Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-08-19

DedSclna premaganega utopi-
stienega socializma je, ako Sc da-
mes goje nekateri marksistl ega-
~litarne misli. zlasti glede razmer-
ia obeh spolov, XII so popolnoma
nevzdrzljive. Tako ponavlja Be
bel V svoji znani knjigi o zenski,
da je tudi V psiholoskem oziru e.
naka mozu, i'm poizkuSa ovreci
znanstveni dokaz spOlnih razloG-
kov. pr. Ziegler ]. C. p. 25-37.)
Pc z~nastvenih preiskavah Lom-
brosa in Ferrera pa he gre wee
zanikavati, da stoji zenska v fl
zioloskem in duSevnem oZiru pod
mOzem: V darvinisticnem smislu
sem podal razlago tega dejStva,
sprejeto tudi cd Lombrosa, ceS,
da so vsi specificni znaki zenske
rezultanta vazne funkcije mate
rinstva. Bite, katero poraia dru-
go, ne V p%ovSnem objemu, tenn
wee L organSkimi in duSevnimi
zrtvami n~oSecnosti, poroda in do
JENA. ne more East ohraniti prav
toliko %energije kakor MOI, kOje-
Ga vlcga pri ohranitvi vrste jc
vse neznatnejSa.
Zatcgadelj je zenska - izjeme
so povsod - mani obGutliiva. kar
il omogoGa. da vedno iznova spre-
jena nase ogromne lrtve mate
rinstva. Zategadelj je inteligen-
ca, zlasti sinteticna Zmoznost zen
Ske manjSa: ako je ienska red
kokdaj g~enialna. tedaj pac cato,
ker mora ~porajati genialne moze.
Odtod dejstvo, da imajo zenske
Z viSokorazvitO obtutljivostjo in
intelligence malo ali cello ME ma
terinskega cuta in da mnogo
zensk duSevno dozori Sele pO pre-
teku spolnega zivljenja.
Dasi je gotovo, da stoji zenska
med otrokom in razvitim mozem.
so yendar socialisticne zahteve V
zenskem vpraSanju popolnoma o.
praviGene. Ienska kot cloveSkO
bite in kot stvarnica cloveka IA
sluzi viSje pravno in nravno stall
see, kakor ga zavZema V danaSnji
druzbi. ko nj drugega kot tovor-
ma zivina ali pa zabavni precinct
pray takO moramo Zahtevati spe-
elaine delovne pogoje IA zenske
z ozirom ma posebna t~elesna in
duSevna svojstva zene, XII peSajo
ped sedanjim gospodarskim indi-
vidualizmom V trdem delu ma po-
llju in tovarnah. docim Jim "a
gotovi socializem popoln razvoi
oh dusevno in zdravStveno ureje-
mem telesnem delu. katero vstre-
"a dostojanstvu materinstva.
Socialism misli ma enakost
vseh Judi prav tako malo - ka-
kor n. pr. ma agitacijo. da mai
bodO odslej vsi ljudje 10 m vi
sOki. Socialism vendarle nj stvar.
Xxi hi Sc dala tako lahko in zloz-
no ovreci.
Socialism izjavlja: Ljudie so
neenaki, ampak Indie so. To Sc
pravi, cetudi Sc vsako cloveSko
bite po svojem rojstvu in raz-
voju vecalimanj loci cd ostalih
individuov, ker je ma svetu prav
tako telko najti dvoje enakih po-
edincev. kakOr V gozdu dvoje g.
nakih %listov, lima vendar vsak
clovek kot tax pravico do Glove
ske existence in ne do Zivljenja
crne Irvine.
Tudi socialist vemo, da MISC
vsi ljudie "a isto delo, danes ne.
ko socialni razlocki vecajo pri-
rodnc razlocke, pa tudi V social
stitni DRAW ne, XII pojde s svo-
10 organlzaciJo "a Tblazitvijo Pm
rojenih razlockov. Zmerom bodo
ljudje, sposObni pc svojih nozga-
nih in miSiGevju boil "a znanstve-
no in umetniSkO delo. in drugi. XII
50 bolj "a polisko delo, "a roko-
delstvo in fino mehansko delo.
Ali cesar maj hi V bodoci DRAW
ne bio in cesar ne bo, da mnogi
sploh ne delajo. drugi pa proved
ali pa "a preniZko mezdo.
NIL: