Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-10
Pogoji uspesnega della.

@A 80 ~ NbN NNAa iNHo HtA
k delu samemu. Koliko della je
bio zgreSenega, in Sc Sc vedno
Zgresuje, samo cato. ker so bile
misli o zapocetem delu napaGne,
ker so bile diktirane pc neGistih
ne pravih motivih. Lepa in o.
praviGena misel, XII odgovarja do
stojnosti, resnici in pravilnosti O
razumevanju zivlienja, je najnuj-
nejSi predpOgoj "a vsako vspeSno
delo V korist eloveGanstva. Socia-
hzem ina popolnoma samostojno
teorijo, svoje modroslovje in svo-
Je vsebujoce razumovanje vseh Ii
vlJenskih pojavov. Radi tega ie
potrebno da Sc Glani socialistiGne
stranke, ako hoGejo da DO Nth
delo prayo in vspeSno, ravnajo pc
nacelih socialfstiGne stranke. ma
celih socializma. Kajti vspeh vsa-
kega della, kakor vidimo povsod
- so kretnje proti eni in isti sme-
II. Potrebna je torej predvsem
harmonic med tlanom organiza-
ciJe. Star pregOvor: sloga jaGi
nesloga tla6i' je ma mestu tudi
"a socialiste. Solidarnost med de-
lavci, sloga in vzajemno razume-
vanje, so predpogoji "a vse dru-
go. To vodi k vspehu. Majhne do
misljije IN posebni Maori o TEN
In onem tu MISC ma mestu, ker so
skodljivi. Sloga delavcev temelji
ma NTH lastnih interesih; kajti
delavci imajo lie enega nasprotni-
ka - in ia je krivicen gospodar.
ski in politieen sistem. Interest
delavcev so, da unicijo gospodar-
sko neenakost, da preneha ike
riscanje cloveka pc Gloveku, da
sc odpravi versko poneumnjeva-
ME, da sc o~dpravijo militarizem,
vojske; da neba pomanjkanje in
ljudska beda. Enakost V skupnih
interesih zahteva cd d~elavcev, da
so edmi - slozni, da Sc organizi-
rajo. I'll interest Jill vodijo pa tu-
di k spoznanju, da je treba imeti
"a vspesen boj enake naGrte. Ma
ravno Sc pc pri6akuje cd delav-
cev, da Sc strinjajo z vsemi ma
l%enkostmi, XII Jill prinese seboj de-
10 in BOZ. o mnOgih mani vaznih
took, imajo clani sOcialistiGne
stranke lahko svoje nazore in mi
sljenja. o receh, Xxi Sc ne tiGejo
strogo razrednega boja, imajo 90
samezniki lahko svoje mnenje in
svoj okus. Cello o upraSan,ju pro-
svetnega della in organizacije mo-
rejO imeti socialist svoje poseb-
ma m%isljenja kajti nikomur Sc Sc
nj posrecilo in Sc mu tudi he DO,
kar tudi nj potreba - zjednaciti
misel ljudi v emo samo misel. Mi
sci je svobodna. Ali V glavnem
oziru v temeljnem nacinu ra-
zumevanja in delovanja - Sc mo-
rajo zlagati vsi clani. Kajti ne
mogoce 81 nam je predstavljati
socialisticno stranko, Xxi bi ne bi
imela skupnega della in hi bila
brez pravega razumevanja CLAW
nih nacel sOcialisticnega modro-
slovja in prakse!
Pripravljanje "a novo zivljenje.
Socialism nj samo obris poll
ticne teorije, on obsega skupnu
ziv1jenje posameznika in druzbe.
Njegovi temelji so znanstveni, in
vsak tisti, XII Sc zeli seznaniti Z
mimi, jih mora proucavati in po-
leg tega resno delati. Pred vsem
je potreba poznati cloveskO Ego
dovino. Reformiranje cloveske
druEbe v bodocnosti, nj mogoce
izvrsiti brez boja sedanjosti. A
brez na6rta, XII mora biti ustvar-
Jen ma podlagi preteklosti in Sc
danjosti, tega nj mogo6e raGunati
ma vspehe. Zakoni, Xxi so delovali
pref in sedaj v politi6nem in GO
spodarskem zivljenju druzbe, mo-
raJo biti jasni vsakemu naobraze-
nemu cloveku. Socialism je v
glavnem teorija. da "a ibodoSe
nvljenje cloveske druzbe, Xxi DO