davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11
GOLFERS ALL RETIRED.

Stewart and Mcconnell Got Out OF
State Tourney Thursday.
The two remaining local players IN
the state golf tournament at Des
Moines were retired Thursday. W. n.
Groves. of the Waveland club. Des
Moines. beat F. G. Stewart. of this
city. up 6. in the third round of the
directors flight Earl K Mcconnell
was defeated in the same round of the
Golf and Country Club fight by ]. w.
Wickham, of the Waveland club.
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11

Sunday 1t L,scomb attending the
meeting Of the Church " Christ.
Mr.. and Mrs. Mackanan. OF Water
loo. who have been visiting the lat
ter's parents. Mr.. and Mrs. Tuttle, re-
turned home Sunday.
The Helping Han1 aid was enter
tanned by Mrs. Estel. After the BUSH
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11
&c. 5000 At c,adbrook.

Revs. Messrs Rest, jam. and
Kruger of this city. Newton. and
Haverhill. the committee Of the Ger
man Evangelical Deaconess' Associa-
ton which is canvasstng funds for the
new hospital here. have met with good
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11
Card Of 1hsnks.

I wish to thank the friends and
neighbors for their kindness and SYM
pathy shown during the sickness and
death OF my daughter. Helen Sheridan:
also te- the beautiful flowers sent. Mrs.
Bertha Hall
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11
MORE SEATS FOR SQUARE.
Supervisors Order Twelve Additions
Benches for Court House Lawn,

Benches for Court House Lawn.
The seating capacity of the court
house square, exclusive of the lawn it
self, is to be increased by the addition
of more benches along the walks lead
ing in to the court house. The super
visors instructed the building and
grounds committee to order twelve
more benches. similar to those in use.
After the supervisors had adjourned
a petition, containing a large number
of names, asking for more seats for
~. N1eI
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11

Miss Reba WINERY. Of Union. whe
has been visiting ct the home Of Mr..
and Mrs. George F. Thaysr for . few
days. returned home Thursday evening.
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11

ness session dainty lunch was o1Eve4
The. next meeting win be With Nm.
Peterson.
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1913-07-11
Soldiers. Home Concert.

Weather permitting. the regular
concert of the soldiers home band will
be gwen at the home grounds this
evening. The program arranged 1oi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

he ~sklenjena locitev tiskariev
cd praske komisije. je bila emo.
glasno sprejeta.
'Veleslavfn" glasilo ceSkih ii.
skarJev z dobro podkovanimi ar.
gumenti pojasni in utemeljuje To-
citev organizacije Geskih tiskar.
Jev cd separatistov, in to dokazu.
Je da vlada med tiskarji popolni
mednarodni duh. Ia udarec ne
zadene lie ceske separatiste. mar
wee vse narodnjaSke hujskaGe i'm
i|daJalce delavskih i%nteresov. Sc
paratizem torej gre od propada
do propada, in priSel bo cas-, XII Sc
nam bo dOzdevalo, da so to bile
lie SAME.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
CRNCI v ZDRUZENIH DRZA-
YAH.

Oh casu drzavljanske vojne je
bilo Zdruzenih drzavah pribliz-
no 5.0O0.0OO Grncev. cd katerih ie
bilo okroglo 1000. 900 suzrjev.
Takrat - oh casu Lincolnove do
be. ko ie obstojalo glasovito emo
SUBMISSIVE, smelo Sc je 6rnce pre-
dajati, zamenjavati ali pa poda-
riti svojemu pr~ijatelju. Sunni
MISC niti prilike imeli. da hi Sc
nautili citati in pisati. kakor Sc
tudi MISC smell pc svoji wolff zeni-
ii. 90 odstotkov vseh Grncev je hi
10 analfabetov.
Dandanes je V Zdruzenih drza-
yah okoli 10.250.0OO Grncev. Pred
30 lett MISC crnci posedovali nj
cesar. dandanes imajo 100000 le-
pin in obseznih kmetij, katere so
vredne wee mil.jonov doiarjev. V
splosnem Sc je tudi veliko izpre-
menilo njihovo zivlienje. Leta
1863 je bilo 90 odstotkov crncev
po~ljedeljskih delavcev. dandanes
Jill je samo 40 odstotkov. 5000
je farmarjev. 10000 voznikov.
$4,000 zelezniGarjev, $4,000 rudar-
jew, $4,000 v lesni industriji. 81
900 ~tesarjev, 10000 brivcev. 15.-
600 duhovnikov, $4,000 zidarjev.
1900 krojaGev, 10000 inzeniriev
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
HUD UDAREC CESKEMU Sc
PARATIZMU.

