Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-25
Znamenia intervenciie.
MoBILIZACIJA ZVEZNIH GET.
5000 MOI Ma MEHIKANSKI
MEJI. PLAMEN REVOLU-
CIJE v MEKSIKI Sc SIRI.

hd- tStl % nONln lLfDunln feNOlll-
eye sirom nesreGne sesterske re-
publike so baje zelo razburile VIA
dine organe V Washingtonu in "a
dnjo scboto CD. feb je major
general Wood, vrhovni poveljnik
zvezne armade, odredil zelo sum-
1.-Two gibanje Get proti jugu. Peta
brlgada zvezne aTmade, obstoieca
IL pehote in topniStva po Stevilu
1000 MOI, je dobila povelje cd
rinti V Galveston, Tex. Jej bo sle-
diia kratkem prva brigada g.
600 mozmi, kar pomeni, da je ze
pripravljenih 5000 MOI. da lahko
vsak cas- vderejo cez mejo Galve-
Stoh Island je dolocen za glavno
taboriSGe. Kaj Sc oh IL tega skuha-
lo Sc tedni. je teiko reel. Taft je
zadnJi teden ma neki pojedini
New forku izjavii. da je prot in
tervenciji, tako pravi tudi ve6ie
Stevilo clanov poslanske zbornice
in sonata. Ali jim ie kaj laupati9
Polozaj Y MekSiki je danes sla
bSi kot kedaj poprej. Madcro je
padel po desetdnevm Iarharski
bItk glavnem mestu republiKe
tMejico Cintad) vsled izdajstva
svojega generala VictCriano HUI
erta, kateri je prestOpil ma stran
Felixa Diaza. Glavno meSto ie V
rohah rebeluhov in Huerta Sc je
proglasil provizoriGnim predsed-
nixon. Madero je Uetnik rokah
svOjih najvecjih nasprotnikov in
sprva so sc glasile vesti. da GA
bodo zaprli noriSnico, a zadnje
dni pa porocajo. da bo najbrz IL
smrcen. Njegov brat Gustavo Ma
dero je bill drugi dan, ko je bil
MET. ustreljen zaporu. V deset
dnevnem boju glavnem mestu je
padlo 1000 mrtvih in 1000 ranje-
nib.
Toda Huerta in Diaz Sc nista
gcspodarja cele Meksike. Prebi-
valstvo lzven glavnega mesta nj
zadovollno novo vlado in V Zad
nJih treh dneh je buknila odprta
revolta V II drzavah proti Diazu
IN iuerti. Poleg tega Sc jc dvie
MI ma Svojo pest general Ambro-
$40 f1guera. start profesiOnelni re
beluh in zbral 10000 MOI. ki jih
sedaJ vodi proti glavnemu mestu.
da oSvobodi MADEIRA. Figuera ie
drzavi Guerrero. Zanesliiva nj
sta tudi. Iapata in Orozco. diva
stara rebeluha. Diaz So sicer gro
Il, ola vsakega puntaria Gaka 90
tova Smrt IL puSke. kdor Sc bo H.
plral novi vladi, ali vpraSanje je
veiiko, te bo nova vlada kos sti-
RIM ali petim revOltam Xxi so vstale
proti Mi. Vrhtega pa Sc poroca
10, da ie stari tiran Porfirio Diaz
ma potu IL Europe - kamor On ie
pred par lett izgnal Madero - VI
Meksiko.
Clvilne vojne torei Sc ne bo
tako nitro korec kakor ic bilo
pricakovati, ko je padel Madero
kebelni vodje V Meksiki nimaio
nobenih principov niti kulturnih
clljcv, temvec vSak Sc bori le N
SvoJo oSebno slavo in korist. Vsak
bi menda rad bill prcdsednill repu-
bike ali pa hlepi "a bogastvom.
Nj tuda, da je potem lahko zaGeti
revolucijo tamkai vsake kvatre.
kadar Sc kOmu zljubi. AmeriSki
kapitalisti to dobro vedo in tudi
dobro izrabiio g.. Verti ze odpr-
to krozijo, da je sedanjo revolu-
clJo. XII je strmoglavila MADEIRA.
fnanciral sindikat kapitalistov V
Londonu. PoznejSe vesti.
Francisco Madero in Josip Sau-
rez sta bila bila soboto ponoGi
ustreljena. To Sc ie zgodilo ma
poti, ko ju je strata gnala IL dr.
zavne palace V zapor.
Gen. Huerta. provizoricni pred
sednik republike ie obljubil anne
riSkemu poslaniku Vilsonu. da bo
dial zadevo preiskati in da bo sto
rilce zadela zasluzena kazen. To
da vse to je lie pretveza, kajti sodi