Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-07-22
BaIkanSka ZVeZa in So
ciialiSticna Slranka.
IL "Rabot. vestnika", Sofia.
(Predelano "a danasnje razmere)

DanaSnja kapitalisticna druzba
ne more obstati brez novih trziSc,
kolonij in novih teritorijev. V do
sego teh ciljev Sc je della kapita-
listicna in imperijalisticna Ev-
ropa V dive veliki in glavni skupi-
nj, odgovorni ME interesom: tro-
zveza in trojni sporazum. III dive
skupini dirigirate in dominate
danes v mednarodni politiki cello
zapadno in vzhodno Evropo.
S pOmocjo svojih odkritih "a
veznikov in $ pomOGjo Bolgarske
in Rumunske, med katerimi je bill
tajen sporazum, je AvStrija' 1908.
leta anektirala Bosno in Hercego-
vino. Nj davno cd tega, kar 81 je
%prisvOjila NemGija znaten del
francoskega Konga. IA Italia Tri-
polls. z druge strani ste Russia in
AngleSka pred % lett fakti6no
zavladali mad Pernjo. III dive dr.
zavi ste gotovo tudi n%ajverojet-
neiSi naslednici Male Azije.
Verne svoji kapitalisticni pri-
rodi so Sc zagledale male balkan
ske drzave - Bolgarska, Srbija,
GrSka in Crna CORA V velike kapi-
talistiGne drzave in zivele V "a
voievalnih zeljah.
Crna Cora, XII Sc nahaja ma go
ratem ozemlju. je obSOjena ma to,
da ne mare razvijati mai bo re
kakoSnokoli moderno proizvaja-
ME brez razSiritve svojega terito-
RIA. GrSka, Xxi pretendira ma vlo-
go pomorske drzave Sc ne more
krepkeie razvijati, ako he pride
do nekih novih pristaniSc in otto
kov ' Egeiskem mOrju, Ii bi sluzi-
Ii razvoju in napredku ME trgovi-
ne III industrije. Srbija, Xxi je sko-
no Onemogla pod ekonomskim in
politicnim pritiskom A~vstrije, Gu
ii ze cd davna potrebo razSiritve
svojega territorial. a kar je CLAW
no. nujnega izhoda ma Jadransko
morje. BOlgarska pa, stremeca, da
povzdigne sv0j trgovinski in in
dustrijelen %razvoj, Sc je borila "a
"avtonomno" Makedonijo. kako
bi 10 pritegnila k sebi in prisla do
Belega morja.
TIE zelje in aspiracije balkan
skin draw. $ katerimi lie sOglaSal
tudi trojni sporazum ma celu 2
Rustic, so naSle, Sc razume, maj
odloGnejSi Odpor cd strani TurSke,
ma katere Skodo hi Sh njih reali-
zacija.
Privlacna locke "a tie drzave je
bila Turska. Ia povod. da Sc me-
saio V stvari Turske, so Jim po-
gosto sluzile vstaje sonrodnikov
v tel zemlji. Ali nobena posamez-
ma drzava nj mogla udejstvovati
svojih zelj. kajti vsi napadi prot
dvakrat ali trikrat, po velikosti
in pO vO.iaskih razmerah, jacjemu
turskemu imperiju bi bile prazne
poskusnje. Razen tega bi TAXI po-
skusi posameZne drzave izzyali
tudi p%rotivnost ostalih balkanskih
draw.
V taken polozaju so Sc zadovo-
~ljevale balkanske drzave z uni
rom vecjim in vecjim troSenjem
miliionov "a svoie armada in ma
daljevale svoje mucno zivljenje.
MladoturSka revOlucija 1908.
leta ie bila balkanskim drzavam
kamen ma poti, - osObito Bolgar-
ski. In ako mladoturSki rezim tudi
nj nudil mnOgo mad, vendar je.
PlaSil cd. naciiopalnih ideialov
BOlgarske in dosledno temu tudi
ostalih balkanskih draw.
NastOpila .ie velika neiztrplji-
vost V medseboini politiki balkan
skin draw. lntrige ma zunaj, in
trige ma znotraj, politicne splet-
Ike, tajni politicni sporazumi s
poedinimi evropskimi drzavami -
to ie bill kurs V vsi politiki bal
kanske burzOazije in monarhizma.
POlozaj .ie postal breZ izhoda.
Posamezna stremljenja nacijona-.
LIMA in mOnarhizma balkanskih