Pred kratkim Sc je vrSil V Pra-
gi shod ceSkih tiskariev. ma ka-
terem Sc je razpravlialo o locitvi
tiSkarske Organizacije cd "'Typo-
graficka Beseda'. komisija 6eS-
kin separatisticnih organizacij.
Organizacija ~tiskarjev je vedno
pripadala ceSki strokovni komisi-
il V Pragi. ali med tenn 81 je vse-
emo obdrzala mednarodni znacai,
In kar Sc je razumelO. da Sc proti-
VI vsakemu mednarodnemu gi-
banJu delavstva. tiskarji so Sc
priteli sliSati kakor tuji med tenn
narodnem Sovinizmom. in sklenili
so torei Sc loGiti.
Ia shod tiskariev V Pragi ie
bill impozanten. in sodr. Krumert
~predsednik tiskarske organizaci-
je V Pragi, je spominial navzoce.
ma boJe in velike vspehe, katere
so tiskarji izvojevali potion soil
darnosti, med 6eSkimi in nemski.
mi skupno ziveGimi tiskarskimi
delavci ma CeSkem. velika fink.
tuacija V tiskarski obrti popolno.
ma i~zkljueuje vsaki separatizem,
bodisi narodni, yerski ali pa teri.
torijalni.
kdor smatra socialno vprasan.
1e, kot narodno yprasanje, ia Sc
mora odreGi vsakemu boju. Kdor
govori, kakor govorijo separisti,
ia ne more biti en- zavedno orpa-
nizirani delavec. Drugi govorni.
ki so povdarjali. da nobeno poll.
caJsko in tudi ne vladno pregan.
jamie, nj toliko skodovalo delay-
skemu gibaniu, kakor Seski sepa
ratizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

sal 1875 tonov ma dan, prenasa Sc
dsj v istem Gasu AS tonov! Delo,
Xxi je preje opravljalo cd 400 do
600 MOI, izvrsuje zdaj 40 delav-
cevl Place TEN delavcem Sc seve-
da cato nj zvisalo.
Ia sistem Taylora Sc kapitali-
sti6no easopisje vnet zavzema. Ze
dejstvo, da so prvi amerikanski
trust uvedli tax sistem, nam pra-
vi, kakSne koristi ina od tega de
lavstvo.
Delo organiZacije hi bio po IL
vedbi takega sistema V tovarnah
nemalo otezkoceno. Tako izkori-
sGano delavstvo, XII zgubi vsako
duSevnost, je tezko vzgajati V smi-
slu nash nacel in pridobiti razred-
nj organizaciji. Ali seveda Taylor
pri sestavi svojega sistema izkori-
SGanja, je videl okolo sebi le rev
M neZavedne delavce in kmete. XII
Sc cd vSeh strani sveta zatekajo V
Ameriko ,da 81 tam pod katerimi-
sibodi pogoji zasluzijo toliko, da
vsaj prezivijo sebe in druzino. To
ljudstvo izseljencev nina socialne
zavesti. Stremljenja pc gospodar-
ski in sOcialni emancipaciji so mu
tuJa. Razumemo, da je Taylor
smatral tako delavstvo le IA mate
rial, katerega edino vrednost-fi-
zicno moc-se ina elm popolnejSe
industrializirati. Ali vse ljudStvo
hi enak izkoriScevalni material.
Poleg truman neZavednih. gospo-
darskO in politicnO nezrelih Use.
ljencev, imamo pc vsem kultur-
mem svetu tudi milijone in milijo-
ne zavedno organiZiranih prole-
tarcev. Xxi ne boGo mirno in zado-
voljnO prenaSali pomnozenega IL
k%oriscanja. Taylor nj racunal pri
sestavi svojega sistema $ TEN DEF
stvom. Tehnicno izvrSitev della je
izpopoiniti to izpOpoinjevanje po-
speSuje industrijski razvoj sam.
Ali tako izpopolnjevanje Sc ne
SINE izvrSiti ma Skodo delavca in
ma pomnozeno korist kapitalistov.
Mogoce je Z manjSim trudom in
krajiSm urnikom mnogo wee pro-
izvajati. Delavci. Hi ST. zavedajo
svoje gospodarske koristi i'll poll
ticnr moci. ne bodo prenasali tako
pomnoieno izkoriscanje. TAX ST.
stem della DO lie poostril razredno
nasprotie in prisilil delavce. ola
poselejo 20 najostrejsih sredstvih
boja, da branijo svoje zdravje in
zivljenie pred kapitalistienem IL
koriseanju in pobijanju.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
BLAGA SRCA MESCANSKO
PLEMENITASKE DRUZBE.

