Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-02-25
KRIZA.
Ferdinand Hanusch:
Pravljica.

ve sta imela diva kralja svoja
sedeza; eden kronan in eden ne
kronan. Kronan sc je imenoval
Kristijan H.. nekronan Moloh |.
Kristjan kot najvisji gospOd
sez armada ie bill poveljnik We
like armade peScev in konjeni-
koy. ma mokrem in ma suhem,
Njegove voiske so Sc bale majh-
ne sosedne drzave, preteGe VOL
ne ladije so krizarile Pc morju.
Vojska uradnikov je bila v ME
govern imenu vrocicno delavna, z.
brutalno silo je izterjavala davke
cd naJrevnejsih izmed revnih, ma
obzir so lahko racunali samo bo-
gatasi. Vojska p~olicajev je skr-
bella "a iavni red in mir. &c Sc je
pa tkdo kliub temu drznil mrmra-
ii mad tezkimi bremeni, tedaj sc
lie naslo dovoli sodnikov, XXI so V
imenu Kristiiana III. revolucio-
narca "a wee let opropali svobo-
de. A to Sc nj mnogokrat zgodi-
10. Vojska farjev je skrbela "a
poneumnjevanje delavnega ljud
silva, XII je re davno izgubilo sic
herno upanje ma izbOljSanje svo-
jega polozaja ma tenn svetu in XII
.ie mislilo samo ma to, da 81 $ prld-
MIN izvrSevanjem pokore pridobi
dobrote nebes.
Kot najvisji SET vojakov, urad-
nikoy in policajev je razpolagal
Kristijan ii. z nenavadnO silo, Nj
10 lie brezobzirno izrabljal "a tia
Genie svojih podloznikov. \ nj
mu bilo lie do moGi, hotel je biti
tudi slavlien. Oh najmanjSi prili-
XII so pc vsei DRAW prirejali sla-
vnosti Ma stroske NEST in vasi.
0dvisni casopisi so morali prina-
sati dolga poro6ila, V katerih so
slavili Kristijana III. IA umnega
vladaria in so razglaSali pc sve-
tn patriotizem ljudstva.
Obdan cd velike iate brezdel-
nezev in parazitov ie zivel Kri-
stiian III. ma svojem dvoru We
selo. brezskrbno zivljenje.
Melon |. je moral biti skrom-
nejSi. Incl je sicer vso zemljo,
Tudnike in tovarne, zeleznice in
parnike, zunanji Gasti pa Sc je
moral odreGi. Ampak vse kar je
delalo, je bio pod njegovim po-
velistvom. Mozje in zene, starcki
in otroci. vse mu je delalo tia
ko. On nj d~oloceval lie mezde in
delavnega casa. temvec cd ME
ga je bilo odviSno, ali je smel
kdo delati ali ne. In ker V tel
DRAW revez breZ della nj mogel
ziveti. ie bill ma tn nacin Moloh
I. zapOvednik mad zivljenjem i'll
smrtio svOiih suzniev. Ma Stoti-
soce uradnikov V gozdu in ma pO-
lju. V rudnikih in tovarnah, ma
zeleznicah in ladiah .ie %priganjalo
delavce k delu.
Nenasiten je bill njegov pohlep.
Ako je incl sto miljonov, tedaj
.iih lie hotel tisoc, ko Jill je incl
tiSoc. tedai 81 je zazelel biljone.
Tovarne so Sc mnozile dan "a
dnem kakor gobe po dezju in
COST dim IL visokih t|ovarniSkih
dimnikov ie zastrupljeval ozrac-
.ie. Vedno wee suznjev so posilja.
Ii V DOdzemeljske globoGine. ia
so spravljali ma svetlo premOg in
druge dragOcene rude. Omrezje
lelezniSkih prog Sc je zgoStilo,
vednO wee ladij je pluto po NOR
Jill. da sc prevazale blago V tujc
dezele. Zadnje je bilo neobhOdno
potrebO, zakaj place delavcev V
DRAW Sami so bile tako mike.
da delavci MISC mogli kupovati
industrijskih izdelkov. lzdelovali
so fino sukno, pa so Sc moral o.
blaciti Y cunje; izdelovali so cev-
lie. pa so letali bOsi okoli. VSi cd
delavcev ustvarjeni v~elicastni H.
delki so bill namenjeni izkljucno
bogatinom V dezeli in inozem-
stvu SAM MISC imeli cd svojega
della nobenega uzitka.