davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Abilene weekly reflector. [volume] (Abilene, Kan.) 1888-1935, 1913-06-26
nriuinp Horse For Sale.

DRIVING HOFSo FOF nHlo'
Black mare, five. years old, sound
broke single or double, weight 100
will sell reasonable. Call six
miles north of town. Brown phone
1904. N. e. Zook. 26w2t"
Abilene weekly reflector. [volume] (Abilene, Kan.) 1888-1935, 1913-06-26

The Racket has their full line OF
fireworks on display. See their
north window. W20d2t
Abilene weekly reflector. [volume] (Abilene, Kan.) 1888-1935, 1913-06-26

Don't forget the RackEts big
Economy sale continues during this
ryoDk w26d2t
Abilene weekly reflector. [volume] (Abilene, Kan.) 1888-1935, 1913-06-26

The Racket is Headquarters Tor
fireworks this year as usual.
w26d2t
Abilene weekly reflector. [volume] (Abilene, Kan.) 1888-1935, 1913-06-26

Larger decorated salad bowls
Market day for 15c each. see
them. The Racket. wltz0dIt
Abilene weekly reflector. [volume] (Abilene, Kan.) 1888-1935, 1913-06-26
Butter Market.

Butter Market.
Kansas City creamery &c; firsts
28c.
New York creamery 2s S-4c; firsts
27h-28c.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
SOcla!1Sticni ekSperiment pri
gradnll Panamskega prekOpa.
# Pc John Reedu predeIaI Nv. Molek.

zadnjega izjavljajo. da ia pot IN
reSitev tozadevnih problemov 10
blla najprakticnejSa, kar iih N.
more narekovati zdrava eloveska
pamet. Seveda, ako hi Jim rekli.
da TIA pot" in socializem pomeni.
ia brez malega n in isto. hi ko.
misarji morda ne hotel verieti.
Ali vendar jc tako.
kiJub temu, da tako gladko te-
&c Socialisticni ekSperiment V Ca.
nal Zone, sOcializem to Sc mi. Va
rah Sc ne smemo Socializma V
PANAMA. Sc nj. Pred vsem tam
manjka demokraciic. Vlada je hi
rokraticna. Osem MOI vlada cell
Canal Zone. Vladno lastnistvo ie
blagoslov delavstvu lie tedai Ge
imajo delavci Waldo V svoiih ro-
kah. Poprej ne. Dokler nimaio de-
lavci besedc V izbiranju. nastav-
lJanju in odstavljaniu tistih glav.
XII pod vladimir laStniStvom mad
zorujejo delo, tako dolgc nj 90
spodarske svobode. Ako hi DELAY
ci pri gradnji Panamskega preko-
pa sami volili tistih osem komisar-
Jev, ce hi sami il svoie srede volili
delovodje in glavne inzenirie in
Ola hi incl pravico odstaviti iih
vsak cas-, potem bi tamkaj ze ime-
Ii lep kos socializma. Tako ie pa
lie delhi experiment.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Organizacija abstinentoy II

Sveds~m. Judi, XII ne pijcjo
opoJnih pijaG. je naraslo ma
ooo,UD clanov. Drzava podpira
abstinecno gibanje in Steer ie do
VOLTA "a letoSnje leto 2OO.S7O X
podpore. Cd jeSenskih dopolnil-
nth volitev Steie Svedska prva
zbOrnica "a abstinentov med $50
poslanci, druga pa lbs med go
p%oS!anci. Ma Svedskem je torei
deSetina prebivalstva abstinen,
toy. Ma Svedskem velja sploSno
mnenje, da utegne prepreciti
alkoholno zaStrupljevanje lie po-
polna prepoved potion zakono-
daje.
' Avstriji pa ~pripravljo en- "a
kon glede pijancevanja. re kakih
deset let. Razlika torej med Az
strijsko in Svedsko Waldo je lie ia.
da Y Avstrogarsku Sc patroSi
precej m%iliionov IA militarizem in
Sc zapusta drzavljane do propada
V alkoholizem in degeneracijo.
Nekaj milijonov So sevela tndi
podari "SnosarSkim" grofom in
baronom. Ma Svedskem pa. vlada
podpira abstinence mstitucije,
ter vzgaja svoje dri'vljane. ka-
kor Sc spodohi drzavnikom Xxi
vladaio Y d~vajSetim stoletju.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

