Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-08-12
O LEPoTI C~LOvESKEGA
E
A. A. b.

| NAuil Una III WV NF
V emo samo obliko; lepota Sc nam
rec porodi samo tam, kjer skupno
in hkratu ucinkujeta diva mas
protna elementa, i'll kjer eden mad
drugim prevladuje. To nasprotje
opazimo pri vseh esteticnih ele-
mentih narave, re pri linjah, bar
yah in zvokih. Pri Gioveku pa l.
ma Ia razlika med obema spOloma
nasle6nii pomen: en- del nam
predstavlja princip stvarjenja,
drugi princip spoGetja. kar sc IL
&c morale, kaze prvi one kreposti,
katerih potrebuje delovanje, ak
tiviteta ,zadnji pa temu nasprot-
ne pasivitete (Dulden; tn dobro-
Ia. tam moe. Dale, intelektualnO
stremi prvi pc splosnosti, drugi
hrani poSameznost tako prevla-
duje Y epem karakteristika, V
drugem harmonic, vsebina ali pa
oblika.
MoSkega stvarjajoGo in delavnO
Stran. njegovo moe. trdnost in Una
caj nam ~izrazito predoGujejo cd
ioGno zarisane, skOro da ravne
crte in hogata muskulatura. TakO
Sc duh podaja naSim Deem.
Nasrrotno so pri zenski linijc
veliko bolt z~aokrOzene: mehkoba
in mir sta r%azlita pc njenem tele-
su; takO memo, gibGno in lahko
je, kot hi bio opore potrebno.
Nadaljuje Sc Ia razlika V gi-
banju in kretnjah. brz ko Jill
presOjamo pc njih esteticpi vred-
noSti. Ze V hoji Sc oba spola pri-
mcrno razlikujeta, kaj Sc ne hi Sc
lie tam, kier je kretnje provzroGa
~notranje zivljenje, kjer Sc kaie
to. cesar Sc clOvek zaveda. ali ne,
kjcr je delo smotreno ali le COLO
igranie. Ma najvHji stOpnji pref
De Ia razlika ie osebnost: ljub-
kost in spoStljivoSt, XII Sc semter-
tia povzpneta cello do carobnosti
in veliCanstva.
TakO Sc maSe telo, mosko in
lensko. moe in lahkota, izraza V
gibanjih i'll ~pretvarja V oblike. XII
niso wee izraz animalicne duSe.
nego Ze c~loyeSkepa duha.
Nj treba teh mnogobrojnih raz-
lik, XII imajo Steer vse globok po-
men. Sc nadaljc razlagati dajo sc
kar neposredno obcutiti. PaG pa
ic nesmisel vpraSanje, cigayo te-
10 ie lepSe, moSkega ali zenske.
To je dvoje razlicnih lepot, popol-
min vsaka po svOje; celotno sliko
Gloveka nam podajata le tedaj, ce
ODE hkratu in skupaj vzamemo.
H~ermafrodit pa, Xxi maj hi druzil
ODE lepoti V eni sami obliki, kar
pa hi mono, nj reprezentiral no
benega nazora o lepoti, ~nobenega
,umetniSkega kreda re propale
dobe, pac pa je bill lie ~ilustracija
mita in je simboliziral Oni treno-
tex V zivlienju dvoje ljudi, ko hi
Sc hotelo emo telo Y drugo kar Iii
Ii, ko IL brezmejne srece vzraste
hrepenenje po vecni zdruzitvi.
Zivlienje je gibanjc. Absolut-
mega miru sploh nj. YeGen BOZ
%nasprotnih 81 naravnih sill. kjer
to. kar zivi, izkuSa vcepiti zivljc-
ME vsemu, kar je mrtvega, tenn
boju samo pogine in sc slednjic V
now obliki povrne V z~ivljenje.
BOZ duha Z m%aterijo, in ker sta
81 drug drugemu pogoj, vecen.
Clovek, ia najviSja in najpopOl-
ne&a- -Spniiter 0hnb. ~bopcentrirs
V sebi. V svojem cloveskem ziv-
lJenju to rgro celega vesoljstva.
Sam IL sebe u%stvarja, unicaje in
zapuSca o zivljenje.
Tako Sc je tedai ciovek uresni-
ell V dveh telesnih oblikah in
najboljSa definicija "a Min fun
damentalno razliko je ia, da je
MOI duh, Xxi Sc je utelesil, zenska
pa narava, katero je duh ozivel.
In ce Sc sploSno sodi, da hrani
zenska V sebi wee lepote nego mo-
Ski, .ie temu vzrok. da je MOI cd
nekdaj re sam ~razsojal in govoril
V imenu c~loveStva, in nobeno GU