Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-12-23

Ia, V Sakem raZdODJu MIN LSOdO-
vine. Ia misel odgovarla velike-
mu bioloSkemu ZGkonu, da je
funkcija oDredeljena po organu
in da je vsak Glovek tax. kakor
ga napravijo prirolene l~astnosti
in vplivi eksistenGnih pogojev
njegoyeo kolice zivljenja Glovest-
va nam ne kaze wee kot sluGalno
niz velikih MOI ma druzabnem po-
zoriSGu. Gmpak kot pOsledico go
spodarskih odnoSaiev. Pc Roger
SOW i aplikaciii te misli ma an
gleSko z%godoy;no 10 jc tako obsez-
no in tako krcpko razvil Achille
L.oria. da ie vsak doStavek L mole
strani odveG.
LIE ena misel. XII sem 10 razvil
tZe Y Socialismo e criminalita Sc
mi Zdi poirehna IA dOpolnilo X.
MarXovc tcorijc. To samo ma sebi
ncOpOycccno t%coriiO le trcba ,oprO-
Stiti cnoStranSkega dogmatizma.
XII sta 10 vani zavila Marx sam
in Sc vcliko holj LOria. \csporno
ie. da SO vSc druIabne naprave in
pojavi. nravni. pravni in polite
nj. lie odSev vSakokratnih gospo-
darSkih o~dnoSajcv. Toda vzrOc-
most V prirodi ne obStoji y uGin-
kovanju enega Samega, temvcc
mnogoStevilnih. medsebojno pre-
pletenih vzrokOv. in vsak uGinek
je vzrok novin ucinkov; zatega-
deli Sc mi zdi MarXova formula
presematijna. Nsi sOcialni 2ivlicn-
ski pojavi naroda so posledica
vzajemnega ucinkovanja njegove
organske, antropoloSke posebno-
sti in okolice. V kolikor ia opre-
deliuju dolocen gospodarski red
= %prirodno podlago zivljenja.
Kakor duSno zivlienie poedinca
- Getudi z manjSo silo kot V OBJ
ratnem procesu - vpliva ma pogo
je in tex njegovega boia "a OBJ
stanek, prav tako Sc prvracajo
nravna, pravna in p%Oliti6na DEF
silva IL uGinkov v vzroke in vpli-
vaJo ma gospOdarske OdnoSaje; "a
pozitivno vedo nj bistvenega raz-
loGka med vzrokom in ucinkom,
ce izvzamemo natin niiiu zapo-
rednosti.
ClOvek 2 neredno prebavo. kf
Sc razume ma zdravilstvo. lahko
vpliva ma nedostatke svojega pre-
bavlialnega s~troja. seveda lr v
meJah svoje organizacije. pray
kakor nor z%nanstvenO odkritje
ali pa prememba volilnega prava
premeniti industrijo ali pa de-
iovne pogoje. Getudi le Y mejah
danega gospodarskega reda. TIA
ko so nravne, pravne in politiGne
ustanOve mnOgo pomembnejSe "a
razmerl med posameznimi plast-
mi burzoaziie (agrarci, industrij-
ci, financirji). kot "a razmerie
med delavcem in podietnikom.
Citateliu, XII ho6e prouciti po-
membnost oznacenih Marxovih
idei "a umevanje vseh velikih po-
javov kulturne zgodovine, pripo-
rocam delo Loire il MEGA spozna
Ola Je ia druzabna teorija najge-
nialnejsa in naiplodoviteiSa, kar
Jill ie bio kdai zamislienih in da
razlaga druzabno zgodovino pray
tako ME na~jsilne.isih dramah.
kakor zivljenje poedinca V mega
najdrobnejSih dogodkih S pomoG-
jO pozitivne in induktivne meto-
de, XII popolnoma vstreza smeri
znanstvenega miSlienia - imenu-
Jejo jo materialisticno. u
Zgodovino clovestya so razla-
gall ma diva razlicna nacina. am
pax enostransko in :orei nepo-
polnO, cetudi V duhu pozitivne We
de ma neZnanstvene raZlage,
slonece ma hipotezah o Previdno-
SIT in svobodni wolff, Sc ne OH
ram, - in STEER: cd Montesquieu-
ia in Buckleia zasnOvani ''telur-
ski detrminizem' in ''antropoio-
Ski determinizem" etnologov. XII
izvaja YES zgodovinski process il
o%rganskih in dusnih plemenskih
lastnoSti. Karl Marx IT, ipopolnil