Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-01-07

snremenila presnji denarni sistem v toliko, da je
vpeljala takozvani free coinage nekaterih
kovnih noycev, to je da je incl vsak d~rzavlian
pravlco zamenjati srebrno kovino ia srebrni ko-
vani denar pc obstojeGi vrednostni meri II. pr.
kdor ie incl kos srebra V vrednosti iednega do
larja, je lahko tisti kos zamenjal V vladni kovnici
denarja "a stiri cetrtnike ali diva polovicnika To-
da srebrni dollar je pa bill izkliuGen il tie ''svobod-
ne kovnOsti" vsledcesar je nastal dvom, dali Sc
ina Dresnio denarno vrednost. Leta 1878 je
zvezna zbornlca spreJela zopet nov zakon, takO-
zvani Bland Allison Act, kateri lie dolocal. da
SINE vlada vsak mesec kupiti V vrednosti cd , do
4 milionov dol. srebra in ga skovati V srebrne do
larJe, kl imajo btu vrednostna mera (standard)
in nositi pOpolno akonitOst V placevanje vseh
dolOov, Javnih in z~asebnih, izvzemSi obresti cd
vladimir bondov. Prijatelji srebrnega denarja so
trdili, da je pc TEN zakonu zadobil srebrni dollar
svOjo pOpolno ~preSnjo vrednost. medtem ko so
naSprotnlkl dOkaZOvali da nj, ker tudi Ia Zakon
nj zanJ dolocil "svObodne kovnosti'. IA. Julia
1890 je bill sprejet zopet nov zakon, takozvani
Shermanov Act, kateri je zamenjal zakon z leta
1878. Now zakon je dolOGal meseGni nakup
100000 unc srebra, XII Sc ina deloma skovati,
delOma pa shraniti V zakladnici kot rezerva. ODE
mem Je Ia zakon doloGal. da Sc ina srebro izplaGe-
vati V zakladniSkih notah, XII imajo biti popolno
zakOnite in Sc smejo vselei in povsod zamenjati
"a kovani denar, bodisi srebrni ali zlati. V smislu
tega zakona so torej Iedinjene drzave priznale,
Ola Smeta sluzItl IA vrednOstno nero dive kovini
ma temelJu Jednega vrednostnega razmerja ali
rata. Toda dolgo nj 6stalo tako. Zvezna
zbornica je 30. oktobra 1893 sprejela novo posta-
vo, hi je razveljavfla Shermaroy Act glcde me
secnega nakupa srebra. toda klavzula glede
dvolne vrednostne mere je Sc ostala. VpraSanje
Plede prvenstva srebra ali takozvane srebrne
'standarde" je povzroGilo vroGo pOlitiGno KAN
panic leta 1896, XII je konGala Z zmago ''goldbu-
gov ali privrzencev zlate "standarde''. la.
marca 1900 Je kongres sprejel nov zakon. tako-
zvanl Gold Standard Act. kateri lie Sc danes V
v~ellavi in kateri doloGa, da je zlati dollar iedina
vrednostna mera "a mas denar in da mora tajnik
vladnega zaklada YES denar, naisibo katerekoli
forme, kar ga skuie ali ida vlada. uravnati ma
temellu tie vrednostne mere. Tako je postalo fla
to vrednostna mera IN denar Iedinjenih drza-
vah. Flat denar je edino pravi denar.
Drage izkuSnje Z bimetalizmom (vrednostna
mera dveh kovin) so dokalale. da je isti rodil sa-
mo poteSkoce. I've cd zaGetka je bilo zlato V pri-
merl $ Srebrom c%enjenO prenizko. Zlato kot ko-
VIVA je oilo vredno wee kot pa denar, vsledcesar
Je bio DoliSe transformirati Flat denar nozai Y
Kos kovlne. To je bio vzrok. da je kongres leta
1884 Spremenl denarni ratio. Toda kakor lie
pho popreJ z Zlaton, bio je istotako pozreie $
Srebrom kakor Je poprej zlato ~izginjalo IL cirku-
laclle. tako je oh casu srebrne standarde prihaia-
10 vedno mani srebra naOkrog. TO pa cato. ker ie
srebro kot kovlna bilO wee vredno kakor pa kot
denar. In sedaj, ko imamo spet zlato standardo.
vIdImo, da ie zlata jake malo Y cirkulaciji. Sta
ra lgra Sc ponavlia znova. Nsega zldta V cirku-
laclll III kar ga lei nekovanega V vladimir "a
kladnicah, racunajo priblizno ma 1900 milionov
dolarlev. Cd tega Zneska hrani vladna zaklad-
nlca 700 milionOv ali dive %tretjini: ostanek 600
milionov pa menda krozi med ljudmi. ampak V
resnici ne krozi, temveG poGiva Y bankah in V
blagajnicah zasebnih posameznikov. Dvomljivo
je. ce zlatega denarja krozi "a 10 milionov do
IarIev, to je komai ma vsakega prebivalca V led.
drzavah deset centov. TOrej lahko izhajamo brez
zlatega denarja.
Papirnati denar.