Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-22

volucionarnega duha - drlgo
prinese z~ivljenje samoohsebi".
Cd tod pride, da Sc nastavlja So
clallSticni stranki ma pot njenega
napredka razne namete.
X temu odgovarja Karl Kaut-
sky, eden najbolj gorecih zago-
vornikov Karl Marksa, sledeGe:
"Socialisticna stranka .je revolu
cienarna stranka, ampak ne revo-
luciJO ustvarjajoGa stranka. Dr.
lavnik vladajocega razreda zele
vedno kalSno nezmiselno pOGetje
oil strani delavcev, kar bi VINE
mlrllo ne Same vladajoGi razred,
ampak nahu iSkalo vse nerazSodno
lJudstvO prot socialistom in to
zele uveljaviti Sc predno pridejo
socialist V moe.
kadar praNimo, da Sc revolu-
ciJa ne da upriZoriti ali ustvariti
in ko drzimo, da je nezmiselno in
zlobno hujskati IA revclucijo, mi
tega ne govorimO V prid kapita-
liSticnim pOlitikarjem, ampak V
korist b~ojujocega Sc delavskega
raZreda. koristi delavcev danes
zahtevajo boil nego kdaj poprei.
da sc vse, kar hi imelo pojaGiti
Sltuacijo V prid kapitaliStom in
poslabSati v Skodo delavcem. one
mogoci vsako nasilno dejanje. Sol
cialfsticna Stranka Sc ylada ma
StaIlScu, katerega Zastopa.
Nendar obStoji frakciia. XII Sc
naziva delavska in dr1mabno re
volncionarna, ki 81 ie nalozila po-
sebno vazno nalogo, da nasprotu-
Je socialisticni Stranki s TEN. da
provocira naSilje. Ravno tisto. kar
drzavniki kapitalIStiGnega razre-
da zele in kar edino je V stanu
omejiti napredek delavskega raz-
reda " boju "a svojO goSpcdarsko
in politicno Osvoboienje. Privr-
zenci te frakcije ne skuSajo osla-
biti. temveG pojaGiti moe kapita-
LIMA.
V Franciji je postal en- del ma
Sc stranke del parlamentarne
struie, in ljudstvo je dobilo Wits,
da so socialist prekiicali svoja
revolucionarna nacela. Vsled tie.
ga je zgubilo zaupanje V social.
sticno stranko. Ne majhna frak.
clJa Sc je odtrgala cd socialistic.
ne stranke in padla pod vplivom
najnOvejSe variacije takoZvanih
Observation-Disclosures, kateri, ka.
kor start anarhizem, priporoca
sredstva deJanj, y katerimi Sc ma.
ravno ne straSi kapitalisticni RAJ
red ampak nprizarja provociran
MIA "a revolucioniranje. V casu
ko masa nj zrela in ne more iziti il
obstoJecih razmer zmagonosno.
Ma Francoskem bijejo najbol!
revofuclonarni Marksisti boz pro
ii sindikalnmu, kakor prot kle.
r~ikalizmu."
f.. V. Debs, eden najbolj pri
ljubljenih revolucionarnih socia
hstov V Ameriki, XII .je oh enen
tudi najstrastnejsi zagovornik in.
dustrialnega unionizma. katerega
glasnik je bill tudi leta 1908, oil
ustanOvitvi |. w. w. piSe " oci
gled zadnjih Gasov delavskega
kaosa ma gospodarskem poliu sic.
dece:
"kot revolucionarec nimam no.
benega reSpekta "a kapitalistic.
ne postave, niti najmaniSega ma.
gnlenja, da hi Jill krSil. &c hi DO.
sedoval kolickaj v to potrebne
moci, hi Jill Odpravil takoi, brcz
obotavljanja, toda te moci nimam
vsled tega Sc pokoravam TEN DO.
stavam pod profession - ne s po
mislekOm - in Sc kionim fekr
casa. Ma TEN mestu maj tudi lire.
Gem. da Sc ravno ysled tega ne
strinjam 5 "saibOtazo" in "direk
tho akcijo". Niti najmanjSe pc
treble ne vidim Ia rabo "direktnt
akciJe'. TIE taktike Sc posluzuje.
10 anarhisti - individualisti in ne
socialist kolektivisti. &c hi sma
trail razredni boj "a boje navad.
nth banditov - guerilla boie -
potcm hi Sci k anarhistom i'm b