Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-11-18
Stew. mo- 1928.
Naprej "a PrOletarca!


Sanje vseh vpraSani je:
Ali je brez Socializma Sploh mo-
goce dokoncati Ia boj?
Zaveden delavec, ki pOzna svoj
polozai GloveSki druzbi, bo ma
to odgovoril iaSno in razlocno:
Ne. Socialism je pogoj delavske
reSitve. Dokler ie clOveSka druz-
ba kapitaliStitna, Sc lahkO izpre-
minjajo oblikc delavSkega zivlie
ia. ampak X he more Sc konGau ME
goov trpljenje Ljudie imajo ma
zemlji diva svetova. V enem so til
Sti. XII so med Seboi razdelili boga
Stvo, da Jim noSi obreSti, he da bi
linn bilo trcba truda in skrbi; y
drugcm so oni. ki nipajo mic dru-
zega kakor svojo delovno moe i'll
io morajo zrtvovati, da ustvaria-
io drugim nova bogastva, samim
Sebi pa komai "a silo ohraniio Dor
no zivljenje. Ma eni strani Sc ko-
pici bogastvo takO, da ga ne mo-
rcjo popolnoma viivati, in &c ina
10 Se take appetite po luksuriozno-
Sti.. ma GruEi Strani ic pomanjkan-
j. in Stradauie - vedna negOtO-
voSt kdor ne della. Sc lahko ma
Slania oh vSem, karkoG daje Svet;
kdor della, pogostoma nina dostl
kruna.
Ce bi So To godilo vsled kakSne-
GA SkrivnoStnega, vecno nerazum-
liivega zakona, tedaj res ne hi ka-
zalo uic druzega, kakor vdati Sc
bozji wolff in za'osti. pa cakati,
kaj bo. Toda razlog tega nezasli-
Sanega IN neZnoSnega razmerla
nam .ie znan. Nobene Skrivnosti nj
wee MEM Natantno vemo, da
so kapitaliSti gospodarji della in
vseh sadov zaradi tega. ker ina
jo sVojii, rOhah titIoNA.' .. ( ,s,t
va: maSine in druga orodJa. Do
bro vemo. da ie dclavec Y najkru-
teiSi odviSnosti cato. ker ne more
sam razpolagati svoio delavno
mocjo, marvec 10 mora prodati o.
MIN. XII so 81 prilastili stroje, to-
varnc. rudo in premogokope, Ze-
lcznice. ladic. gozde in polja. In
KEY nam je TO ZnanO, tudi verO.
da bo delavec svoboden Sc le -.
krat, kadar bo konec kapitaIotit-
min monopolov Sele takrat, ko bo
ljudStvo razpolagalo delOvnimi
Sredstvi in vsled tega vzivalo sad
Svojega della. svoiega truda. Ker
imajo kapitaliSti gospodarsko moe
imajo tudi politiGno; politicne raz-
mere MISC mic druzega, kakor zu-
nanji izra2 gospOdarSkih razmer
Dokler ie delavec suzeni Y tOvar-
nj. Y rudniku ali premOgokopu.
ma lOkomotivi. zeleznici. ladii. VI
gozdu in ma polju, ie tudi suzenl
DRAW, okraiu in obGini Polite
ma osvoboditev ie odvisna Od 60
Spodarske oSvObOditve.
&c nam je vse to znano, tedaj
ne smemo kakor fatalisti cakati.
da Sc enkrat morda po bogve kak-
Snih cudeznih potih zruSi kapita-
listicni sitem in zasije mad njego-
vimi razvalinami solnce socializ-
ma. SpOmnitl Sc moramo. da jeI
vsak vspeh clovcSkem zivljenju
odviscn od mOci. POtrpezliivost in
COLO upanje Sc nj rodllo nobene
image, Odlocevala ie vedno ieI
moe.
Kapitalizem ne vlada po mi
losti bozji". temveG po milosti
svoje sile. In vladal bo tako dol
go, dokler Sc ne izkaze. da ie pro
letarjat mocnejsi cd MEGA. Mixer
nj zapisano, kdaj vrze proletarjat
kapitalisticnega malika oh tia,
ampak brez koledarjev in prero-
kov je gotovo. da ie konec zlate
ca teleta tisti hip, ko je delavska
moe vecja cd kapitalisticne.
u bojem 81 mora delavstvo ust-
variati in zbirati tisto moe. XII je |
pOtrebna, da zmSea. In teh bo-
iih ie delavsko casopisie najodlic-
neise orozie.
Velikanska ie moe casopisja IN
kdorkoli Sc boiuie, ie to spoznal.