ko .je izbruhnila lani $
oktobra balkanska revolucija pro-
ii vladajocemu turSkemu fevdal
menu sistemu. so romali ma jug
sanitetni oddelki zdravnikov in
bOlniskih streznic. Oh tel priliki
Sc je priglasilo precejsnje %stevilo
dam IL boljsih krogov'', Ola ho-
cejo ''prostOvoljno' prevzeti po-
sci bolniSkih streznic. Pred KRAFT
kim je imelo ma Dunaiu druStvo
zdravnikov svoj obcni zbor, k.ier
Sc je razpravlialO o teh sanitetnih
ekspedicijah ma Balkan in oh tel
priliki so izrekli zdravniki tudi
svojo sodbo o ''prostovoljnih boil
niskih streznicah IL takozvanih
boljsih krogov'.
Sodba zdravnikov je uniceval-
ma: Ma raznih pOstajah smo ime-
Ii mnogo zen in deklet IL ''boljSih
krogov' XII so 81 bile priglasile
kot 'prostovoljne' bolniSke stree
nice. Niti ena izmed Nth pa 81 ne
more lastiti pravice, da hi 81 bila
pridobila nase neome.jene prizna-
ME. Use so odrekle. s straSno las
nostjo so pokazale svojo popolno
neZmoznost. da hi Sc izkazale DO
zrtvovalne V trdem in tezkem po-
lozaju. Zjutraj nj bilo nobene IL
med dam" OBJ doloceni uri v la
zaretu. Zdravniki so moral ra-
nlence SAM slacit;. snaziti. posti-
ljati. Use. kar je bilo kolickaj
"neprijetnega', so moral opra-
viii zdravniki sami. Glasno so da-
jale duska svojemu gnusu in pri
tenn MISC pomislile, kako globoko
so morale zadeti rafjence. "Da-
me Sc MISC ravnale pc nobenem
sluzbenem redu. &c so hotele sr-
kati vase svezi zrak, so cnostavno
Iapustlle laZarete IN OdSle. Sal
so vendar bile samo prostovoljne
s%treznice.' Da, dozdevna vista
kultura "boljsih krogov' je OBJ
rodila kaj cudno cvetje docim so
vrsili zdravnik tezke operacije, so
Sc zabavale dame" z gospodi o.
f%icirji." =
TakO izgleda hvaiisano Glove
koljubje ACKNOWLEDGEMENTS
druzbe brez krinke. Kjer .je treba
della, pozrtvovalnosti, tam Sc neha
vse Nth clovekoljubje". Street
bolnikom in socialno delo je pac
$ kaj druzega kot pa komedije
"dobrodelnih" prireditev!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

