unijo vpisali. cd della
odpuScenl. Mako in zakaj Sc le To-
zgodilo, hi nam vedel najbolje pO.
vedati mas delavski ''prijatelj'|
pri Clev. Ameriki. Ako vzamemo
v pOstev TAXA in slicna dejstva,
potem nj Guido, da ie delavstvo ne
zaupno in da raje mirno in trpece
prenaSa s gorie in t~ezave, kate
re dobiva dan "a dnevom pri svO-
iemu delu V tOvarnah br~ezsrcnih
kapitalistov. Vseeno. cas- prihaja s
hitrim korakom, ko bodo take in
slicne delavske izdajice prejelc cd
zavednega delavstva zasluzeno ka-
zen.