Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04
LetO (VOl.) VIII.
MaderO umOrien v
palaci.
Porocilo tolovajske mehikanske
Wade, da ie bill ekspredsed-
mix ustreljen ma begu"
je laSnjivo.

sednika Mehike in Ernesto, ME
gov brat. sta dospela semkaj 28.
feb. ma begu pred tolovaji in mo-
rilci ma Gelu mehikanske "provi-
zoricne Wade. 0ba sta iziavila.
da je laz, kar je raztrobil med
svet vrhovni tran Huerta, da je
namrec bill predsednik Madero u
strelJen ''po nakljucju, ko je ho-
tel ubezati." Gee in brat trdita
vso odloGnostjo, da sta bila
Francisco Madero in podpredsed-
mix Jose Pine Suarez ma barbar-
ski naGin zavratno umoriena v
vladni palaci, kjer ju je Huerta
drzal zaporu. Umor Sc je izvrsil
pozno V noci % feb. in Huerta je
potem ukazal pOsaditi mrtvi trup-
Ii V avtomobil in ju odpeljati
spremstvu straze proti jetnisnici.
no sc je avtomobil priblizal Jet
nisnici. planila je iza vogla -
kakor je bilo domenjeno - Geta
strelov - zrak. Straze je TAXI
oborozenih ljudi in spustila par
sto odgovorila streli zrak, ma
kar so najeti berici virgil ODE
trupli ma tia in "napadalci" so Sc
magic umahnil Strazniki so ma
to poklcali = kakor Jim je bilo
ze naroceno - patrolo pred Jet
nisnico in povedali, da sta bila
predsednik in podpredsednik ubi-
ia 'boju napadalci, XII so hoteli
prva diva resiti." TrupG so zopet
nalozili ma avtomobil, kateri sc je
vrnil vladno palace. Huerta je
takoj "uvedel uradno preiskavo"
III nato tidal "uradno vest' IL
misljenem napadu ma ulici.- Kot
dokaz "a umor predsednika pa
laci navajo starejSi Madero to, da
je bill obraz MADEIRA yes opaljen
cd smodnika in srajca ma MEM je
bila ma vec mestih pregorela cd
plamena IL revolverja, XII Sc je
moral tiScati telesa, ko so naboji
eksplodirah.
Tolovaj Huerta, kateri je maj
brz lastnorocno umoril predsedni-
ka in podpredSednika in kateri ie
ukazal umoriti tudi tri brate
predsednika Gustavo, Emilio in
Raoul MADEIRA, nj bill Sc s TEN "a
dovoljen. Diva dni potem je dal
ustreliti % vojakov, XII so simpa-
tizirali z umorjenim predsedni-
kom. Zagrozil je smrtjo vsake-
mu, kdor Sc ne pokori njegovi
banditski vladi. Sedaj zahteva cd
cubanske Wade, da mu izroei sta
rejsega MADEIRA in ostale brate ne
srecnesa predsednika, XII so usli
ma Cubo, da jih pobije. Kljub
vsemu svojemu krvolostvu 81 pa
Huerta in Felix Diaz Sc nista pod
vrgla vseh Meksikancev. V sever.
nih obmejnih drzavah so maderi-
sti izdali manifest, katerem pri-
segaJo smrt Huerti in Diazu in
boz do skrajnosti. Drzava Sonora
Je VISA V orozju prot nOvi vladi.
Huertove cete so ma pOtu Cen
zias Springs da napadejo made
riste.
Taftova vlada nj pokazala no.
benega uradnega zanimanja "a IL
NOR predsednika in podpredsed-
nlka Meksiki. Taft je vso stvar
prepustil Wilsonu in zadnje dne-
We sc nj mic veG bavil meksikan-
ski vprasanjem. Ma meji je okrOg
10000 vojakov pripravljenih "a
vsak slucaj in mobilizacija mill
carjev Sc nadaljuje. Use napeto
pricakuje, kaj bo sedaj ukrenila
nova demokratiska vlada.
Ako v slu6aju strajka mesean-
ski casopisi pisejo delavcem ma
klonjene clanke, ne pisejo istih
Zavoljo tega, da bi Sc strinjali
puntarskimi strajkarji. Temvee
zato. ker Sc boie, da ne hi izgubili
svojih narocnikov.
Pod danaSnjem sistemom Sc
producira naiveG gOspodarjev in
suznjev.