Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-04


nazaj. Dc tega pa re narava sama
zahteva.
Oglejmo 81 Rimsko, Grsko, Ma
poleonovo, Bismarkovo in druge
.dobe, vse te so Sc povzdignile do
vrhunca in ne naprej, prisle so
razmere ter so jih vrgle nazaj.
Rodile so danasnjo druzbo. Po
eni strani veliko burzvazijo, kate
ra nadvlada danes yes kapital in
cell industrijski promet. Mori ma
lie trgovce, dust delavce in vse kar
je sploh profitu podvrzenega. Ma
drugi strani pa je prisilila delav-
sko maso, da 81 je pribavila svojo
socialisticno organizacijo, v kateri
Sc poducuje delavska masa kako
~ustrajati in nadzorovati svoje in
terese iii vso industrijo. Kedar bo
vzpela do vrhunca, in il bo vsaka
nadaljnost nemogoea, to Sc bode
zgodilo pref ali slej, kakor nitro
bodo izmanjsali svojo burzvazno
dru5bo ma manjse Stevilo, TEN hit
reje bode nastal polom V burzva-
ziji. Tedaj pa nastopi socialistic-
ma reforma S svojimi idejami.
Pokazala DO svoio pot do svobo-
de in do takrat ne smemo trditi,
da je socialism popolen. To re
danes vsaki prizna, kdor ina lie
kaj pojma o socializmu. To je
princip soicalisti6ne politi6ne ak
CHE.
Napisati hi Sc dalo veliko wee o
TEN, ali temu bi tudi eel list ne
zadostOval. Tu sc je povedalo lie
nekoliko, toliko pa vendar, da lab
ko razume vsak posameznik kaj je
socialisticna politicna akcija, ka-
terra tn V Zdr. drzavah zelo nitro
napreduje in Sc vedno vecja ME
Stevilo oh vsakih volitvah, bodisi
pc cell Ameriki ali pa pc posa-
meZnih drzavah in obcinah.
Stevilke zkazujejo, kdo napre-
duje! cato je treba DAFT zaupnico
vsem onim, kteri z~rtvujejo svoje
moci V to, bodisi besedno S pre-
davanjem ali pismeno potion lite
nature iii Gasnikov, kateri opisu-
jeio in agitirajo V vseh jezikih S
svojimi poducnimi Glanki, ne OH
raje Sc ma narodnost in raso.
Direktna akcija je tudi social
STIGMA in ME cilji peljejo tudi do
boljse svobode in pravic proleta-
rijata. Vendar pa direktna akci-
ia zavzema V enih ozirih vso dru-
go stalisce ter ina zopet svoje ide-
je, kako maj hi Sc privedlo delav-
sko maso do boljSega stanja in
popolnih pravic, do vsega, kar de-
lavec producira V svoii dru5bi.
Drzi Sc tudi Marxove besede: De.
lavci vsega sveta zdruzite SCI All
kako maj Sc zdruzijo2 To ie njena
glavna tocka. Ona nece priponat:
raZnih p~osameznih uni, tako iva.
nj graft unionizem, temvec tolma
CT gori omenjene besede Marksa
ma vse drugacni nacin. Direktna
akcija sc bavi najvec s TEN, ka.
ko maj bi vse sloje in vse delavct
organizirala V emo in samo enc
mocno unijo, ter rabi ia princiI
kot edino sredstvo do socialnega
v%prasanja, glede reSitve delavske.
ga proletariata in napram dana
sni burzvaskej druzbi, katero ina
YES kapital in sploh vso industri
jelno sredstvo ' svojih rokah. Ma
men direktne akcije je bolt take
receno: direktno nastopanje ma.
pram kapitalistom. Ali lahko b
Sc reklo, da je boil revolucionarno
sredstvo "a pridobitev svojih pra.
vic, "a katere so mas oropali kapi.
talisticni molohi potion druzabnC
burzvazije. Ona agitira, da Sc mo.
re sploh direktno zahtevati ono.
kar Sc produkcira. Uci pa tudi
kako maj Sc zahteva svoje V dana.
snji druzbi. Kapitalizem ina da.
mes V rokah vse pripomocke "a
produktivna sredstva, s katerim
Sc yes d%anaSnji produkt proizva.
ia. n. pr. kako mai specemO kruh.
ako nina potrebnega orodja "a