Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-07
STRANKA
IN BODOCA KRIZA.

ell, da Sc bo ljudstvo Zdruzenih
draw S sovraStvom obrnilo cd
demokratske stranke IN vedno i'm
da bo Ia stranka prisiljena pre-
nehati eksistirati. KolikOr popol-
nejSa, kolikor veGja je bila le-
toSnja demokratska zmaga. toll.
ko vecje BIO razocaranje nezado
volJnost Z demokratsko stranko
oh koncu Wilsonove administra
cije. kajti priSli il bodo ma kroz-
mix tako veliki in tako $tevilni
problemi, da jim demokratje nit
cd daleG ne bodo kos. Poleg tega
imajo demokratje pa Sc to smolo,
da so priSli ma krmilo oh jake ne
srecnem GaSu, kar no njihov pa.
dee V znatni meri povecalo.
VISA poro6ila s~oglaSajO. da Sc
blizamo 'onemu industrijskemu
stadiju, Xxi ga kapitalisticno case.
pisje in kapitalisticni magnatje
sami nazirajo "narodna prospect
teta". Zadnja poslanica predsed
nika Tafta zvezinemu kongresu
pray tOcno oznaGuje polozaj (se-
veda IL kapitallstiJnega stalisGa).
Predsednik pravi: "Biznis" naSe
dezele je sedaj ma trdni podlagi.
FabriSka podjetja o~bratujeio $
svojo polnO paro in zahteve pc
delavcih MISC bile nikoli tako stall
ne in n~araSGujOce. Kupcija naSe
dezele Z tujezemstvom bo znaSa-
la "a teko', leto mad $1,000 OO.-
900, kar IOmeni. da Sc je "a 800
milionOv dolarjev veG izvozilo ka
kor pa importiralo. LetOSnje letO
je letO neverjetno bogatih pridel-
kov sk;upna vrednost vseh poll
skin pridelkov bo znaSala mad
SO, 500, OOO. 600"
LetnO porocilo poljedeljskega
tajnistva potrjuje predsednikove
izjave. PUsredovalne tvrdke ma
Wall Street-u New York ma
znanjajo V svojih okrOznicah. do
"prosperiteta" naraSGa in da fab
riSka podjetja pricenjajo delati 5
polno marc.
Use tie izjave in porosila sogla-
Sajo V TEN, da so Sc dezeli zaGele
celiti rane, katere il j. zasekala
kriza leta 1907: da jc ''biznes''
ma trdnejSi podlagi in da sc je
"prosperireta" %povrnila.
Toda kaj use to pomeni2 KaE-
Sne posledice mai ina? Use to
znaci, da smo 81 res odpomogli cd
industrialnc krize |. 1907. in da
ponovno stopamo V stadij mad
produkcije (prevet produkta).
kar pomeni. da Sc blizamo now
industrijski krizi. tn je vzrok "a
to. Delavci pc vsem svetu. dobi-
vajo V obliki plac samo del one
vrednosti, katero so ustvarili $
svojim delom: vso drugo vred-
most pa dobi kapitalist V obliki
profita. Ker tvorijo delavci pri
blizno tri cetrtine vsega prcbi-
valstva, je samoobsebi umevno.
da tvorijo delavci tudi ogromno
vecino odjemalcev. Jasno pa nam
mora biti. da delavci kot odje-
m"'ci ne morejo pOkupiti naza.i
vso ono vrednOst. katerO so ustva
rili S svojim delom, ker MISC do
bill popolne vrednosti svojega
della. ampak lie en- del. torej tudi
ne morejo pokupiti vsega produk-
ia, ampak samo en- del. Vzemimo
"a lazej razumevanje "a primer
cevljarskega delavca, XII zasluzi
$50 ma mesec. Njegovi izdatki so
razdeljeni, da mu ostane "a oble-
ko in obuvalo pc 6. dol. ma me-
sec. Pri sedanji draginji mora
jake patti, kako DO najbolje OBJ
lekel in obul sebe in svoio druzi-
no. Mesto, da bi 81 kupil move
hlace, nov klobuk, novo suknjo.
move G~evlje, mora stare obleko in
Obuvalo ~popraviti, ocistiti in Sc
z~adovoljiti s TEN, ker mu njego-
va plaza ne dovoljuje, da bi kupil
move stvari. Ako bi pa incl mesto
$50 ma mesec $40, hi lahko kupil
"a vsakega clana svoje druzine
vec ma leto pc en- par cevljev. pc
emo suknio. DO emo Dokriyalo it'd