Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-15
Taktika ~JugOslOvanSke
SOcialiSticne ZyeZe
v Ameriki.
Referat "a II. zbor j. S. z. v Mil
waukee. Wis, obdrzan v dneh
%, &C., 81. in % decem-
bra 1912.
Demeter Ekonomoff.

HpUNh JC duitIE>hO ttldNSlNO -
zlasti del strokovnih unij-za re-
formiranje cele f~ederacije. Ven
dar Je bila tn reformatorska stru-
IA skoraj onemogoGena kaj 1--WE
Sti, vsled prejake aristokracije V
A. f. of l.. Posledica tega je hi
la, da sc najbolj rcvolucionarni
IN zavedni CLAM zapustili fedora
CLIO. Ii v A. +. Of l.. n~ezazeljeni
clement, Xxi so bill proti profesio-
nelni uniji, so p%olozili svoi temelj
"a novo unijo, nOvo delavsko or
g~anizacijo ma konferenci leta 1905
v Chicago, in postavili temel.j no.
vi organizaciji nazvani
Industrial Workers of the World
Il. W. W.
Industrial Workers of the
World. ali pc naSe Industrialna
zveza svetovnih delavcev, je go
spodarska organizacija delavcev,
XII sloni ma naGelih i~ndustrialne-
ga uniomzma. V svojem jedru
odgovarja tn organizacija zahte-
VAN najmodernejSega delavskega
gibanja. V tel federaci.ii ali zvezi
raznih delov industrije, so orga-
n%izirani V posebnih uniiah, kate
re so zvezane potem V eni sploSni
industrialni federaciji. Ma ia ma
Elm zamOrejo postati vsi delavci
raznih industrii, brez ozira nato
da Ii je clan federaeije posebne
stroke V industriji ali ne. Poleg
tega je pa vpisnina tako nizka.
da lahko vsak delavec pristopi V
unijo, ako lie hoce.
1ndustrialna zveza svetovnih de
lavcev ina mimoidoce in daleko-
seine ellie. Bojuje Sc "a maksimal-
nj in minimalni program.V svojem
minimalnem programme ina zah-
teve, Xxi odgovarjajo mimoidoGim
potrebam: kakor skrajSanje de-
lavnega casa in ~zviSanje mezde,
v svojem maksimalnem programu
pa proglasa IA svOi koncni cilj 4:
"odprava kapitalisticnega izko-
r~is6anja, odprava danaSnjega dru-
zabnega reda in upeljava socia-
lima"
Ia dosego mimoidocih in dale
k~oseznejsih potreb Sc posluzuje |.
w. w. Strajkov in bojkotov, "a
dosego koncnih ciljev, to ie cd
pravo ~sedanjega d%ruzabnega re-
da, pa %priporoGa Splosno stavko.
Glede nacina in sredstev. XII Sc
Jill posluzuje |. w. w. "a dosego
svojih mimoidocih potreb, mama
Gene V minimalnem program, ka-
kor bojkot in Strajk, ne ---
moreno niGesar reel, ker Sc ten
sredstev p~osluzujejo vse social
sticne gospOdarske organizacije V
svojem boju IA zm~anjSanje izko-
r%iScania in ohranitev samega Sc
be ma potu V boju "a konGni cilj.
Priporocila. Xxi naglaSajo sabota-
20 in sploSno stavko V dOsego IL
~boljSanja gmOtnih sredstev in cd
pravo kapitalisticnega izkorisca-
MIA, kar mai hi bilo koristno "a
-razreden- boi .delAxstYa.-najde,io
pri zavednih socialism, zelo teSko
s~oglaSanje ali zagOvor. Sabota-
Ia je anarhisticno q teroristiGno
sredstvo. katero daje krvavim
spopadom med delavstvom in bur
zoazijo prednost, vsled cesar Sc
proletarski boji kompromitirajo,
to pa vodi najcesceje do izzivanja
pOliticnega terorizma. Sabotaza
ie nekulturno sredstvo boja, ker
poziganje tovarn, unicenje strO-
Jew ali ubojstvo ne more roditi
delavskim boiem vspehe. Samo-
obsebi .ie umljivo, da ma ia nacin
clovek nekai unici, kar je druzbi
koristno, a ne doseze nicesar, ker
Sc uniceno nadomesti z drugim.
Generalni ali sploSni strajk, ka-
terega proglasajo kot sredstvo "a
odpravo kapitalisticnega izkori-
scanja agitatorii I. w. w. orga-
nizaciie, ie tudi anarhisticno sred-
stvo. Politicna indiferentnost pro
letarijata omogucuje burzoaziji,