Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-24

w ~ -
redi. kapitaisti6ni razred, ali pr
va roka notranjih zivljenskih kre-
tenJ; druga rOka, NIGGA AGENT -
TO SO manji trgovci IN r~azpeceval-
cl kapitalisticnega proizvajanja -
N tretji element, Xxi nj incl druge
naloge nego delati, demo konsu-
mirati, kollkor mu .je dopuSGal
prvl razred - in IA ve6jo glorijo
dezele moleati.
Pod neznosnim stanjem kapita-
llstlcnega proizvajanja, so Sc re-
ollie detavske organizacije, naipr-
vo lokalnega, pozneie teritoriaIne-
ga in koncno narodnega in medina
rodnega ~znataja. Toda ameriSke
umije so bile samo gospodarskega
znaeaJa, med tenn 10 je bila poll
uka zadeva pOSameznika, kakor
napr. vera, Take ie priSlo, da so
delavcl, organizirani, da 81 izbOlj-
SaJo Svoj gmotni polozaj, pc dru-
81 strani ia boz vsled svoie ne pra
We politiGne aktivnoSti, katero so
postavliali Y sluzbo kapitalizma.
zm%anJNevali. Med GaSom v%olitev
so Sc borili ma gospodarskih tleh
protl kapitaliZmu, oh Gasu volitev
so pa oddali Svoie glasove 2 a ka-
pitalistitne kandidate V republi-
kan>ki in demokratitni ~stranhi,
In so tako postal politiGni skebi.
TO nedoslednoSt so unijSki vodi-
telJi vGaSih tudi ObSoiali in pripo-
recall popolno vzdrzljivost glede
politicne akcije, GeS. da Sc mora
vSe do>eti lie ma gospodarSkem po-
lJu, ali pa ce Sc ''nagradi' prija-
telje in "kaznuje" sOvraznike pri
volitvah. 5 tenn sc je hOtela I'VE
Stl nekakSna taktika anarhisticne
tendence. Ali tudi kapitalistiGni
razred Sc je posluzeval anarhhstic
ne taktike in je, ker ie incl "a Sc
hoj pOlitiGno mc6 - drzavo, Una
goval vedno mad delavskim ARE
dom. V Svoji notranjOSti je bill ka-
pitalizem vedno anarhicen, ma zl-
nanjost pa politicen, ker je-le ia
vedno shtzila njegovi anarhiji. IA
pitahzem je znal porabiti politiko,
med tenn ko je bio delavstvo Sic
pc zanjo. cato so morali roditi
kapltalisticno anarhiGne metode
znotraj delavstvo anarhistiene
metode ma zunaj, Zunaj je pa de-
lavst0o pablo vedno V roho poll
ticni draw - deSni roki kapita-
LIMA vsled svojih anarhicnih
prestopvkov. IL tega sc je vedno
zrcalilo, koliko je vredna politika
"a tistega, XII je poseduje.
Ii anarhiGni boji enih in dru-
9Th gredo vedno skozi cello zgodo-
vino kapitala in della, brez presled-
ka. kakor da nj IL tega nobenega
izhoda. Cd Pulmanskega Strajka
do cikaSkega Haymarketa in cd
tod do Hazletona pa do Creeple
krecka, Colorado, so paddle de
lavske zrtve. Delavski razred je
Steer nekaj dosegel, toda z we'll
kanSkimi zrtvami - in konecno
Je triumfiral kapitalizem ma cell
crit: kajti ostal je gospodar poll
ticne moci V DRAW. S to moGjo lie
potential kar Sc mn je zljubilo :
goJil le V unijah vohunstvo, pro-
vokaterje, vsajal dinamit in bonn
be. katere je potem obeSal ma vrat
d~elavstvu, poSiljal proti ~Strajkar-
Jem milico, ZveZnO armada in po-
llcijo, gonil delavce potion svojih
sodnijskih slug V ie6e, s kratka ::
potential lie pod zaScito svoje poll
ticne moci vse, kar Sc mu ie zde-
10 nujno, da unici vstajajoci in
pravice zahtevajoci delavski raz-
red. In tako je politi6na moe u
stvarjala z vsemi svOiimi sredstvi
gospodarsko moe tistim. Xxi so 81
jo prisvojili. Vile vSem porazom
= M toliko momentanim kakor
fundamentalnim - pa delavstvo
nj zapopadlo, da mora zaGeti dru-
go pot, ako hoce, da pomede s lka-
pitalizmom da mora zaGeti poleg
gospodarskega tudi politicen BOZ,
XII DO disloziral kapitalisticno dr.
zavo in jo nadomestil 2 delavsko.
Takn sc 10 d~elavStvn h~ninunln 90