pc 10 tedenskom boju Sc raje
skuDno izseliti, nego vrniti Sc ma
delo pod pogoji XII so .jih zahteva-
Ii kapitalisti. Zdai zapuSGajo 2
zdruzinami svoje kraje, da 81 po-
iScejo izven domovine boljse
delavne pogoje. Izprti zelezarji
so poznani zmozni kvalificirani
delavci. Tako zgubiva domaca
industrial najboljSe delavne
moGi.
JunaSko z~rtvovanje in vstrajni
boji MISC besne kapitalisticke Spe-
kulante spametovali. Pripravljajo
Sc ma move napade prot probuja-
jocemu Sc delavstvu. Reakciji ka-
pitalistov, Wade in cerkvemih or
ganov ne bode skratka konec. Od-
por delavstva je kapitalisticne
odiralce tako razburil, da so Sc
daj izprli 10000 delavcev vseh
stavbinskih strok. In lzopet Sc
delavstyo junaSko bori "a svoje
koalicijsko pravo in prot prepo-
tenci kapitalizma in dezpotizma
Wade, Xxi brani oh svaki priliki in
vsemi sredstvi brutalne zelje
Spanskih izkoriSGevalcev. Ia po-
sledice boja, XII Sc GA u%siliuje de-
lavstvu so odgovOrni koalizirani
kapitalisti in V prvi vrsti vlada
sauna. Spansko delavnO ljudstvo
zivi danes V duhu novih idealov
svobode, stremi pc uresnicenju
socialistiGnih naGel; vkljub mno-
GIN tezavam, vkljub napadom in
reakciji Sc bo brezdvomno impo-
niralo. Organizirano delavstvo je
vajeno image. Kruta reakcija no
probujenje Spanskega proletarija-
la lie ~pospesila in izpolnila. Boja
Sc organiozirano delavstvo ne
strasi. Kakor povsod, tako tudi ma
spanskem sc bode proletarska
razredna internacionala uvelja-
villa. Izporom kapitalistov odgo-
varja d~elavstvo s sploSno stavko.
Odpor delavstva nj lahko prema-
gait. Spanski kapitalisti Sc bodo
re prepricali da nj mogoce usta-
! viii razredni razvoj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

ma uprava hi bila rada zdruiila
ODE kuhinji, ker hi Sc takoi mi.
zali izdatki, in poverilo vodstvo
k%uhinje katoliskim usmiljenkam.
Protestantske diakonisinje pa 50
Sc cutie S tenn zapostavliene in
so lzJavile Gee Sc uvede c%entralna
kuhlnJa, zapustimo bolniSnico.
Ia diakonisinje Sc je postavila
tudl professionalism cerkvena II.
prava in cerkveno predstojniStvo.
ceS, ce Sc ne ugodi zelji diakoni-
sing, tedai Sc DO skalil hudo YER.
ski mir. Idravniki so priporoGali
zdruzitev obeh kuhinj, ali mesto
Je morale odnehati. ker ie pretil
|e pray reSen spor med avgSbur-
SKIM protestant in katolirani
hatoliSki in protestantski cmoki
V avgsburSki bolniSnici Sc bodo
torej tudi odslej kuhali loceno
IN noben prOtestantski bolnik nj
V nevarnosti, da hi Sc mu z~alete-
10, zee hi jedel cmok, skuhan cd
katoliSke usmil jenke
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Poizkus v Canal Zone hi Sc moral
zaceti tudi kje drugje.

