Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

J~'' PoA''iNho pa ' So'idiiStl'Hi
s.ranki, katera mora potion wolf
tev Lasesti Waldo in potion socia-
.stlcnih zakonov DAFT ljudstvu ma
zaj, "a kar je bilo V stoletjih oro-
PIANO % kapitalisticnih in fevdal-
nth zakonih. "Delavci vseh de-
zela zdruzite sel"-to je bilo ge-
slo Karl Marxa, zacetnika moder-
mega znanstvenega socializma.
kmalu pc razglasu komunistiG-
mega manifesto, XII sta GA izdala
Karl Marx in Engels, so Sc zaceli
delayci o%rganizirati y Ncmtiji.
F'raneiji, Avstriji, Angliji, ma
Svedskem, NorveSkem, V Spaniji.
ltaliji in sploh pc vseh modernih
drzavah, kjer je kazal kapitalizem
svoje zivlienje.
Pocasi in trajno je zacelo DELAY
stvo spoznavati vrednost reka {:
Delavci vseh dezela zdruzite Sc =
- IN danes ie naSel Ia rex odmev
20 vsem Svetu, koder sc je probu-
dill moderni proletarjat, XII terra
svoje pravice u mo6jo de-
lavskih gospodarskih in politicnih
organizacij pa je zaGelo rasti tu-
di priznanje. Danes je socialistic-
ma stranka tudi mogoGna s~vetovna
organizacija, katero vpoStevajo
cello razni %dfiavniki, ne cato, ker
10 iJubiJo, marvec cato. ker je po-
stala sila. Cestokrat Sc .je re pri-
petite. da so Sc zatekli k njej "a
svete najvecji drzavniki.
Socialistov pc vse msvetu je da-
mes mad % miljonov. volilcev pa
mad IL miljonov. SocialistiGnih
drzavnih poslancev V raznih drza-
yah je mad $50. nizjih javnih urad
nikov cd obcinskega svetovalca
pa do zupana i'm dezelnozbOrskega
poslanstva. je pa ma tisoGe. Kadar
bodo imeli socialist V vseh mo
dernih drzavah vecino, takrat DO
zmagal sOcializem, kajti socialis-
item pOslanci bodo sprcjeli take
zakone, potion katerih DO dobil
rsak delavec polno vrednost "a
svoje delo. To Sc DO zgodilo ma ia
nacin. da Sc bo podrzavilo produk.
tivna sredstva kakor maSine, ZEN.
ljisca. ~zeleznice. rudokope, tovar.
ne it'd. da bOdo sluzila mesto pr.
vatni - sploSni lastnini. to je vse.
mu ljudstvu.
Y Ameriki je socialisticno gi,
banje Sc mlado. dasiravno je kapi.
talizem tn bolj razvit in bolt krut
nego katerikoli drUgi dezeli. Ia,
cello pa Sc ie razvijati sele pred
dobrimi desetimi lett. Vendar il
V TEN kratkem Gasu lepo napredo.
vala socialisticna misel - nauk
karla Marksa. Kajti socialisticna
stranka ina danes mad 400 or.
ganiziranih clancv in pri zadnjih
predsedniskih volitvah je dobila
skoraj million glasov.
Ker so V Ameriki delavci me.
sane narodnOsti. in poznejSi nase-
ljenci MISC veSci angleSkega jezi.
ka. a Jim je socialisticen nauk, ka.
terega so cesto prinesli ze seboj
~ stare domovine, ali so Jill pa
tukaJsnje gospodarske razmere
prlsilile V 20, da so Sc zacel; zani-
matt "a idejo, ravno tako potre-
ben, kakor Amerikancem. so 81
razne narodnosti, V katere so pro-
drli zarki socializma, formirali So
gladstone zveze, V katerih Jim lie
mOgoce voditi socialistiGno propa-
gando V svojem jeziku. Vsaka teh
zvez tvOri Ease svoio celoto in so
prikljucene socialistiSni stranki.
katera vzdrzuje "a vsako teh zvez
20 enega tajnika ~prevajalca. Xxi
p%osreduJe med zvezo in skupno
strankO. Ma ia nacin je spoiena $
socialisticno stranko tudi Jugo-
slovanska socialistiGna zveza. ka-
tere klubi so tudi del County in
State organizacij.
Do danes je V zvezi okrog 100
~slOvenskih delavcev in novi klubi
in clani pristopajo vsak cas-. To je
lep n%apredek, ce sc pomisli. da OBJ
stoJi zveza in naSe gibanje Sele
dObrh par let. - Toda ako po-