Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-06-03

S"hh A.. LatO Je OH Cd Stranl
cerkve wedno hJj, kkjer keli Sc
le pojavila nova misel in sicer
boz do .noza, preganjanja in tr-
pincenia. To je bfla taktika kr-
scanstva nekdaj in danes.
katoliska. cerkev je sla v pri-
lagodi in disciplini tako dalee,
da je zabranila svojim vernikom
citati sveto pismo, 20 katerem tr-
dijo duhovniki, da je izvor vse
modrosti. Oni trdijo, da brez
bozje besede nj znanja, da je sv.
pismo edini nosilec prosvete, kul-
ture, ci~vilizaciie in spoznanje
vsega ma svetu, toda vendar ne
dOvolijo vernikom citati te "sve-
tie knjige. To pomeni, da je ka-
tollska cerkev velika sovraznica
cello tistega mania, katerega sa-
mi zastopajo. Taxa prisilna disci-
pima obstoji V vsaki cerkvi. &c
pray le V enih malo mani napeta
nego V drugih. Cerkev ne tirja
cd ljudi razumevanja pojmOv O
skupnem ciliu, nego Sc samo "a
hteva brezpogomo poslusnost in
$ tl'do pokOrnost "bozjim name
stnikom" ma zemlji. Poleg duSev-
mega unicenja posameznika. Sc
cerkve posluzujejo tudi ma
terialnih sredstev, ce je treba ko-
"a ubiti ali kastrirati vsled svoje-
glavnOsti vernika, XII mogoGe GO
il drugacnO taktiko. kakor io
predpisuje cerkev.
Nacelo pristine discipline Sc zr,
cali ~najiasneie armada. Armada
tvoriiO liudje, katerih zasebni
interest so razli6ni. Armada je or,
ganizaciia. katera sauna ma sebl
ne bi imela nobene svrhe. Ona je
samo sredstvo druge organizaci.
Je. Danasnja druzba je razdelje-
ma V nasprotujoGe 81 mterese. Ma
ceiu uprave sedanje druzbe sto-
le bCgataSi. Nth interest morajo
biti torei zavarovani pred intere.
slml b%ogataSev drugih draw, ka.
kor tudi pred navalom siromaS-
ne IN izkOriscane mnozice V Nth
lastni DRAW. Ia zavarovanje teh
lnteresov je zasnovana najprej
drzava. Orodje te drzave lie poll.
eliza, cerkev. sodisca in ~vojastvO
Gill voiske je, da brani interesC
onih liudi, XII posedujeio bogast.
vo. Revez ne potrebuje vojaStva.
ne polieiie, ne sodiSGa. Drzava
zanl he potrebuje nobene obram.
be. kaiti njegovo zivljenje nj '
n%evarnosti. Niti najnizje vrste
zlocmec he ubija cloveka same
radi uboistva. To uganjajo |,
norci. Vsak uboi ina torej tud.
svoi smoter. Bogatasi so najbol,
izpostavljeni %ubojstvu. ker Sc
dandanes vsako uboistvo dogaja
vsled denarja ali posesti.
Ampak ce je vojaStvo orOdjC
"a obrambo i%nteresOv bogatasey
In posestnikov. Sc vedno ne DO
meni. da tvoriio voiastvo bogata
81. Ravno narobe: voiastvo tvori
10 delavci, nepOsedujoci sloji. To
da vendar hi nobemh pOzitivnih
l~nteresov Zanje. da 80 V armada
Gill militarizma je vendar oroa.
mizrana moritev ma debelo. Ljud.
ska narava sc pa protivi prot
vsakemu ubOistvu. Delavci. Xxi
so obleceni V tiste pisane cunje.
XII Jim pravimo unifOrma, ne hi
nikdar ubiiali pc lastni wolff.
LJudle V armada so torej vezani
este nasprotujoGimi interest
Lett Odideio v armada ali IL stra.
hu pred kazniio. ali pa ker so jim
prisilile k temu neznosne gospo-
darske razmere, XII vstvarjajo
brezposelnost, in Sc raje vpiSejo
v armada, da imajO svoi vsakdan.
il kruh. Pr vojakih vlada tore
discipline najnizie in najbol.i de.
spoticne vrste. Tu Sc zacne ubija-
ii voljO in samOstojnost posamez.
nika. Njegoyi zasebni interest sc
r%azblinijo. Voiaku predpisujejo
cd slej vse kretnje njegovega xiv
ljenja in delovanja. Pc predpisih
sc ina umivati. gOvoriti, misliti