Eksperiment Canal Zone ie le
zacetek - in dober zaGetek kliub
vsem nedoStatkom. Hvala lepa ka.
pitalisticni vladi Zedinjenih dr.
zav, da je nasla potrebo poizku-
Sati kOlektivizem in socialism V
Panami. Kadar Sc ia poizkus raz-
tegne ma cello Ameriko V zvezi =
direktno zakonodajo. potem bono
imeli socialisticno druzbo V pra-
VEN smislu. Ako Sc je poizkus oh
nesel V Panami, ako prinaSa do
brobit $4,000 delavcem, zakai Sc
ne hi obnesel tudi V cell republiki
ma dobrobit 90 milionom prebi.
valcev?
Ma vas, delavci, je lezeGe. da Sc
to res zgodi. Gin pref delavci wa
mejO pOliticno moe Wade V svoie
roke, TEN pref lahko spremenijo
Sedanji kapitalistieni druzabni
red v socialistiGnega. temprei bo-
do spremenili mezdno suznost V
goSpodarsko svobodo in temprei
bo vlada delavska, kaiti vlada bo-
do delavci sami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Nekoliko besed O citaniu

Neki pregovor pravi: Povei mi
ka jcitaS. in JAZZ ii povem kdo 81.
Tia pregoyor usebujc veliko res
nice. Resnica ie. da delavstvo pre-
malo eta. Sc premalo briga "a
izobrazbo. Ma drugi strani pa
imamo zopet take. XII STEER mnogo
titajo ali lie ne upraSajte kakSne
Stvari. Cita Sc kake Robinzone.
RepoSteve. SlamoSteve, namiSlje-
ne. dolgovczne a rafinirano pre-
treslUve romano kakor Grofica
Beracica in podobnc. Nekateri
zopet citajo casopise. seveda me
Scanske; 10 so casopisi kakorSne
piSejo. duhovna in pOsvetna go
spoda frakarija. Ravno to pa
namesto izobrazbc lie Sc boil po-
neumni delavstvo.
Delavec hi moral citati lie de-
lavski casopis, in dobre pouGne
knjige IL delavskih organizacij.
lzobrazba je podlaga do visje clo-
vecanske kulture. KOlikO liudi je
zapeljanih po slabih rOmanih XII
opisujejO strastno zavite dogodke
Z presentljivimi peripetijami. 10
like ie dalevcev XII Sc puste cape
l.jevati cd meScanSkih macdonald
StiGnih ali klerikalnih listov. In
vendar je "a meScanske politician
je tohko narodnost kakor vera
lie "a politiGen ''kSeft". Ne lie
samo materiialno sc oslepari de-
lavstvo, temvec tudi p%olitiGno.
dusevno in moralno.
Ravno zaraditega pa ie potreb-
no, da podpira in eta vsak "a
vedni delavec delavski Gasopis
"Zarja" in "Proletarca" ter agi.
tira "a ia diva lista povsod.
Maj imajo naSi narodnjakar.ji
inklerikalni frakarji svoje liste
mi delavci pa citajmo svoje. Ia.
tore.i proc z slabim berilom. proc
2 meScanskimi list.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
RaZnO.

Kako krscansh prime Liechten-
stein skrbi "a svojo malho? V nj
zjeavstrijskem dezelnem zboru so
hill veliki skandali. Ma razpravi
je bill predlog o %povisanju place
dezelncmu marSalu ~(glavarju.O
Sc preden Sc .je meritorna razpra-
va zacela, .je krSGansko socialni
prime in crno klerikalni dezelni
marsal oznacil debate "a koncano
in dial predlog ma glasovanic. So
claim demOkrat sodrug SeitZ je
p%rotestiral prot temu ~nezasliSa-
menu postopanju; amPak pobozni
prime nj odnehal. SOdr. Seitz je
nato dejal, da tici V postopan.iu
dezelnega marSala lep kos osebne
nespodObnosti, ko ne pusti opozi-
ciJi do besede v zadevi, XII Sc tiGe
njegovih materialnih i~nteresov.
Ampak prime Liechtenstein sc Sc
nj dial ugnati V kOzji rog. Seitz je
natO oznacil IA veliko nespodob-
most to, da dezelni marSal precise
duje, ko dezelni zbor raZpravlja
o p%ovisanju njegOve place. Prime
Liechtenstein je nato jecljal, da
mora predsedovati, ker sta Sc ME
gova namestnika - udelezila de-
bate. Tia izgovor je izzval med So
cialno demokraticnimi poslanci
viharen protest, krscansko social
ma veGina - MALTA je MEN bog
- ie med TEN besnela in psovala
socialne demokrate. Sodr. Seitz
kliee krscanskemu princu, da je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

