Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
PROFESSIONAL.


e~lovestvo zaslo v protislovJa, ka-
terra so bila preje n%epoznana ALI
pa Sc lie V za6etnem razvoJnem
stadiju. Beda in ubostvo sta bill V
preisnji dobi, ko produkcija Sc nj
bila razvita, nekaj nenavadnega.
Ali v eloveski druzbi, XII proizva-
in bogastva. o kakersnih prejsnji
liudie MISC sanjali, bi ne smelo BIZ
ii ubostva. Kljub produkciji, XII je
tako ureiena, da vsak dan ustvar-
iamo neizmerna bogastva, pa ina
mo vec bede in siromastva kot V
prejsnjih letih. Tudi prepaid med
siromaki in bogatini Sc Sri vsak
dan, zaeno pa naraSca "a delavce
zivljenska negotovost. Delavec, Xxi
danes Sc della, ne We, ako bo 6rugi
dan Sc delal. Odpoved della visi
mad njegovo glavo kot Damokle-
jew NEE. Danes Sc della, drugi dan
:je pa re mogoce ma cesti. Ako de-
lavec ne della, tedaj tudi ne zaslu-
Ii in nina sredstev "a zivljenske
potrebSeine. Navzlic polnim zitni-
cam in hladnim shrambam "a III
vez, kliub polnim prodajalnam OBJ
lex in obuce, mora delavec stra-
DAFT in hoditi v slabi. p~onoseni in
oguljeni obleki. Mar nj to profit
slovje. Tisti, XII ie delal, ia so Sc
napolnile zitnice in hladne shram-
be, tisti, Xxi je znojil, da so mako
picili raznovrstno blago V skladi-
seth do vrha, hodi lacen, napol hos
in nag in bera6i milosGinol Naob-
ratno pa tisti, XII ie cello najel lm-
di, da so mislifi zanj, zivi v az
kosju kot trot V panju.
Enaka nasprotstva vidimo tudi
drugod. Danes je narod odvisen
cd naroda, dezela cd dezele in cd
visnost 6imdalje bolj naraSea.
tembolj kO Sc izpopolnjuje kapi-
talisti6na produkcija. Vzlic nara
seajoci medsebojni odvisnosti pa
hujskaci scuvajo narod prot ma
rodu. Sadove tie hujskarije lahko
opazujemo sedaj. ko je ma stotiso-
ce voJakov pripravljenih, da pla-
neJo drug ma drugega in za6no
podirati, kar je stale mnogo della
in truda. Ali nj to protislovjeH
Delavci gradijo velikanske stav
be: mostove, prekope, skladisca
it'd. Medtem ko eni delavci gradi-
10 kulturne stavbe pa vhvajo
NTH tovarisi v druzih podjetjih to-
pove in g%ranate, da nekega dine
pod TOGO grant razsujejo ~vecletno
delo.
V Haagu imamo sicer mirovno
sodisce, Xxi maj bi razsojevalo med
narodne spore. Koliko je to sodiS-
de dandanes vredno, dokazuje bal
kanska vojna. Ako navadnemu
eloveku KIDD stori krivico, potem
mora iskati zadoscenja pred sodi-
Seem. U%zaljenemu 6loveku nj da-
mes dOvoljeno, da bi zaljivca ka-
znoval z lastno roko. Ako bi uza-
ljeni Gloyek ubil zaljivca. hi ga
obsodili ma smrt ali pa v je6o. Dru
GAGE je v vojni. Tam imenujejo
cloveka. XII je pomoril mnogo dru-
9Th Judi, junaka in V spomin ma
moritev ga odlikujejo Sc s kolajno
Tako p%rotislovie vidimo v vsa-
KEN delavskem strajku. Kadar
najeti beriGi in pretepaci strel.ja-
ia ma neoborozene strajkarje, Jill
kapitalisticno casopisje hvali kot
pogumne fante, medtem ko straj-
kujoee delavce isto casopisje ma
zene S tolovaji in anarhisti, ako Sc
$ pestmi dobro oborozenim moril-
Gem p~ostavijo V bran "a varstvo
svojega lastnega zivljenja.
Delavec, XII je branil s pestjo
svoje z~ivlJenje, pride pred sodis-
&c, da ga kaznujejo, ker je branil
edinole, kar lastuje, n~aobratno Sc
pa naJetemu pretepacu ne skrivi
las ma CLAW, sko je v sluzbi kapi-
talistov smrtno nevarro ranil ne
kaj delavcev ali pa cello umoril.
Mar nj to protislovje!
Delavcu, Xxi je izgubil delo in
isce zaman della drugod, praviio