Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-15

80 ~ iuu ItM HdTdNUOSl bldL-
most V obraz.
Steklost oborozevanja je posle-
dica kapitahstiGnega sistema. la
kaJ, ce ne bi bilo mrzliGne, nevra-
stenlcne gOSpodarSke konkmence
~ nJenimi velikanSkimi konfhkti,
ee ne bi bilo potrebe novih in no.
viii tai "a izkoriStanje, bi OdpadlO
devet desetin razlogov, IL katerih
nastaJajo vojne. Ali ce tn nauk tu-
dl ne bi bill reSniten, ce bi imeli
prav oni, Xxi govore o neizogibnem
sovraStvu plemen, o nevarnosti, Xxi
preti civilizaciji od "divjakov",
it'd, bi bila vendar vojna kapita-
liznom najfata!nejSi zvezi. Re
elmo, da je obOrozevanje V vSaki
druzbi neizogibno in da je nevar-
most velikih krvavih spOpadov tu-
dl brez gOspodarskih razlogoy
vecna - tedaj hi bila bremena, Xxi
jih nalagajo vojne priprave ne
kapitalistiGni druzbi vsaj laIja
kakor sedanji Zakaj silna tea
ten bremen je zopet posledica kon-
centracije kapitala V maloStevii-
nih rokah in revScine mnOZic. IL
datki za vojne namene so sami po
sebi OgrOmni in MISC nikakrS-
mem pametnem razmerju ne 5
sploSnim priraScanjem takozyane-
"a narodnega bogastva. ne strO-
Ski "a druge namene. Ogromni Sc
tudi cato, ker padajo kakor V bre-
zdno. Svote, ki Sc vlagajo sezi-
davo tovarne, V nabavo strojev, Y
ureditev rudOkopov, stavbo ze-
leznic, V tiskanje knjig, VI melio-
racijo zemljiSG, V uravnavo vCda,
so kakor seme, Xxi vzkali in obro-
di sad Denar "a puSke in bajone.
tc, "a topove in ladje Sc pa izdaja
IA napravlJanje starega ze!eza.
Tako je, kakor da bi kdo dajal
denar Ia razbijanje posode V ere
pinie.
Ali kakor 81 velekapitalist lah-
ko privOsei partijo rouge ct NOR
" Monte Carlu, tudi ce velja to
drazenje zivcev par sto lepih tiso-
cakov, tako bi Sc spolSnem go
spodarskem zivljenju malO pOzna-
10 in tudi velekapitalisti ne bi pre-
wee obcutili, ce bi dajali voinin,
ministrom miljone IL svojega ze-
pa. In ce bi vse ljudstvo zivelo V
blagostanju, bi bilo sicer Skoda
denarja, XII nikdar ne prinese sa-
du, ali tudi nekoliko neproduktiv-
nih izdatkov "a izdelke orozaren
ne bi spravilo takega ljudstva V
gOspodarsko nevarnost. Ce je obO-
rozevanje res neizogibno. tedaj hi
ze zaradi MEGA moral pasti kapi-
talizem, zakaj lie socialisticna dru-
zba bi mogla brez obcutne Skode.
brez Ovire raZvoja in napredka
dOprinaSati brambnim zahtevam
tako velike zrtve, kakrsne mislijo
prorOki vojne, da so potrebne.
Lindstvo, ki ie delalO DO Sest ur
ma dan "a sploSne duSevne in
glnotne potrebe, hi bio sposobno,
da bi zrtvovalo bodisi Sc pol ure
ma dan "a brambOvske namene, pa
ne bi cutilo desetine one skode, Xxi
mu jo dandanaSnji prizadeva mi
litarizem. Ia zrtev pa hi dala par
stokrat wee efekta, kakor vsi mi
ljoni. Xxi Sc sedanjosti izprcsaio
IL ljudstva "a mOloha.
Militarizem je straSna mora {:
militarizem V Zvezi kapitaliz-
nom je najgroznejSi krvoses, maj
strahovitejSi volkOdlak. XII sc mo-
re znaSati mad GlovcStvom. Ali
brezmejnost njegove pozcliivOsti,
izvirajoce il kapitalisticnih raz-
mer, je vendar nevedOma in neho-
te najvecja sovraznica kapitaiiz-
ma. V neskoncnost deroGe izsesa-
vanje ljudskih mnozic goni k oni
tocki, kjer postane prenasanje to-
vora vsakemu oslu nemogoce. Ker
pa je razum ljudstva drugacen od
oslovega in ker odpira brezobzir-
most militarizma polagoma tudi
najveejim zaspancem oci, nastane
prelom Sc preden pride do kata-
strofalne tocke. TisoGero proklet-