Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-24

kor "a vpogled v blstvo i'll raw
| tex 6loveske druzbe.
VISA sedanja produkcija je pro.
dukcija "a trg: nihGe S svojim GO.
spodarskim delom ne vstvarja do.
brine "a doma6e potrebe in "a do.
maGo porabo, vsakdo p~roizvaja
blago. Xxi ga prodaja. Oh tel bla,
gown produkciji della vsak proiz.
vajalec v svoji delavnici samostoj.
no in po svoii wolff in cloveku; Xxi
lie povrsnO OPAQUE, Sc zdi, da je
vse clovesko gospodarStvo razbitC
i'll raZdroblieno ma neStevilne alto.
me. neodvisne druge cd drugih.
MedsebOlna ZveZanost in odvis-
most Sc pOkaze stoprav pr lime
%njavanju blaga: liudje Stopajo V
stike in TEN hipu Sc razodene,
ia so vsi cloni enc celote. udie We
hkega gospodarskega organizma.
In zakon, XII opredeljuje medse-
bojno izmeniavanjc blaga je vred-
noStni zakon. Ampak blago Sc ne
izmenjava Same, izmenjavajo ga
ljudje. Xxi so niegovi laStniki in XII
ga Pc syoii wolff kupuje.jo in pro
daiajo. &c sta kup ali prodaja, XII
in clovek sAlene po svoji wolff. o.
predeljena hkrati po vrednostnem
zakonu, le Y TEN ~iZraZenO. da stoji
VrednoStni zakon mad GloveSko vo-
ljo i'll ST 10 upokorava. Prosta vo-
liza ne odlocuir. po kakSni ceni clo-
vek prodaja: vrednost ie druzab-
no dolocena rec, nezapiSana posta-
Va in vrednoStni zakon je vista
Sila', XII obraGa Gloveka in vodi
njegovo usodo. Dclavec. Xxi lie pri-
sillen prodajati svojo delovno moe
kakor stradeznik ma cesti. podjet-
mix, Xxi Sc more svOjega blaga zne-
biti lie Z izgubo. obcutita vso tezo
tega zakona. Kogar pa zadene mi
lostni zarek nevidnega druzabne-
ga zakOna. "a povzdigne do obla-
Sti.
V svoJi anarhisticni Svobodi je
RObinzon svoje delo lahko memo
teno p%rilagaial lastnim p~otrebam
in zeliam kierkoli pa live in de-
laio ljudie V velikih skupinah. so
drug od drugega odvisni in .je
Nth svOboda Omeiena. Oblike te
odvisnosti Sc menjaio ; proizva-
lalnIm nacinom. V fevdalnem
srednjem veku j. bill vsakdo odvi-
sen trdni osebnI odnOSaji. avto-
rlteta i'll vera. zvestoba in obram-
ba so Z vzalemnimi dolznOstmi
spajali tlacana in v%iteza, kneza in
vazala, grajSJaka in kmeta. du-
hovnlka in posvetnjaka. Nasprot-
no pa .je V meScanSki druzbi, oh
blagovni produkciji. vsakdo prost
in samostoien: fevdalna organiza-
ella je razbita. cloveSka druzba
kakcr ma atone razdrobljena. brez
vezi i'll brez vidnih obrOcev. Ne We
re jih Gloveska postava. ampak
nadcloveski. goSpodarski zakon.
XXI DELUXE kakor prirodna sila.
Ravno cato je bilo V meScanski
druzbi treba odpraviti vse vezi in
vse predpise. ia gospodarski "a
kon SAN in nemoteno ureja vse cd
Mosaic. V TEN ie icdro meScanske
svobode: nobena vnania sila ne
brani l.iudem. da Sc ' svojem de
JanJu in nehaniu pokoravajo zgolj
ukazu vrednostnega zakona. go
spOdarski nuinosti.
Socialism ne napravlja gOspO-
darskih enot kot delov celote Cd
vlsne drugo Cd druge, zakaj cd
vlsne so ze sedai. Ampak medse-
bolno od%visnost hoce preustroiiti
IL nezavedne V zavedno, namesto
slepega gospodarskega zakona, XII
sc uveljava kot skrivnostna vista
sila, hoce p%ostaviti umno in smo-
trno regulaciio druzabne produk-
ciJe. Liberalne svobode, neomeie-
ne oblasti slepega gospodarskega
zakona. bo konec tisti hip, ko pro-
letarska l.ludska masa, XII je zanjo
hberalna svoboda neomejena svo-
boda stradanja. spozna ia zakon.
ko odgrne skrivnostni njegov
znacai in pOrusi njegovo unicuio-