Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-03-11

1870 - '''"i E'ulAid Ld lIlNdlIt
b~ankiric.
Jedina ugodnost, ki io nudiio poStne nranil-
NICE, J". da IA vlozeni denar janet vlada. pa mai
"a dcncjo privatne bankc. kamor hoGejo.
DENARNI TRUST.
ka je torcj dcuarni trust Kombinaciia ali
zdruztev par Judi, XII imaio kontrolo Gez zalono
deuarIa v Zedinjenih Drzavah. Koliko ie teh
truStJanov, je teSko rc6i Med mimi so vclikc
Slave in majhne; eni imaio vccio moe. drugi
manJSo. Glavni notranii krozck denarnih trustia-
nov ic 30 %SploSnom rucniu tako maihcn. da Sc
lahko preStele ma prStc enc same rokc. Trust ie
%podohen koreninam drcveSa. Par debelih korenin
Je %acetek IN teh Sc drzi ncbroi manjSih in mani
Sh koreninic, toda vSc so odvisne od prvih debe.
hh. Majhne koreninice ne morcjo biti brcz velikih
med tenn ko so velikc lanko brez manjSih klinb
temu so pa male korcninicc dobrodoSle velikim.
kaJh $ pomofio tch zamorcjo izsesati toliko wee
redllnlh Snovi IL zcmlje. Na glavui krozek denar.
mega truSta so navczane vccie banke. veGie Java
rovalnc druzhe. vecii iuduStrialni trusti. veGie
zcleZniSkc druibc. ekSpreSne druzbc. telegrafskc
telcfonskc. rudniSkc. premogovniSkc druzbe it'd:
potion ten pridcjo maniSe bankc. maniSc korpora-
clIe. manj>a trgovska podjctia. G%asopisi etc. etc.
Dcnarni trust je najvcGja. najmogocnejSa in
naJnevarneJSa organiacija kanitala. Denarni trust
uStvarJa laVno mnenje. nominira I'm odlocuie IL
voIltcy kandidatov Y JAYNE zaStOpc in iavne sluz-
be. Denarni trust vodi VISA financna podyzetia in
malaga Medium delavccm in INSTRUMENTATION
breme "a hremenom obrcstonoSnih poSojil. Denar-
M trust ina diva principa. Prvi princip ie -
obr"Sti: drugi princip: dividenda 10 ina denarni
trust obreSti in dividendo ma varnem. potem Seie
prideio V poStcv dclavske place.
Denarni trust ie Srce kapitalizma.
DcIavci produclrajo vse bogastvo. denarni trust
pa della prayila. kako Sc mai TO bogastvo deli. In
bogaStvo. delavcev produkt Sc deli takole "a vsak
dollar, XII GA delavec producira. dobi delodaialec
So ccntov. delavcc pa obdrzi sedamnaist c~entov!
Nlada Ojudstvo) kuie in tiska dcnar. cato ga
mora vlada tudi obdrzati V svoji posesti. Uprava
IN kontrola dcnarnega sistcma mora biti javna
lunkcIJat nc pa prlvatna Zadcva dcnarnih baro-
nov. &c je vazno in potrebno, da vlada upravlja
mas poStni SiStcm in nadzorujc plovno vodovie. mi
slime, da ie Sc boil vazno in potrebno. da vlada
upravlja in nadzoruie denarno zalogo in cirkula-
cilo. Slaba regulacija naSih rex zamore povzroGiti
povodcnj in nosledica ic lahko katastrofalna IN
ljudi. Periodicne poplave reke Mississippi delaio
ogromno Skodo in teSko Jill je omeiiti. Slaba regu-
lacija denarnega sistema zamore povzroGiti Sc wee
je katastrofe. polom in krize, toda te katastrofe
jc lazle omeiiti. vcliko lazje kakor pa poplay reke
Mississippi. Nadzorstvo denarne zaloge mora biti
v rokah lludstva ne pa v rokah denarnega trusta.
Denar. le pr 'vsem - in to jc treba nepresta-
no nagIaSah sredstvo "a izmenjavO. ne pa Sred-
stvo "a dObavo profita. Denar nj kapital. nj no.
gastvo, XII hi Sc kupicilo. Denar ic cato n%arcicn.
da Sc rabi. da krozi in cimbolj krozi, tcmvec ko-
risti imamo cd MEGA, kcr naredi yec izmenjav.
Denar hi moral torei sluziti le V izmeniavo in
vsaka zloraba denarja hi morala biti kriminalna.
PoSojevati denar ma obresti hi Sc morale kazno-
vati Z zaporom cd jednega do dvajset let ravno-
tako kakor tatvina ali rop. &c ljudje potreLuieio
warmth p%roStorov "a shrambo d@cnarja. vlada mai
prcSkrbi take prostore brezplaGno ;ako kdo pride
V stiske "a denar, vlada mu ga mai presErbi brez
obresti. Da hi vlada najemala poSoiiia N svoje
Potrebe, ie naravnost smeSno in ravnotako jc
smeSno, dabi vada posoievala dcnar ma obresti
ali delaia Z d~enarjem dobiGek; to hi pomenilO