Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-22

SpreJemat1, XXI SO ceIO v ldSLuln
delavskih zadevah Oropana sic
herne samostojnosti in XII ne sme-
10 voditi nobenega gospodarskega
boja vec, Xxi nj pc godu duhovSei-
nj. Katoliski delavci so kakor o.
troci, Xxi sc po papezkem ukazu sa-
mi brez duhov. pestunje nikamor
ganiti ne smeJO. Napacno bi bile
priGakovati vsled ~pomnozitve
Skofovske oblasti, vsled degrade
cije centruma ma konfesionalno
stranko, ma g%eneralno agenturo
p~apeztva ma NemSkem, XII izvrsu-
ie natancnO navodila svojega rim
skega gospodarja, napacno bi BIZ
10 vsled tega priGakovati nov a z
kOl med oblastniki ma Nemskem.
Sal nj protestantizem V social
nem pogledu mic mani nazadnja-
Ski nego ~katolicanstvo rimske
kuriie. Narobel Srca 'vseh ike
riScevalcev, katoliSkih in prote.
S~tantOvskih, bodo utripala glas-
neie in hvalila papeza, da je strl
pOslednjo samostojnost krSGanske
strokovne organizacije in j cd
wei vso spOsobnost "a obrambo
delavskih i%nteresov.
Ampak papezev bOrak .ie Una
ellen Sc V drugem oziru: prodira-
joco moe kapitalizma kaze, XII Sc
posluzuje najkompliciranejSih
sredstey IA utrditev svoje Wade.
Americanski trusti 81 kupujejc
Sodnike in upravo, placujejo u
dane politike. ustanavljajo GER
kve in universe, snujejo sekte in
f~inanciraiO duhovSGino. Ravno
tako .je tudi V Evropil lie. da ina
kapitalizem ma evropskem konti-
nentu ma r~azpolago cello vrsto mo-
gocnih i~deolOgij, da Z mimi pod
krepi svOjo oblast. Mogoee da rim
ski Skof nj provizOnar zlate inter
rationale, Xxi dobro plaGuje in hudo
kaznule re ma zemlji. Mogoce da
81 zapreden V srednjeveSke, 3
plesnobo pokrite, po trohnobi di.
sece nazCre svoje cerkve - cello
domiSlja, da sledi lie bozjim po-
v@lJem, ce onemOgucuje katoli,
skemu delavstvu tezek boj "a
obrambo i~nteresov. V resnicl stu.
ii Ia id~eologiia izkoriSGevalnim
interesom velikega kapitala in
namestnik bozii .ie V vsej svoii
slavi nazadnje lie orodje kapita-
LIMA.
klerikalna demagogija je vsled
odkr1te papezeve besede V hudih
skripcih; delavske organizacije
~potrebuie kakor laGni kruha. Am.
pax "svetemu oGetu" Sc ne more
ustavliati. Respekt pred Petro-
vim naslednikom zabranjuje kle-
rikalcem slednji odpor proti pa.
pezevi sodbi. To ie enal Druga lie
pa Ia, da so p~apezeve besede tako
resnicne. da jim VISA klerikalna
dlalektura ne more do zivega.
krscanska strokovna org~anizaci.
Ia Sc nam zdi kakor gorak led
kaRor leseno zelezo, zakaj kleri.
kalizem in strokovna organizacija
sta kakor voda in ogenj. Strokov-
ma organizacija .je organ DELAY.
ske pozeljivosti, proletarskega
stremljenja pc samostojnosti.
krscanstvO pa tirje cd delavca
skromnost,s pOhlevnost. Strokov.
ma organizacija Sc vojskuje roper
lzkoriscanle in zatrianje, krsean.
stvo blagosiavlja sedanji druzab.
nj red. Klerikalizem ustanavlja
krscansko strokovno organizaci.
10 "a delavce, XII Sc MISC social.
sti, XII pa so re izprideni kristja.
nj. V njej igrajo strokovno giba-
ME, delavske boje - kar lie V
resnicnih strokovnih organizaci.
lah krvava resnoba, je tn lie igra-
ca in slepilo, ki traja, dokler 10
varane zrtve ne pregledajo. TIE.
mu svindlu ~napravlia papez krai
IN konec z jasnO svojo izjavo. do
Sc krscanstvo ne vienna s strokov-
mini boji. Odtod velikanska "a.
INsnarn - II