Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-27

znan V vsakem podrocju, je mnen-
je, da sloni etika ma vecnib. ne.
spremenljivih zakonih, smesno
kakor vse, tako Sc menja in raz-
VIA tudi etika. &c Sc umakne So
cializmu sedanji gospodarski in
sociahi red, mora nastati tusi Ell.
cna praznina, katero pa takoi IL.
polni nova etika.
V%prasanje je lie, Ge je doyoli
razlogov, braniti sedanio in ovira-
ii novo etiko. Nasprotniki socia.
LIMA trdijo, da hi socialism pa
hnil druzbo in Gloveka V nizaye.
V katerih izgine vse, kar je etc.
mega in moralnega. Nasprotniki 81
V IT, namen izbirajo izmed mnogo-
stevilnih etienih teorij tisto. XII
naJbolJ sluzi njih zeljam, pa mi
sligo, da je tedaj vse opravIieno.
Toda dokler nj sredstva. 5 kate
rim bi Sc moglo avtoritatiyno IL.
podbiti vsako nasprotno mnenie o
vpraSanjih etike, visi tudi obsod-
ha duSevnoSti socializma V zraku
IN ne m Sc Smatrati IA taktiGen
prlpomocek boju k~onservativ-
ceV roper socializem, ki nina wee.
Je vrednosti, kakor trditev kato.
llcana, da poseduje edino resnico
IN da so vsi nekatoliGani prokleti.
Sedanjo etiko hi radi ohranili.
ker bi radi obyarovali sedanie dru
zabne razmere. Socialism pa no.
ce spremeniti socialni red. pred
vsem MEGA gospodarsko podlago
IN prepusca mirne duSe bodoGemu
razvoju move eticne zakone. XII W.
kIJejO IL p%reoranih tai. Vsekakor
pa ina socialism pravico izreci
prepricanje, da pospeSi niegova
druzba tudi razvoj etike, da pri-
nese s seboj boljSo etiko. kakor
sedanja. Da - Sele socialism ma
pravi podlago, ma kateri DO morda
mogoca enotna etika. Sedaj ina
mo toliko razliGnih moralnih "a
konov, kolikor druzabnih RARE
dov in Sc v vsakem razredu razlie-
ne ~variacije in nianse. Da so ma
zori o dobrem in elem odvisni cd
m%aterialnih razmer z~ivljenja, je
~dokazano; a tudi ~prikrojeni so
navadno materialnim ciljem in
potrebam. Kapitalisticna druzba
Je ustvarila tatove pc poklicu, ka-
teri MISE zdi njih rokodelstvo DO
vsem enako z vsakim drugim. Ma
neki anketi je porocal policijski
funkcionar, da Sc prostitutke We
cinoma mic ne zavedajo nizkotno-
sti svoje obrti. A spekulant, XII IL
melje milijone il IL siromasnih
lJudi in Jih morda do zadnjega vi
maria pozene v veter, je prepri-
can, da je incl smolo. ne pa. da
je delal krivico.
Najboljsi dokaz "a odvisnost
etike cd socialnih ~predvsem 60
spodarskih razmer, pa daje veil
kansko protislovje med ~veljavno
teoreticno in med dejansko prak-
ticno etiko. Pc imenu je morala
nasega casa krseanska, a nj ga
krscanskega nacela, XII ne BIZ ga
krscanska druzba teptala in zata-
Jevala. Krscanska t%eorija lie aske-
tlcna: Odreci Sc temu svetu, ne
zbiraj zakladov, XII Jill FRO ria in
moli. Kapitalisticna druzba hlepi
pc uzitku in krscanska cerkev sa-
ma zbira zaklade, XII so "od tepa
sveta''. "Ljubi svojega bliznjega
kakor samega sebe, je temeljni
nauk krScanstva; okoristiti Sc pri
svojem bliznjem, kolikor lie mores.
3e vodilna teza hapitaIistiSue spe-
kulacije in skoraj neizogiben "a
kon V nasem druzabnem zivljenju.
&c hoce socialism spremeniti
gospodarske razmere, je torej 90
tovo, da sc morajo S TEN predru-
gaciti tudi eticni Maori in zakoni.
A ce nj sploh absurdno govoriti o
dobri in slabi etiki, je vsekakor
nezmiselno trditi, da .ie etika So
cralizma slabSa cd sedanje. Goto-
vo je, da pride sele s socialistie-
MIN druzabnim redom eticna teo-
RIA V soglasje z eticno prakso. &c
DO cloveku obstanek tako zagotov-