in bojuie Sc navduSeno povsod ;
Organizacije rastejo: razredni
boji zavzemajo vedno SirSc obi
Ike. D~elodajalci noGeio priznati
delavskih organizaci.i. Delavce
prOvocirajo ma vse mOgOGe naci-
ne; drIavnr in cerkvene ohlasti
so s ma strani delodajalccv teh
sc kapitalisti brezpogojno poslu-
zujejo. da unicijo obStoieGe orga-
n~izacije in onemogocijo postanek
novih. Razredni boi je cato tdkaj
tenn oStrejSi in n%evarnejSi. Nlada
preganja in zapira voditelie orga-
n%izacij, miSleG. da Sc j posreci
.tako zatreti gibanje in desorgani-
zirati delavce. Delavce pa, Xxi so
lveSti in neustraSljivi clani svo-
iih orgapizacij. Sc enostavno
lzpre. Tako Sc jc postopalo prot
organiziranimi zidarji. 10000
organiziranih zidariev ie zveza
delodajalcev izprla. Q mesecev so
izprti zidar.ii vstrajali boju.
Izprte zidarje so podpiralc gmot-
no vse delavske organizacije ma
SpanSkem. Vstrajni boz ie koncal
: pOpOlnim uspehom staykujocih.
Iii so bill vsi zopet wet ma delo
pod pogOji, Xxi Jill ie Stavila orga-
nizacija. Delodajalci so moral
tctudi herald priznati organiza-
cijo. Poskusi cd strani kapitali.
stow. Wade in cerkvenih oblastij.
da hi Sc gibanje uduSilo in orga-
~nizacije unicilo Sc Sc vedno 20
navljajo, toda brezuspeSno. Orga-
nizacije Sc u~trjuje.io ne prestanc
vkljub provokaciiami kapitalistov
in reakciii Wade.
Kmalu po koncanemu omenje.
mu gibanju so delodajalci priceh
z izporom organizacii drugih stav.
binskih strOk. Tako so bill kaI
zapOredoma izprti organizirani
pleskarii, stukaterji, ~zelezarii it'd
it'd. Napadu kapitslistov zdruze.
nih z Waldo. so Sc delavci junaskc
uprli. Kapitalisticni prepotenc
Sc MISC udali in tudi topot Sc n
mogel pozreSni Spanish kapitali
zem ponaSati 2 zmago. Helezar.i
n. pr. proti katerimi zlasti so bill
~kapitalisti neizprosni. so sklenil
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
(Konec.)

Nlada je prvotno nameravala
izrociti gradnjo kanala privatnim
kontraktorjem, toda nihGe nj no.
tel sprejeti ogromnega della. O.
glasilo Sc je STEER wee druzb. ali
vlada hi bila zadovoljna : ponud-
bami iStih. in tako nj pre~ostajalo
drugega, kakor da je STRIFE Sam
sam prijel "a delo. In STRIFE Sam
Je bil gotOvo preseneGen. ko ie
spoznal, kako gladkejSe in boil
ekonomiGno gre delo izpod rok ma
ia nacin kakor pa hi Slo V rokah
privatnih podjetij. Socialist we'd
no naglaSamo, da vlada zamore
vsako ~pOdvzetje izvesti veliko ce-
neJSe kakor pa zasebni podjetniki
IN vladna komisija V Canal Zone
Je zdaj prepricana, da .ie TO res
MICA. POvedali smo ze. kako ime-
nltno p~oslujejo stric Samove pro
dajalnice. Rodila Jill je COLA po-
treba. Sprva nj komisiji Sc niti
ma misel priSlo, da bi priGela kai
takega. Zanesli so Sc, da bodo pri-
vatne prOdajalnice V Panama CT
ty in V Colonu preskrbovale de-
lavce 2 vsemi potrebScinami. Ali
kmalu Sc je ~pokazalo, da tamoSn,ii
trgovci nimajo mnogih reel, brez
katerih Americani in n.iihove rod
bine MISC mogle izhajati. Dale so
domaci trgovci priGeli izkoriSGati
delavce 2 neznosnimi cenami ka-
kor so re izkoriScali Francoze po-
pref. Cimbolj je raslo Stevilo de-
lavcev ma prekopu, tembolj je ra-
sla draginja in &c hi Slo tako ma
pref, morala hi vlada kmalu wi
sati place, ker hi drugaGe delavci
ne mogli izhajati. Tako je bila
vladna komisija prisiljena odpreti
laStne prodajalnice - in vpraSan-
je draginje je bilo reSeno. Ravno
tako Je bllo z restavraclJaml. 10
misarji so Y zacetku prepustili
preskrbovanje hrane izkljuGno "a
sebnim tvrdkam; toda re V par
mesecih Sc ie videlo, da tako ne
more iii. Privatni hotelirji so gle
dali samO, da kolikor mogo6e veG
dobicka izpreSajo IL delavcev. med
tenn ko je bila cistoca in kvaliteta
hrane %pOstranska stvar. In vlada
je bila zopet prisiljena prevzeti
tudi to stvar V svOie roke in re
Sen je bill drugi problem. In tako
4 je Slo z vsemi ostalimi poizkusi.
kar smo Jill omenili in 5 Stoterimi
drugimi. Xxi Jill nj mogo5e omeniti.
Vladni komisarji cd prvega do
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
- Necedna kapitalisticna wi
AGA pr kanalizacijskih delhi.

