Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-01

y
Sc treba niti sklicevati ma take
grozne katastrofe, kakrsna je "a
della ma primer ladjo Titanic, o
kateri sc danes nedvomno lahko
trdi, da jo je %povzrocil kapitali-
zem S svojo nenasitnOstjo, s svo-
jo dObiekarsko malomarnostjo, 2
dokazano profitarsko brezvestno-
stjO. Zivljenje je V kapitalistieni
druzbi sploh hazardna igra; kdor
81 ga ohrani tako, kakor mu ga ie
naraya namenila, lahko pravi, da
je incl V tel igri velikO sreGo.
Druzabne uredbe obljubujejo
cloveku, da ne bo zaboden. "a
strupljen, ustreljen, kolikor ie
pac mogoce prepreGiti take nelju-
be slutaje. Ali noz, piStola, clan
kali MISC edini sovrazniki zivlje-
MIA, do katerih je cloveku dana
oblast. Me manjSega pomona nj
so gospodarske razmere; V NTH
Sc skriva dandanes najvecja ne
varnost, one p~ovzroGajo najveG u
morrow. Clovek, XII misli, da je
zdrav in krepak in da je vsled
tega warren svojega zivljenja, ie
zelo p~ovrsen. Njegovo lepo zdra-
vie postane takoj zelo klavrno, &c
vzkrati svOjemu zelOdcu, kar "a
hteva. Par dni stradanja zado-
stuje, da izgine vse zdravje in Z
zdravjem vred tudi z~ivl.ienje. Kra
tkotrajna lakota trpinci, dolgo-
trajna ubija.
Nikakor pa hi odvisno cd clO-
vekove "svobodne'' wolfe. zee Sc
BIO n%asitil, kadar je treba, ali ce
BIO ostal lacen. Da priden clovek
lahko zmirom toliko zasluzi. kohl
kor potrebuje, je gorostasna laz.
V prvi vrsti odlocuje o tenn -
- kapitalizem. Narava je dala
cloveku zivljenje in sposobnost
Lanje. Postavila ga ie ma zemljo,
Xxi rodi vse, od cesar clovck zivi.
Dala mu je tudi moe, da pride po-
sredno ali neposredno lahko do
vsega njenega bogastva, dala mu
je moe della. Toda vse to bOgastvo
so zagradili ljudje. in vSe kljuGe
je vtaknil kapitalizem V yep.
Delo daje zivez. obleko. stano-
vanje, razkoSje, kulturo. In clo-
vek hi dejal, da Use to lahko do
seze in uziva, zee hoce delati. To
pa nj res. V nash razmerah mora
potrkati pri kapitalistu in ga le-
20 prOsiti, de mu - dovoli delati.
Ne delati Ease. temvec zanj. "a
kapitalista. lie toliko, da hi mu
kapitalist milOstno prepustil mai
hen del tega, kar mu sam prinaSa
$ svOjim delom. kapitalist pa mu
lahko odgovori Ne, ne dovolim ii
delati, In roper tako odrekanje
dovoljenia nj nobenega ugovora.
n%obenega sredstva. Zakai zemlja
je kapitalistova, gozd ie kapitali-
stov, zeleznica je kapitalistova.
rudnik .ie kapitalistov, tovarna je
kapitalistova - vse je kapitali-
stovo. Kje maj delavec della. ae
pravi kapitalist Nel9
In dalje vse pc vrsti: Stroll, o.
rodje, par, elektrika, voda - vse
je kapitalistovo. S cem maj Glovek
della, &c kapitalist ne dovoli?
In kapitalist lahko pravi: Me-,
On 81 lahko libra med tisoceri-
mi rOkami. XII Sc mu ponu.jajo.
LahkO sprejme tega in lahko cd
kloni omega. Prvi. drugi. deseti,
Stoti kapitalist lahko odkloni one
"a in Sc k%aterega in Sc wee Nth.
kapitalizem lahko obsoia liudi ma
stradanje, lahko Jill obsoia ma
Smrt. Taxa ie ''varnoSt" cloves
kega z%ivljenja' Da take smrtnc
obSodbc MISC samO izrodek domiS-
dokazuje Statistika samOmo-
rov.
Ali te so bolj redki ~slucaji, Xxi
pozenejo cloveka ma Ia nacin oGi-
tho V Smrt. Jill je pa ma tisoGe
mani ocitnih. Kapitalizem je mo-
rilec V velikem. &c dovoli Glove
ku, da SINE delati zani. sesa IL