Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-29

ia more Dltl uelav-
skega razreda lie delo delavstva
samega. Kakor je Ia beseda pre-.
prosta. tako ie vendar globoka in
pomenliiva. SpOznanje tie resnice
je prvi pooOj, da more delavstvo
sploh priti do bolIsfh razmer in
konGno do osvoboditve.
Enostavna lie ia ~resnica, ker je
jasno kakor bell dan, da ne BIO
kapitalisti6ni razred prostovoljnc
Odpustil svoiega privilegiranega
polOzaia V druzbi. Made sc tudi
lahko posameznik med kapitalisti
XII pozna krivi6nOst sedanjih uredb
in cigar srce je tako mehko, da
ne Urenese vecnega pogleda No
tuje trpljenje. Mogoce je. da SO
tax posameznik odrece koristim.
Xxi mu Jill dale njegov p%olozaj
mogOce ie cello, da Sc pridruzi "a
tiranim in Jim pOmaga bOju
prot svOiim lastnim razrednim
tovariSem. Ali TAXA izjema ostane
izjema i'm ne more imeti globokej.
sega pomona.
Vkliub takim - jake redkim -
izjemam ostane neizpremenljivO
pravilo, da pospeSuie vsak razreG
svoje i~nterese, kakOr pac more in
ina. Ali veGinoma Sc mora pri.
znati. da zuaiO to kapitalisti bo.
lie cd dclavcev. Posebno pri mas
Kdor Jim to zameri, je Slep. Co
pozeneS volka med ovce. pa pri-
GakuieS. da Jill bo pasel in branil.
81 sam kriv, akO naenkrat ne maj
DIES wee crede. Volk Sc mora hra-
nit z Ovciim mesom. ker je tako
ustvarien. In kapitalizem mora Ii
yeti cd izkoriSGania, ker hi moral
drugace poginiti. Kdor pricakuie
Cd kapitaliZma, da DO sam IL kr.
Scanske liubezni, IL moralnih OH
% ali IL %custvene pOtrebe sprawl
izkoriScanje $ sveta, je pOpolnOma
enak g%ospodarlu. kI nastavlIa
volka IA pastirja.
DelavstvO sc ne SINE ZanaSati ma
tujo %liubezen. ne ma tuJo poIuoe
njegova Osvoboditev mora biti lie
njegovo lastno delo.
Ali, da Sc more izvrSiti tako de
10, ie treba predvsem de-
lavske zavesti. Resnica III vedna
~prijetna, ali koristna le ma vsaK
nacin boil kakor slepljenje. cato
ie treba povedati, ia re delavske
zavesti pri mas Sc veliko premalo
i'll zaradi tega MISC uspehi delav-
silva pri mas taxi. kakorSni bi lab
ko bill.
Kai ie glavna vsebina delavske
zavesti? Da sem delavec in ne 60
spod, to uganem kmalu. Ali to sc
hi mic in ne pomeni mic. Treba je
re tudi poznati svoi polozaj in We
deti, kai vse tici V besedi "dela-
vecn.
Vem, da sem delavec. To Sc pra.
vi v sedanii druzbi: Clovek sem.
$ katerim delaio drugi, kar Sc
Jim ljubi. Ce hOcejo drugi, dobim
kruha, pa ga moran drago placati
5 svojim delom. Koliko mi dajo
kruha, to ie njihova VOLTA. Ce no.
cejo, mi snloh ne dajo kruha, ne
p~ristresia, ne obleke. Spode me
lahko cd svoiega v%Odnjaka, zabra-
milo mi sesti V n%jihOvega
drevesa. Svoje delo Jim smem po.
nujati, oni ga ne marajo spreieti
Dvoie zdravih rok imam, dObrc
volio imam. Dobro, kaj poGnes
5 svoiimi zdravimi rokami, Ge ii
ne recejo: Tukai dela!i "a mas /?
, Danes 81 v tovarni ali delavnici
Ali yes. ce hos jutri Sc tam? Nor.
da ustaviio stroje, morda napra.
WHO il tovarne kasarno, morda
pripeljejo kuliie liz Kitaiskega, XII
bOdO YES teden delali "a ono pla-
co, "a katero delas ii en- dan. Pa
vzemi popotno palico V roko in
Maid DO svetu Kjer potrkas, sko
mizgnejo in odgovore: Nj della !. .
Hajd naprej pc svetu!
Delavec sem. Nedostojen je moi
polozaj. VeGno ponizanje je moi