Kanalizacijska della je cd mestne
obcine ljubljanske prevzela tvrd-
ka Rella & Neffe.
Kalor znano. ie ma zahte-
20 sodr. Etbina kristana Y obGin-
skem svetu Sprejel kanalizacijski
odsek Y pogodbo dolocilo, da Sc
mora podjetnik Y prvi vrSti ozira-
ii ma domace delavce in pa ma mi
nimalno mezdo , X. Tvrdka Rella
& Neffe ie pogodbo podpiSala i'm
pogoje ~priznala. Kako Sc Jill drzi,
je razvidno IL teh-le pOdatkov
Zaposlenih .ie pri tvrdki sedaj 40
delavcev. Cd teh zaSluii 1913 de-
%lavcev ma dan , X 40 V do 3 X
20 V; oStali - tehniGnO oSobje -
~laslulijo pc / n. nekateri tudi
wee. Da 81 tvrdka Rella & Neffe
ogne pogodbi. je Segla pc nepo-
STEM zvijaGi; naiela je subtvrdko
S~eravalli in Pontello. Ia tvrdka
XII izvrSuje cd meSta firmi Rella &
Neffe oddana kanalizaciiSka de-
la. ina zapoSlenih Is delavcev (;
Cd teh Jill 30 zasluzi ma dan pc
- X 90 V do > X 90 V. Il cd , X
40 V do 3 h 20 y in tri oSebe cello
mani kot > X ma dan. Cd IS de
lavcev Jill j. - IL Italiie.
Vzlic temu bodo narodui in kle-
rikalni kriGaci uphill. la so proti
odiranju delavcev. Ali deistva
govorijo, da 81 ii kritaci ne ga
nejo. dasiravno imajo moe. da hi
tujo" tvrdko poducili. kako je
treba Spolnjevati pi>menO pogod-
bo. Gee tudi gre le IA delavce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
-Katoliski in protestantski

cmok. NemSko mesto Augsburg,
znano IL zgodovine verskih prepi-
row. Je bilO pravkar V nevarnosti,
da postane zopet pozoriSscce hudih
verskih bojev. Slo je "a velikan-
sko v~prasanje :ali maj Sc kuha v
mestni bolnisnici tako kakor do
sleJ, "a katoliske bolnike posA
beg, "a protestantske posebei ali
pa maj Sc pripravlja hrana skup-
no v c%entralni kuhinii. BolniSko
oskrb in prehranitev "a katoliSke
bolnike vodijo usmiljenke, "a pro-
testantske pa diakonisinje. Nest
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

