Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-25


lenkostne dnevne novice, mesto,
da bi V prostem casu citali delav-
sko casopisje in IL njih Grpali
znanje danaSnje delavske situaci-
je, katera je TAXA, da Sc
gnjusiti vsakemu, kdOr Sc lie ko-
lickaj zanima IA stvar. Vefiko-
krat imam priliko, dn vidim, ko
je zbranih precejSnje stevilO slo-
venskih dclavcev V druzbi in po-
govor je vecinoma cd della. kate
rega je eden ali drugi pO dnevu
opravil. Ali kaj pomaga, ako sc
pogovarjamo, da m sIEznji in IL
prezeni v kapitalisticni jarem. a
molGimO pa, kje ie izhod in kako
Sc bono reSili tega straSnega in
kriticnega su~zenjstva' Sredstva
IN TO imamo. Razlicnc Socialistic-
ne knJige, pOsebno pa "Proleta-
rec, ma k%aterega hi moral biti ma
roGen vsak delavec ter ga pray
pazljivo Gitati. In ko so V kaki
druzbi, morajo vsebino lista pray
stvarno razmotrivati. GotoVO je.
da Sc dobijo med delavci nekate-
ri, XII imajo bOijSi razurm in da
bOljSe razumejO, kar so Gitali. In
ten dolznost ie, da razlagajo dru-
GIN, posebno kjer so soc. kubi.
Tam mai hi Sc zbirali oh prostih
casih i'll ~pOduGevali tudi politi6ne
%styari, ker delavec, dOkler ne bo-
de ra1umel kaj je kongres, senat,
legislature in wee takih styari.
kar je nam V koris!. 81 nj treha
druzega misliti, kot da bodemo
Sc vnadalje vkOvani V verge. ka-
tere vsaki dan SAM ponovno de
lamo namesto, da bi jih zdrobili
V prah. Gotovo je tudi treba upo-
S%tevati. da poStane vsak drzav-
Liam. kdor le misli ma svobodo vo-
lilnc pravicc Zedinjenih drzav.
Ne mOrem Sc vzdrzati, da hi
popolnoma molcal o mojem zacu-
denju ''Proletarceve" armade. ko
nisem naSel imena IL naSe nasel-
bine. Preprican sem bill, da Sc DO
De kateri sodrugov vdelezii. ali
hudo sem Sc varal. SOdrugom ma
Sega kluba pa polagam ma srce
besede sodruga Kristana, ko jeI
rekel Delavci, Slovenci, postani-
te mozje in modri. ne dajte Sc sle-
pitt cd posameznikov, kateri iS6e-
lo prilike, da bi vas izkorstili.
POstanite samoZavestni, da bode-
tie razumeli soditi, kdo govori pra
vicnO ali hinavsko. Pravicni de-
lavci - oziroma nJihovi zagovor-
Mkt - nimajo $ cvetlicami no
suite poti, pac pa zagrajeno S trn-
jem, katerega morajo yelikokrat
prekoraciti. In to mi delavci pray
radi verjamemo, ko vidimo, da Sc
nekateri naSi sodelavci pajdaSa-
jo z "bossi". AkO je delavec pri-
jatelj "bosa", je gotovo nasprot-
mix delavcev in tistega Sc mora
mo varovati.
Delavskih aZmer ne bOdem
mnogo opisoval. ker je itak re
vecinoma znanO. da so kapitaiisti
dobro organizirani in delavci pa
sIabO. GOtovo. Zmaga je tam. kjer
ie premOG. Ali tudi temu mai bo-
de konec. Delavci. vsi V soc. klu-
be in strokovne organizaciie in
videlo Sc bode, kje je vecina in
potem bono lahko mi sami odlo-
cevali. koliko dni bodemo delali
V tednu. ne pa tako kot je sedaj,
ko nam tukajSnji premogarski
baroni puste delati lie po diva dni
tednu.
Velika gonja je tudi nastala tn
V zapadni Pennsylvania prot
kompanijskim prodajalnam. Ako
Sc stvar uresniGi. bode "a mas le-
pa prilika. da priGnemo s svojim
lastnim zadrugam, katere bi bile
V veliko korist. posebno v premo-
garskih naselbinah. O tel stvari
hocem spregovoriti oh drugi pri-
Tiki.
V premogarski organizaciji di-
strikt 5. GU. NJ. w. of Az je IL
voljen predsednikom Van Bitnar.