Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-07
nieno in upravno delo, opravlje'
no Y tehnicki upravi.

S0lncu III uelJu pIePuSSciid bcht
liza sama cd sebe ne rodi vina, NJ
psenice, rude sc ne vzdigujejo sa-
ME il zemlie in kopica zlatov Sc
ne pomnozi sama cd sebe V Skrinji
kakor ereda goved ma pasi. Kapi-
tai p~roizvaja izkljucno lie preob-
razba sirovin pc cloveskem della.
LIE ker poljedelec prekopava zem-
lilo, rudar koplje rudo, ker stree
delavec svojemu stroju, ker mesa
kemik svoje snovi, ker inzenir
konstruira masino it'd, SINE raGu-
natl posestnik ali kapitalist, ne
da hi bill napravil kaj drugega,
kot da je dedoval ali pa Sc "ab-
s~entiral'' cd svojega posestva, leto
"a letom ma produkt, XII mu ga
stvarjajo V zamenO "a siromasno
stanovanje in skop kruh drugi,
cesto otrovani po skrnobi rizevih
poljan in mocvirij, pc strupenih
| plinih V rudnikih liz tovarnah. Tu
di OBJ spolovini (mezzadria), XII jo
slave kot prakticen socialiHem, je
Sc zmerom Gudno. kako da priha-
ia V hiSo posestnika, XII vendar
ne della. Tito, ollie in vino V mno-
zini, zadoScajoci "a slozno iivljen
je, doGim mora zakupnik dan Ia
dnem trdo delati, da zasluzi kruh
Ease in svojo rodbino. Oh spolovi'
nj odpade vsaj najhuiSe: negoto-
vost vsakdanjega kruha. strasilo
brezposelnosti, XII neprenehoma
grozi mezdnim delavcem ma de-
zeli in V mestih. Toda V bistvu o.
staja tudi OBJ tel worm pogodbi
problem isti, in vedno odpade pc
deset ljudi. XII delajo in slabo Ii
We, ma enega, XII dobro zivi, ne da
hi delal. II
Taxa .ie struktura privatne la
stnine in taxi so njeni ucinki. u
veljavljajoci Sc tudi prot wolff
posestnikov. Zategadelj je vsak
nastop prot posamezni osehi ne
smiseln in brezploden; premeni-
ii je vso druzabno smer, odpraviti
vso uredbo privatne Jasmine, ne z
"delitvijo''. kakor pravijo, Xxi hi
znova rodila Sele akutnejSO in 81
romaSnejSO l%astnino, katera hi te-
kom leta zapadla zakonom proste
kOnkurence. temvec nadomestiti
10 je S kolektivno in socialno la
stnino mad zemljo in ~proizvaial
mimi sredstvi. - premembe, XII Sc
vsekako ne dado doseci s kabinet-
mimi ukazi. kakor nekateri podti-
kaJo socializmu, XII pa Sc vrSe in
HI Sc cd ure do ure. cd dine do dine
direktno in indirektno mnoze di-
rektno. zakaj civilizacija obstaja
V trajnem nadomeSGanju indivi-
dualnih posesti in funkcii 2 dru-
labnimi. Igradba cest, ieleznic.
posta, razsvetljava NEST. vodovo-
di, muzeji. pouk it'd. so bill pred
nekaj desetletU Sc V rOkah zaseb-
nikov, sedaj so V druzabni pose
stl in neverjetno je domnevanje,
da Sc ustavi ia direktni process So
cializacije prav sedai, ko vsi zivi
pojavi modernega zivljenia drug
drugega prehitevajo: indirektno,
kot koncna posledica gospodar-
skega individualizma. kojega no.
slice imenujemo burzoazijce. pc
pridnih srednjeveSkih "purgar-
jill, XII so Sc naselili pod ~zascito
fevdalne g~raScine ali pa v senci
cerkve in XII so 81 pc dolgem smo-
trnem delu koncem Is. veka s
svojo revolucijo osvojili oblast,
da so potem napolnili svojo Ego
dovinO s sijajnimi boji "a narod-
no svobodo in S Gudovito tehnic-
no vporabo znanosti. Vzlic tenn
sc kazejo danes ma njih navzdolni
poti ocitna znamenja razpada. Xxi
ie v%selej neizogiben, kedar Sc dru
zba prenovlja V now razvojni
fazi.
GOspodarski individualizem pow
zroca V svojih zadnjih posledicah
napredujoco koncentracijo lastni-
ne ma pojemajOce Stevilo imeti.j.
Beseda "miljarder' ie skovanka
10. veEa in prav nazorno izraza
dejstvo XII il MEGA izvaja Henry