du in dOs~toianstvu, Xxi ga je zade-
10 pc preteku petdesetih letih svo
jega garanja, zakar mu predstojy
mix Gestita ceremonijalnO. Toda
c~evljariu, XII je yes cas- %prezivel
S svojo Zeno V bedi, Sc je zazdela
Ia komediia Odve6, cato je pred
Stojnika obGne zadruge pray po-
Steno spucal in vrgel oh tia di-
plomO, katero mu je izrOcil, V INA
menje, da postane kot caster elan
obcne strokovne zadruge. Da je
Gevljar postopal tako, je bilo pri-
pisati najvec njegovemu neGaku,
XII .ie rde6kar in ie svojega strica
vedno podkureval, maj re neha
prositi boga, da "a resi- IL vsak-
danjega trpljenja, ceS, da bog nj
ma z njegovo siromaSnostjo mic
Opravka, paG pa st kriyi tega IL
koriSGevalci, naSi soluble, Xxi pri-
poroGajo vGaSih tudi oSebno svo-
bodo, kadar vidijo, da hi ia svo-
boda Sluzila MIN Tako go
vori starch Gevljariu in jubilantu
niegov necak - rdeGkar. lgralci
50 nalogo dobro izvrSili in igra ic
napravila ma "kraut' veliGasten
wits. Bravo rdeGkarji!
V nedelio jutro Smo Sli domov,
ko ie re solnce sililo liza ravnika.
Ma nekem travniku blizu ceste
zagledam lep regard in dobil sem
pc MEM skomine. Naenkrat so ST
mi vzbudile y CLAW cudne IA ven
dar ne pretirane misli, MANFRED,
zakai nj bog poleg regrada pustil
zrasti tudi ~steklenice y oljem in
iesihom. to hi bila namrec najpo-
~polnejSa Osebna svobOda, XII 81 jo
more misliti urednik "NaSega be-
raca". katerega prakticni nauki
mi nikakOr ne gredo IL glave. No-
ljO SEN incl in Zelodec prazen, pa
ker bozja mOdrost nj pustila rasti
poleg regrada steklenice Z oljem
in jeSihom. ie bila moja leila lie
prazen sen, moja osebna Svoboda
Same farsa ironija. in zelo-
dee edini ie hill tisti, Xxi je incl
osebno. Ii boliSe: absolutno syn-
bodo. da je krulil, kakor mlad
pujsek. - Pc kratkem caSu sem
st znaSel V moi sobi in Sc vlegel
ma kane Oh desetih me je pokli-
Gala gospOdinja maj grem k zaju-
trku. kar sem kratkOmalo odklo-
nil. kajti cutil sem. da sem popol-
mona nalozen. Sanjal sem nam
rec. da so Sc mole misli o regra-
In in olju pa jesihu uresniGile i'll
da sem incl kapitaliski uzitek oh
cestnem jarku. A ne samo to. tudi
kuhana COSTA jajca so me cakala
ma ,aZbeljenem peSku. In takO jc
hilo vendar le nekaj : To oSebno
SvObOdo - Same ce hi So reveZ ne
bill potipal po trehuhu. pa hi bilo
dObro. Toda kakGr nitro sem Sc
dotaknil trebuha. je pa ze spet
zakrulilo in oscbna Svoboda ie o.
Stala samo Sc SAME Stiri-urnega
Spania. To me je uverilo. da clio
vek nj sam svoj gOspodar. in da
bO 5 to svobOdo : velik trubel .
V torek sem Sc podal ma taize,
in danes Sc mic ne VEN. kie Sc IL
stavim. Ko vrzem anker, VAN ze
spet kaj porocam, kako izGleda
osebna svOboda, katera no V ma
pref moja glavna zadaca. da 10
preStudiram in prakticiram. &c DO
SlO.
Do tedai pa Vas
.Jaka Str;oal
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Birma in socialist. Franci;

