Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-01
~CLovEsKEGA
ZIVLJENJA.


ma cl0vek ma svetu vsega dosti i'm
mu nj treba skrbeti ne "a sedan
lost ne "a prihodnost. Ali V TEN
srecnem p~olozaju MISC vsi liudje
ma svetu; ogromna vecina ina "a
danes skrb, "a jutri pa negoto-
vost. in vsaka nepricakovana sa-
plea lahko odnese memo usodo
b%ogvekam, bedo, ali pa tudi V
pogin. Pravica do zivljenja, o ka-
teri so fantasti vcasi goyorili z
navdusenimi besedami, je zelo pri-
jana, toda zelo prazna teoriia.
V praksi je &c pravice delezcn lie
~tisti, Xxi ina dovolj moti. da varu-
Je in brani svoje z~ivljenje. Use
navajanje zakonov in podobnih
reel je samo prazno govoriGenje
brez pomona.
Pravijo, da zivimo V kulturnih
razmerah, V c~ivilizirani DRAW. V
~krStanski druzbi. Javno varnost J.
mamO in vsakovrstne uredbe "a
MO: ~policijo. konstablerje .reSilne
druzbe, Jete in v%islice kolikor ie
mogoce, je torej z~avarovanO Glo-
veSko zivljenje. Cerkve pa imaio
nebesa in pekel IA nagrado in "a
kazen. IA vabO in strahovanje. ter
uce: Ne ubijaj! V soil dopovedu-
JeJo OtrOku re V nezni mladosti.
da je greh moriti. Kaj Sc more Sc
zahtevati?
Res je, da imamo vse take in Sc
druge institucije; zee gre clovek
ma potovanje, Sc mu nj treba raw
no kakor V dobi roparskih vitezov
bait. da bO kje V host ali "a kak-
Snim vogalom napaden, o~plenjen
IN ublt. Tudi steer je roparski ro-
mantlki ze precej odklenkalo :gla-
Sovitl razbojniSki poglavarji live
vecJidel le Sc Y nicvrednih knji-
gah, : katerimi zaStrupljajo Spe-
kulatlvni in breZvestni ZaloIniki
nerazsodno, same senzacije zelj-
no ljudStvo. Kljub temu tudi var
nostne priprave moderne drzave
In Sredstva verskih sekt MISC ia
ko id%ealna, da ne hi IN ali tam
kakSno zivljenje izkrvavelo vsled
vboda ali strela. NajvzorncjSa po-
licija ne prepreci vsakega umora
ali uboja kakor kaze nOvojorSki
slucaj 4 ROsenthalom. "a vcasi ce-
10 Sama Organizira in %izvrSi.
Pa tudi drugih prilik ie dovoli.
da Sc lahko dvomi o idealnem var.
Stvu tloveSkega zivljenja. Zelezni-
ske %nesrece, katerih posledice so
pogostoma pohabljenci in mrlici,
MISC zmirom "nepredvidljivi slu-
caji'; marsikatera TAXA katastro-
ia hi Sc lahko %preprecila, Ge hi BIZ
10 pOskrbljeno Ia boljSe signalne
aparate, "a dobro blokiranje. ce
hi incl cuvai nekoliko krajSo sluz
DO in strojevodja nekoliko wee
pocitka, ce hi bilo ma visokih me
stih malo mani, Y nizji sluzbi pa
malO wee oSobja. Tudi statistika
~delavskih nezgod govori cuden
jerk, Sal nj res, da hi moral PHI
nj Y jamah uniGiti toliko rudar-
Ijev. slabi odri pri stavbah poke
patti toliko zidarjev, stroll po RAJ
min tovarnah r%azmrcvariti toliko
delavccv, kolikor Jill pogine VISA
ko leto. kdor Stulira Stevilke ia
kin nezgod in NTH poSledice, Sc
mora ironicnO nasmejati, ce nam
pripOvedujejo, da zivimo ze toll
ko in toliko desetletii V miru. Ne
koliko miljonov dclavccv stoii ne
prenehoma ma bojiStu. kier nj mic
mani mrtvih in ranjenih. kakor VI
krvayih bitkah. Raziika je le Ia.
da Sc ma bojnem poliu navadno
ne nor preSoditi. odkod pritrci
kroglja in kan Zadene; V indu-
Strijskih in prometnih pOdjetiih
Sc pa navadno lahko ugane. kjel
tici ncvarnost in vecinoma n
tehnika povedati, kako Sc da pre-
prcGiti.
Ali tehnika in izkuSnja in VISA
znanost govori zaman, kjer vlada
vsegamogocni kapitalizem, XII