Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-10-07

eo'o uelOVanle tembolJ popolno,
elm bolj Sc 6lOvek 6uti sre6nega.
Toda S samO zeljo .je pray malo
o~pravlJenega. V marsikaterem
oziru ne prihajajo naSe zelje pray
ME V postev: tam. kjer pa so kai
vredne, ostanejo brezplodne, 6e
Jih ne podpremo $ svojim delom.
XII Sc mora gibati V smeri proti
nasemu smotru.
Dober del naSe usode ie splob
izven naSe mOGi. Ma syet priha-
Jamo, ne da hi mas kdo vpraSal.
ce nam Je vSeG ali ne in umreti
mora tuai tisti, XII hi rad veGno
Avel. Cd rojstva pa do groba lie
toliko "~slucajev' V naSem zivlie-
nJu, ma katere ne vplivamo i'm ne
moreno vplivati, da smo pogosto
podobni zCgam, : katerimi So igra-
Jo nevidnc rOke. In tako jc kot
Skramo nasprotj e nauka o svo-
bodni wolff nastala vera V neiz-
premenljivo usodo, Y fatun. V
kismet.
Cell narodi so Sc vGasi vdaiali
fatalizmu. Islam Mohamedov
nauk. je do dobrega zgrajem ma
nacelu, da je cloveku vse usojeno
in ola ne more niGesar spreineniti.
Pri Oricntalcih igra kismet VOICE
veliko vlogo. IIvalili so cash to
Slepo udajanje usodo in kazali.
kal SO vse Turk doSegli. ker so
Sic njih tete pri ysaki priliki
sIepo ' smrt. GeS. Allah ze We. kje
bono umrli in cc nam je usoieno.
da Ostanemo zivi nam vse dza-
vrske kroglje ne bodo mOglc Sko-
dovati. Ali zgodovina nam kaze.
da vSi TAXI narodi, XII Sc zanaSajo
lie ma tujo, neznano moe, prOpa-
dajo. Sedanja Turcija ie nam Ia
losten dokaz. Kakor 2 narcdi. tako
je tudi : posamczniki. Z druzina-
mi, razlitnimi Skupinami Glove
silva.
CIovciko iivlienje jc So vedno
veiika uganka, XII So ne ukloni ne
veri. ne znanosti. 4 cc mOramo
priznavati skrivnoSti, XII .jih Sc
nlhce nj razkril, vendar Spoznava-
me, da jc poleg neizpremenliive-
VA. kar kliubuie vsaki volii. Y xiv
Ienju Se marshal prcpuSceuo ma
>emu spoznaniu III naSim mocem.
To. od colveka odvisno Stran xiv
llenla urediti delom lepo in dohrO.
kakor je ma zemlji splCh mogoce.
jc nalOga socializma. T. organizi-
ranim SmCtnim delom Sc imajo
| tloveSt>u olaiSati tista bremena.
katerih So sploh ne more iznebiti.
in pribaviti najvec.ia mnozina uzit
kov, Xxi Sc da doSeci. Sccializem
ne more ~preGarati sveta in ures-
nititi vseh sanj toda mnogo opra-
vitcnega hrepcnenia lahko preu-
Stvari Y resnico in mnogim zel.jam.
XII so danes neiZpolnjive. lahko
zgradi podlago, ma kateri Sc po-
zneie uresniciio.
Kakor je posamezniku pc ne
premagliivem zakonu sojeno. da
Sc razvija. tako stremi cloveStvo
deloma Zavedno. deloma nezaved-
no. pO raZvoju in raSti. IL otroSkih
let sill mladeniSka. pa V moSka
tor koprni pc naiviSiih vrhuncih.
20 udejstyOvanju vseh svojih sill
dOk'er vidi pred seboi zivljenje.
Socialism je realizacija tega
stremlienja. Njegova naloga ie
zbrati vse r~aZtreSene. tolikokrat
Sc gubeGc brezplodne mOGi in jih.
danes kaoticno &c uskajoce in wa
lemno 81 nasprotUOce. zdruziti V
harmOnieno celoto, XII pomeni ko-
riSt iH.!ePotc obcnem.
u dosego tega ella, najviSjega.
III ga more danes zaznavati clo-
veSki um, pa je neizogiben bo.j
prot vsem %zaprekam, razreden
lol, ker so Zapreke raZrednega
znaGaia. Gmotna beda milijonov.
ia naJvecia nesreca naSe dcbe. ki
ne ubiia le telesno cele armada,
ampak unicuje neStete duhove ma
skodo zadetih posameznikov in
ysccloveskc druzbe, .ie posledica
~Ig1zdelitye V pospodarie i'm suznia