kanski patri so kakor purani: ride
ca barva jim gre mocno ma zivce
in Sc cello pri nedeljskih pridigah
~fantazirajo pobozni ocetje o -
rdecih kravatah. Ia mesec je ma
Wen birma. Maj sod clevek o
birmi, o Miklaviu in drugih ia
kin receh kakorkoli, to j. gOtovo.
ia So IT, reel otrokOm ma veselje
in starSi poSiljajo otroke k birmi.
da Jim n~apravijo to veselie. Xxi
prinese birmancu pc navadi sre-
hrno uro ali pa vsaj Srebrn toar.
%Tzberanie in iSkanje birmanskih
bOtrOv je Ia starSe vedno neprijet-
ma rec, kl 10 pa store otrOkom ma
ljuho. Pri tenn Jill malo zanima.
ali ie boter socialist ali karkoli
'da je lie poStejak. To pa francis
kanSkim patron Re gre y poboi-
he butice in miSlijo. la brezverski
rdetkarji ne Smejo otrokom po-
magati do Srebrne ure ali do sre-
brncga tolaria. Iaceli so sOcialis-
ticne botre pc vrsti odklan.jati.
Steer socialiStov to proved ne BIO,
Ii, tenn mani. ker vedo. kaj j.
vzrok tel gonji proti socialiStic-
MIN botrom. Sccialistitni groSi ne
drte proved radi Y farSko bisago
in stanovalcev viSkcga farOvza Sc
je lotil Strah. da Sc bo premalo
nabralo. ce bodo ii prcklicani
rde6karji birmo vezali. cato proc
z mimi, Sc poznamoi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Katoliski duhovnik

1ravdant. u Dunaja p~oroGajo
Drzavno pravdniStvo ie dobilo
zadnJe dni wee ovadb roper patra
Lukaskiewicza, XII ie bill oskrbnik
'Poljske hiSe' ma Dunaiu in tai
mix "Poljske SOlske m%atice''. Ka-
toliSki poStenjak ie ogoljufal cd
leta 1907 do 1913 oba zavoda "a
10000 X.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22

zlomil svojo prisego o cuvaniu
zakonov in ustave. V najve6jem
hrupu 81 je prime Liechtenstein
dial podvojiti svojo place, ravna-
joe Sc pc klerikalnem geSlu: Skr-
hi najprvo Ease. potem Sc lie "a
ljudstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Delavski boil ma spanskem

Sodr. Roman Cordoncillo, tajnik
spanske zeleznicarske organizaci-
je, poroca o delavskem gibaniu
ma Spanskem sledece: Spanski
proletariat Sc je pc dolgoletni
apatiji zopet probudil. 0rganizira
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-22
Kar p~oskusimo.


kaplan Kogei ma Saw ina zelo
ma piki Socialiste. V nedeljo ie
zopet razgrajal ma priinici in lju-
die 20 Sc bali. da ga sveta ieza
vrze : prilnice. T. rokami je udri-
hal pc nedolzni priznici in 2 be-
sedami po teh ''hrezverskih rdec-
karjih'; med drugim je dejal
cerkve podero. duhovnike odpra-
WHO in potem boste videli. ka.i
bo! Cerkve STEER socialist ne mi
sligo podreti, ker MISC tako neum-
nj, da hi pcdirali. kar je stale
mnogo della in truda.
Ako hi taxi zdrazbarski ka-
plancki Sli le "a leto dni delat V
tovarno ma Saw. hi Jim ne Skodi-
10 prav mic. V enem letu hi st
prepricali. da so socialist ma pra-
VEN potu in neumne nedeljske
pridige o rdeckariih hi popolno.
ma izostale.
Tonopah daily bonanza. [volume] (Tonopah, Nev.) 1906-1929, 1913-12-10
A MISTAKE WITH A MORAL.

TACT striking characteristic of the reformer For
instance there the physician who the other day compmened
the women of congregation from the pulpit He by invitation
making few modesy and hygiene in womans dress
that the good ladies within the sound OF his voice were
modesty heahy appareed because the dresses they were
wearing were several years behind the latest styles.
Whereupon told there trouble and voeraon The
women called attention points about their draperes which
brought them down treated the good doctor to first
class view Of feminine hosiery OF he apoogzed forthwith
but the further things had regarding modesy and fashion
were without effect audience had formed its opinion regarding
the caber Of his judgment brains observation courtesy knowledge
and wisdom One reported have expressed the general
estimation of that Hppoae by emarng that she
'fwoudnt let him a sick cat"
This story pathetic The doctor probably would not and could
diagnose the i'll and prescribe for the cure OF sick cat lie Is
however undoubtedly posor of sound ideas regarding the
physiology hygiene of the predominant lie was meast
however attempted to joly With all his learning he
had neglected to achieve knowledge OF human nature
Thus he failed many professional and politicians ant