Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-09-30

ali politienega znaeaja.
o tel veliki koncepciji, ki je ne
minljiva slava Karla Marxa in XII
mu V schoolgirl odkazuje tisto
mesto, kakor je zavzemata Oar
win v biologiji in Spencer V po-
zitivni ~filozofiji, BON Sc pozneje
gOvoril, natancno opredelivSi cd
Mosaic med sociologijo in s~ocializ-
nom. y Ma TEN mestu pa je ONE
niti drugo analogijo med darvi-
nizmOm i'm socialiZmom, Xxi izraza
pomen pojma o razrednem boju ;
v resnici ia pojem odgovarja o.
snovnemu zgodovinskemu dejstvu
in more biti edna brezpogojna
norma "a nastOp move razvoine
faze. Xxi JIG socialism vidi prihaia-
ii in XII 10 hoGe izveSti.
Nauk o razrednem boju pomen-
ia. Ola 5loveSka druzba, kakor no
ben xiv organizem, nj enorodna
masa, enakolicna vsota wee ali
mani Stevilnih nediferenciranih
poedincev, temvec organizacija.
Iii je zlozena IL razlicnih. I rasto-
elm razvoiem vcdno boil diferen-
ciranih delov.
Kakor SestOji prvo&ivka Skoraj
lie IL cnorodne protoplazme Y ma
sprotiu Z razlicnostio. S~eStavlja-
io5ih kateregakoli seSalca, pray
tako obstoji Greda primitivnih
divjakov IL nekaterih rodhin. Iii
live druga oh drugi Y goli mate
riielni SoScSCini, docim Sc Sestav-
liza druzabna tvorba zgodovinskih
GaSov ali pa Sedanjosti IL razlic-
min razredov. XII Sc locijo delCma
pc Svojcm poSebnem pSihofizic-
mem %znacaju. deloma pc iivlien-
skin in druiabnih tradiciiah in
~obi6ajih.
III razlicni razrcdi SO ali >trogo
registrirani, kakor indSkc kaSte
od brahminov do sudra ali ,sred-
njeveSke kaste cd ~cesarja i'm papc-
IA do vaZala in cehovnika. tako da
razliGni razredi pocdincev, XII jim
vsled golega rojStva pripadajo, ne
smejo zamenjavati ali pa seasonal
izgube Svoio zakonito opredelitev.
kakor Y Evropi in Ameriki pc
francoski revoluciji. da izjemoma
poedinec prestOpi tudi drug raZ-
red, takorekoc pc socialni kapi-
larnosti. kakor molekuli V ozmo-
ticnem procesu Il VsekakO pa oh
stajajo razlicni raZredi kot real
ma, slednjemu zakonitemu niveli-
ranju upirajoca 81 dejstva. doklcr
traja prvotni vzrok Nth razlicno-
sti.
Ravno Karl Marx je jasnejse
kot kdorkoli odkril NTH raison IL
etre V nestanovitnosti sociolOSkih
~oojavov in V razliGnosti gospodar-
skin raZmer.
Maj Sc Sc tako menjavajo ime-
ma. obleke in odbojno ucinkovan-
je V vsaki fazi druzabnega xiv
ljenja. v%selei je traeicno ozadie
GloveSkega Iivljenja n~asprotjc
med privclieiranimi imejitelji pre-
izvajalnih sredstev, manjSino. in
med neposcdujocimi. vecino.
VOjScaki in paStirji V primitiv.
nj druzbi, elm je prvotni kolekti.
VIXEN o~dstranien pc rodhinski
kasneje pc individualni okupaci.it
zemlje, patriciji in plcbeici. few
dalni gospodje IN vazali. plcmStvC
in liudstvo. meScanstvo in prolc.
%tariat Sami razliGni izrazi cna.
kega deistva: mononol in bogast.
vO ma eni. proizvaialno delo ma
drugi strani.
Nelika vaznost zakona o rezrcc
mem boju lei ravno Y prepriGe
valnem dokazu. V Gem da obstoj
jedro socialnega ~vpraSanja in ka
terra pot peljc do NIGGA reSitve.
Dokler nj bila dOkazana gospo
darska podlaga nravnih, pravnil
in politicnih razmer s pOpolno ia
snostjo, so Sc ~izcrpavala socialnC
-reforma strcmljenia cisto nedo
loceno V zahtevi in delhi osyoiitv
Samih sredstev, jaynepa pnuka i