Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-13

drzavah Unije.
kljub m~nozenju delokrajsajo-
eth strojevc in ysestranskem ma
predku V industriji, kar omogo-
cuJe cenejSe proizvajarje, posta-
ia delez proizvajalcev (delavcev)
vedno manjsi, med TEN ko .je hva-
LENA p~rosTeriteta ljudstva obsto-
j lie "a gOspodujoci razred; "a o.
stale ljudstvo pa pomenia Sc tez-
Je breme bede. Draginio .je obGu.
It'll V vsaki Hist. Milioni delavcev
Spoznavajo oil dine do dine, da s
svoJimi platami ne morejo wee IL
haJati in da postaja Nth zivljenje
srdita bitka Ia sam obstanek.
Mnolice breznoselnih postopa.
10 20 ulicah nash NEST ali Sc VIA
clJo cd drzave do dr2ave in caka-
10, kdaj Sc DO mogotcem poljubilo
pognati kolesa industriie.
Farmarji V vseh drzavah so o.
dram potion rastocih cen farmar-
skega orodja in maSinerije in pre-
tlrano visoke najemnine, poSiliat-
venlh stroSkov in shrambnih pri-
stojbin Storage charges.
kapitalisticna plutokraciia brez
usmilJenja gnjete in ubija srednji
stan (male trgovce in obrtnike)
ter Jlh tlra V vrste brezposestnih
mezdnih delavcev. BrezduSni in
dustrialni deSpotizem je re zako.
val V spone ogromno veGino anne
riSkega l~judstva.
Ravno kapitaliSticni sis;em je
odgovoren "a: naraSGajoGe brcme
Yojnlh prlprav. revScino. podzem-
ska Stanovanja, otroSko delo. We
emo S%lutajev blaznosti, zloGinoy.
ProStitucijo in bolczni, XII muGiio
cloveStvo.
Delavski razred ie pod ten 81
stemom izp~ostavljen morecim raz-
meram; izpostavljen je bojazni in
nepotrebnim nevarnOStim "a tie
lesne ude in z~ivljenje; preganjan
In tepen : SOdnimi razsodbami.
prepovedmi (injunction) in kri-
vlcniml lakoni - Skratka: DELAY
ski razred vedno Sluzi kot plen
koriSt gOSpodujoce oligarhije
bogataSev. lStotako so otroci de-
davcev tudi izpostovlieni neizo-
brazbi. prezgodnjcmu ubiiaioGe-
mu delu in mracnemu iivlieniu.
SprlcO vSega tega fla. Xxi ie ia
ko ocito, da q ne more prezrcti
nohen trezen opazovalec. pa zako
nodajni Representative republi-
kanSkc in demokratiSke stranke
Sluzijo zveSto SamO iZkoriSceval.
Gem. Iakonske predloge. kterc so
obljubljale ameriSkimi delavcem
kolikortoliko GlOveSke in praviGne
o~lajsave - Iii Jill delavci drugih
civiliziranih draw ze davno MI,
vaJo - bile so zaduSene V odsekih
breZ debate III Zakoni. namenjeni
Y prid farmarjev in splOSnih kon-
sumentoy. bill so pa tako zveri-
zeni in zaSukani. da ne moreio ko-
%rstltl mkomur kot Samo kapitali-
stom nadaljno izkoriScanje.
Splosno nezadOvoljnost in nemir.
HI sta naravna posledica izkori-
scanJa, priscilla sta ODE starr
stranki. da sta vzakonili nekaj re-
gulativnih nacrtov. Xxi pa V resni-
81 MISC nit najmanj omejili moci
plutokracije; ravno naro1e: Y
nekterih slucajih so .jo cello pove-
cali. Protitrustni zakoni. regula-
clJa zelezniSkih druzb in obtozbe
ter preiskave, temeljeGe ma teh "a
konIh, pokazale so Sc pOpolnoma
brez v~rednosti, da, cello smeSne.
Nobena. najSibo republikanska
ali demokratska. vlada nj do da-
mes Sc omejila - niti ne pokarala
T. plutokracije. Ia gre svojo pot
%neovlrano naprej pod vsako VIA
do liza casa Clevelanda. McKin-
leya, RoOSevclta in danes, ko ina
mo Wilsona.
Acknowledgment SnSmarieniu in
vIadnemu hlapcevanju pa Sc po-
magaJo ameriSka SOdiS1a SodiSsa
so ojacila in sankcionirala moe
d%anaSnjih plutokratov. kakor so