Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-14

sbstraktni misli Leibnitza in He
CELIA, ID je sedanjost heerka pre-
tcldlosti in matt prihodnjosti, in
da 'nie lii, ampak vse lie posta-
ia. Predvsem je Lyell ma geolo-
:kem poi.iu $ Gudovito Jasnostjo
dokazal, da je V teoriji razvitka
nasega planeta nadomestiti tradi-
cionalno predstavo o hipnih kata-
strofah z znanstvenim pojmom
dnevne in pceasne rreobrazbc ze-
meljskc skorje. Seveda je enci-
klopedi6no znanje Spencerjevo
ma polju politicne ekonomije ne
fados,no, oziroma sal pokazal ga
nj ma TEN polju v tel meri kot ma
p.irodoslovnem; vzlic temu pa
socializem v svojih zivih idejah
nj ME druzega kot logi6na izpe-
Lava znanstve,c razvojne t%eorije
ma polju gospodarskih dejstev.
PRAY cato ie Karol Marx dopol-
niteli po Darwin in Spencerju "a
po6ete znanstvene revolucije; to
Sc razodeva re V nJegovem INA
menitem Manifesto IL leta 1S47,
XII ga je V druibi z EngelsOm IL
dial 10 let pred Spencerjevimi
First Principles i kojega jasna
in mogo6na sinteza je narav-
most 6udovita; njegova poz
neiSa glavna spisa, Die Kritik der
politischen Oekonomie 0S59) in
Das Kapital 0S60, ma dobro H.
peljujeta in utemeljujeta osnoy-
ne misli.
Docim ie starr metafiziGni ma
Elm misljenia gledal moral,
pravu in gospodarstvu izraza-
ME absolutnih in vecnih zakonov
V smislu platonskih idej, obraGal
svoi pogled lie ma zgodovinske ca
Sc in |uporabljal kot edino oro-
die raziskovanja dedukttvuo fan
tazijo misleca, ki ie prikovala ce-
lie generacije ia idejo absolutno-
sti in dualizma, Sc vzdiguje pozi-
tivna veda. ki ie popolnom preme-
Mia smer m%odernega miSljenja.Za-
MO so morala. pravo in politika
lie konstrukcije ma podlagi gospo-
darskega u~stroja. XII Sc Z MIN
spreminjajo pc geografski sirt-
nj in $ easom.
To ie velika genialna misel. XII
10 ie izkoristil Kari Marx Y sNo-I
il kritik der politischen Oeko-
monte in Xxi io pozneje. v kolikor
Sc tika enotnega izvora vseh kul-
turnih razmer, ~podrebnejse raz-
lozim {; ma ten mestu pa je ONE
niti drugo misel, XII Sc peea z ne
prestano III neomenjeno izpre-
menljivostjo gospodarskega ziv-
ljenja cd prazgodovinskih casov
pa do danasnjega dne.
Use Sc izpreminja: eticna pra-
villa, religiozne dogme, pravila
drzavljanskega in kazenskega
prava, drzavni ustroji. vse ie re-
lativno, odvisno cd zgodovinske
in ~geografske okolice. kjer Sc
p~ojavlja.
V Evropi in Ameriki je umor
starsev najtezji zlocin, ma Su-
matri pa z~asluzno, r%eligiozno po-
Sveceno dejanje, in ljudozItvo jeI
dandanes V osrednii Afriki pray
tako dovoljeno, kakor pra-
zgodovinski Evropi.
Rodbina, XII ie V prvotnem sta
nju promiskuitete komaj mama
cena, dobiva pravilno obliko VI
poliandriii in matriarhatu, ce
skopo odmerjena zivila ne dopu-
ScaJO znatne mnozitve prebival-
silva, prehaia V poligamijo in pa
triarhat, &c ia gospodarski motiv
ne prevladuje wee absOlutno. da
ic nedvomno n~ajboljSa in dose
dai najyisja, kakor je STEER pO-
trcbna osvoboditve cd kOnvenciO-
nalno prisiljene nelocljivosti in
prikrite, legalizirane prostitucije,
XII jo dandanes omadezujeta. Ali
mai hi bill lie red posestnih razmer
vecno neizpremenljiv V silnem to-
XII socialnih uredb in %proizvajal-
mimi sredstvi edini vecen in neiz-
Dremenljiv pojav2 To pa trdijo