Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-07
SOCIALIZEM IN MODERNA
ed
(Dalje.)

ROSpOudTSheSd HiOHupOld III nepTe
glednega spremstva njegovih kri-
vic, gorja, bridkosti in sovrastva I
Pot razrednega boja, XII izvira cd
tod, ker skusa vsak razred pridob
ljene prednosti in privilegije o.
hraniti in pomnoziti in Xxi kaze go
spodarsko sibkemu razredu, da je
voditi ia boz - o naeinu izprego-
vOrim kaSneJe - cd raZreda do
razreda, in ne cd osebe do osebe.
Sovrastvo, sila in odstranitev po-
edincev vladajoeega raZreda Sc ne
pribliza resitvi vprasanja niti "a
las; zbudi pa reakcijo splosne ne
jevolje proti nasilju, zali naGelo
cloveeanstva, n%acelo, XII ga socia-
lizem tako glasno oznanja. NASH
lie ne pospeSuje resitve, zakaj Sc
DAME nenormalno stanje sploSne
bede in vzivanja posameznikov
nj posledica zle wolfe dolocenih
oseb.
Tudi V TEN oziru soglaSa socia-
lizem docela s pozitivno vedo, XII
odreka cloveku p%rostost wolfe in
XII skuSa doumeti vse GloveSko ne
hanje, individualno in kolektivno,
kot uSinek plemena in okolice.
Nasproti obema enako enostran
skima teorijama, da je civilizaci-
ia izklju6no lie ucinek okolice. OH
roma plemena, sem vedno, zlasti
po svoji teoriji kriminalitetnih
faktcrjev naglaSal, da je rezultan-
ia vselej skupen ucinek plemena
in okolice. ~
Zlo6in, samomor. otrpnjenje du
ha. beda MISC posledica presto
wolfe, osebne krivde, kakor uci
spiritualizem, in prav tako malo
je kriva prosta VOLTA kapitalisto-
va, &c trpi delavec pod skopo me-
Edo, brezposelnostjo in bedo. Vsak
socialni pojav je nujen ucinek
zgodovinskih pogojev in okolice
in danes vplivajo vsled olajsane-
ga in pomOznega prometa vseh de-
Eel tudi oddaljenejsi in tuji do
godki ma zamotani razvoj stvari.
Oh danaSnji neomejeni dedni
prenosljivosti in vzmozljivosti a
sebne Jasmine. oh trajno rastoci
vporabi Znanstvenih odkritij V OBJ
delavanju sirovin, pod vplivom
parne sile, elektrike in rastocega
izseljevanja in priseljevanja je
neizogibno, da je Avljenje knee
kin, delavskih in obrtniSkih rod
bin navezano z nevidnimi, trdni-
mi mimi ma silno svetovno zivljen
je, ko .je obcutiti bombazeve. ka-
vine in psenicne zetve daljnih de-
zela ma vseh straneh sveta prav
kakor so premembe solncnih peg
faktor redno povracajocih Sc pO-
ljedelskih kriz, dolo6ujo6ih usodo
m%ilijonov ljudi.
Kako je MONA V vseobseznem
znanstvenem svetovnem nazoru o
enoti prirodnih sill in s~olidarnosti
vsemirja otroeja in revna predsta
va o p~rostosti wolfe in o odgovor-
nosti poedincev "a usodo Glove
silva?
&c bi socialist zmislil in ustano-
vii, eetudi lie V dobrodelne name
ne, industrijski zavod "a zapo-
slenje brezposelnih in ce hi pro-
izvajal cd mode odpuSGene ali pa
neporabljene predmete, bi prive-
slal vzlic vsem clovekoljubnim
nameram V konkurz oh them de-
lovanJu gospodarskih zakonov.
Pristas socializma, XII bi hotel pla.
cevati sv0jemu delavstvu 6sojno
ali trojno obicajno mezdo, bi sci
pod mic IL 18TH vzrokov, zakaj
prodajati hi moral svoje blago z
izgubo ali pa hi mu le2alo nepro-
dano v skladiScih, &c hi stala ME
gova cena oh enaki kakovosti mad
trzno ceno. Propadel hi in ostala
hi mn edna tolazba, da hi ga ime
novali "dobrega cloveka'', ime,
Xxi je pc sedanji merkantilni mo-
rail- nekam dvoumno.
o merkantilni moral govorim
po zgledu Letourneauja, XII razlo-
cuje V svoji krjigi L~'evolution de
la morale stiri moralne faze: Ii
valsko, divjaSko, barbarsko in