Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-18
ALDRICHEVA PREDLOGA

Nv Ndll'HdI AlOHeidrN commission in no
nJemu Sc imemje predloga IA nov zakon. kateri
ma spremeniti sedanji bankirski in denarni 81.
stem V Idruzenih Drzavah. CLAM komisiie 50
potovall V Evropo in proucevali postaye in de.
harhe Slsteme V wee drzavah in kOcno SO izdela6
nacrt IN nov zakon. ZakOnski nacrt ie bill mai.
prvo predlozen denarnemu trustu Y pregIed
IN ko ga Je la Z malimi popravki spreiel ;e hill
Neie predlolen V kongrcSu. kjer sedaj caka wa.
konitve ali odklonitve.
Aldricheva predloga obsega V splosnem sic.
dece glavne locke: Cstanovi Sc mai 2 dovolie.
mem %kongreSa nova inStitucija z imenom ..Tbs
National Reserve Association of the I'n;tod
states (Narodna rezevrna zveza V Zedinienib
DrZaNahl Z gIavnlm Sedezem V Washington.
ID. 1. ' to zvezO zamorejo vstopiti yse narodne
dr%avne, kreditne banke in sploh vsak denarni
zavod V r%epubliki pod gotovimi pogoii Celia
UnJa Sc razdeli Y gotovo Stevilo okrozii ali di-
Strlktov IN V vsakem taken distriktu poslnia
po ledna podruznica y. II. A. Zdruzene banke
Sc lmaJo naJprej deliti V kraievne zveze in zadnie
So Zopct dele V distriktne zveze. Y r NO
plaza nobenih obresti cd vlog Charter ~ noslo-
Nahle lie zvezc ina veljati najmanj petdcsct le,
\Iada Iedinjenih Drzav vlozi YES Svoi denar Y 70
crntraIno bankO in zanaprej vlaga vlada vso svo-
10 dohodarinO Y la zavod. VISA izpiaGiIa izyrSi
NIada potion y. II. 4. Novi zavod ida svoi ma
pirnati dcnar. kateri Sc mora sprejemati ~ za.
konli in pravovcljani denar. y. II. A.. in vse
meme podruznicc moraio biti proste davka. Po-
>dhcznr narodnc bankc ne Sncjo wee izdaiati
SvoJih bankovcev. Narodne banke zamorcio no
Soditi denar ma zemliiSca V blizini ali V distriktu.
kler vrNc SvOj poscl.
he IL teh took ic razvidno. da ina Aldrichc-
va %predloga najlepSc ugodnosti IA denarni trust.
Predloga mixer ne omcnja. da hi vIada Sc Y ma
dali" smela izdiati svoj papirnati denar in ako
Sc vzakoni, incl bono Y Zedijenih Drzavah sa-
me prlvatne banknotc. Danes je veliko pomanj-
kanJe denarja Y Amcriki. pomankanje krozecega
menjevalnega Sredstva zlaSti med farmarii. Po-
manlkanje je ponekod tako vcliko. da V mnogih
Slu6ajh plaGaio farmarji po POO cd posoiiI. Via
da V Washingtonu Sc mic ne briga, da bi omeiila
to pomankanje - toda briga Sc pa denarni trust.
her NIada niece pomagatl. pomagal hi rad de
narm trust - seveda najprej Y svojo korist. Ako
Je Aldricheya ~predloga Sprejeta. zamogel hi de
narni trust uStanoviti banke malone V vsakem
mcStu in ker hi bile banke vse pod emo upravo.
bil In kredit veliko veGji kot ie danes. Kraievni
banklru hi poznali farmerje oscbno. preracunali
hi lahko, koliko kredita Jim gre. in posodili de
mar. Ma Ia nacin hi So p~osojila dobila lazie in
%cenelSc. Icmlja je r. itak povsod razdeliena in
c"na zemlIlSc raSte. In naGrt b~ankirjev ic. pre-
Skrheu farmariem wee denarja in obcnem iih
prlkleniti naSc Z vknjizbami mortgages. Ma
tn nacin hi dcnarni mogotci incl veliko wee pro
fta in vedmo wee in wee zemliiSc hi priSlo Y nil
hove roke.
kdo pa mai upravlia nameravano National
Reserve ASSociatin'' O tom Sc ze prepirajo YES
cas-. odkar jc %prcdloga izdelana prepirajo Sc
raznr baukc med scboi. prcpirali so Sc V kon-
grrNu, ma konvenciian republikanske in demo.
krat>kc >traukc in 20 G~aSopiSiu. Nekateri Sc
boJe. ia 81 ho vodStvo in kontrlo prilastil Wall
Street. Ali navScZadnjc ic cisto vseeno. kie ie
kontrola: emo j. gotovo: kontrola in vodstvo
bo STA tam, kjer sta zc danes, samo da no kon-
troIa 81 boil absolutna Moe \. r. A. - ako
bo Sprcjcta Aldricheva ~predloga DO velikan-
ska IN dalckosczna. "NarOdna rezervna zveza'
ho zamogla narekovati Gene pavolii. pSenici in
sploh vSakemu izdelku in pridelku V Zedinjenih
Drzavah; Wall Street bo potem absolutni Cos
podar trgovine in induStrije V cell rapubliki.
Skratka: denarni trust 81 DO $ pomo6io tega "a
kona. ako bo s~prejet, prilastil absolutno gospod.
StNo mad repubhko; nadzoroval in razpolagal BIO
l. denarJem do z~adnjega ccnta. nadzoroval indu-
StrlIe. %rudnike, zeleznice. zemljaSGa. vrednoto
ZemIllSc IN farmarske pridclke: poliubno bo mi
laval all zvlSaval Gene produktom in zivljenskim
potrebScinam. ManjSc banke bodo sevcda var.
neJ>e kot so Sedaj. ker bodo lahko podyoiile ali
potroJlIe SvoJa posojila in vsak cas- hodo zamogle
%lHtlrJatl posolila V gotovini pOlcg tcga bodo de-
lcznc dobicka \. r.. A. Toda banke bodo izro-
cen" mlloSti ali nemiloSti denarncga trusta in