ne palace $ svojo srcno krvjo. vas
pozeno z osornimi besedami. vas
puste zapreti ali pa VAN vrzeio
kraJcar, oh katerem nj mono ne
ziveh In he umreti, in tako ste
Pirisiljeni in prokleti k vecnemu
b%erastvu. "Miloscino", drobtine
YAM mecejo raz mizo, ostanke no
bogati pojedini, XII jo vrzejo sicer
svojim psom.
Res je, placali so YAM vase de
10, ko ste bill Sc mladi in ie bila
moe V vaSih rokah in SO bila pliu.
ca silna. Toda. ali nj bila tudi ia
plaza lie "miloScina" IA delo va.
Sih rok in vase glaveG Delali ste
kot mravljc i'll noSili bogastva
vkup, Il lee neZnaten del tega bo-
gastva je prispel V vase roke. vse
drugo so porabili oni. XII so slucai-
III posestniki %strojev in imajo
sredstva. da 81 nabavijo potrebne
surovine in 5 tenn sredstvi oklene-
jo / vas "placane suznje". In ven
dar sc Je godilo bolje rimskemu
SuznJu kot st godi vam. ker ME
mu j. blla zagotovljena vsaj brez-
skrbna starost. In kakSna je ia
plaza? Cesto jc komaj "a kruh.
obleko in streho. zaprta pa f. yam
In VAST deer pot k umetnosti i'm
znanoSti. ker pri vhodu Sc pobira
visoka vstopnina ,da Sc ne prikra-
de kak nepoklican Y druibo krvne
III denarne aristokracije. Kaj "a
to zee vas zeja pc lepsem in solnc-
nejsem z~ivljenju, ce YAM dusa "a.
hrepeni pc godbi in gledaliscu, ce
razum sill X znanstvu, da najdete
tam podlago in pogoje "a novo in
svetlejse z~ivljenje! Use to "a a
nj, sc glasi odgovor. Use to so
svetisca "a velike duhovne in pie
menitase, a ne "a "necisto ljud-
stvo". Ali ne vidite ,da stoji pri
vhodu zapisano: Muller taceat
in ecclesia' "Zena mai molci
v cerkvi''? Ali to ne velja samo
"a zene, ia napis je namejen j
VAN: vsemu proletariatu. Ia "A
nj Ia Svet. pc smrti Selc caka vas
placilo, IA vas ina jo malike in We
no, tako IA tolazijo eni in vas va
bIJo V svoje mreze .drugi pa YAM
ponujajo zganja, da 81 tam po-
iscete veselja. da V TEN prokletem
strupu iScete pozabljenia ma svoje
neznosno stanje in vas narede ia
ko nezmozne IA boj prot vladajo-
ci druzbi in njenemu gospodar.
skemu redu.
Tako izgleda njih 'clovekoljub-
most V zasebnem zivlienju in ME
drugace nj javnem. Ali ne po-
znate We mizerije socialne politi-
Ike. kako Sc j. branijo z vsemi
kriplji? Ali hocem naSteti krizevo
pot starostnega zavarovanja. "a
konov o varnostnih napravah V
velikih obratih. materinskO Java
rovanje, regulacijo delovnega ca
sa? Mako hocem vse to naSteti.
vsaj citate dan ma dan. kakSni
~prijatelji so ljudje. Xxi vas vabijo
enkrat V svoje vrste pod pretvezo
we're, drugic zopet pod pretvezo
narodnosti. In KIDD tvori narod,
ali mar oni?
kako hocejo ii zastopati vase
koristi. ko je vendar Nth strem-
ljenje. da vas kar uspcSncie izrab-
ljajo. Vsak je pac samemu sebi
najboljsi najcenejsi gospodar.
tn je ma mcStu lc trd in neiz-
prosen boz, vecno trkanje ma ze-
lezne duri. ~zbiranjc in osredotoce-
ME sill v nash organizacijah. We'd
no silnejSi. vedno mocejSi mora
biti naval. vrste vedno boil zdru-
zene, dokler koncno ne padejo ze-
LENA vrata. X. l..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

in $500 d~oktorjev. Zadnji podat,
Xxi kazejo, da Obiskuie ljudske So
lie 2.OOO.OOO zamorskih otrok.
kakor Sc razvidi, ima.io ernci
zadnjih 30 letih zaznamovati We
lik napredek, dasiravno V resni-
ci njihova svoboda obstoji lie ma
papirju. Nazivati cloveka V Anne.
rigi 2 negro V mesGanskem
smislu, Sc dandanes pomeni SUI.
MIA. Ieniti Sc crncem z belimi de-
klicami in %naobratno. je banda.
mes 20. drzavah prepovedano.
V juznih drzavah Sc pc nekaterih
krajih vozijo Grnci V posebnih ka.
rah. Ako pa pride crnec pred so
disco. ina mani veljave kakor pa
bell clovek. V hotelih. gledaliS-
eth it'd. Sc strogo pazi ma to. da
imajo crnci poSebne sedeze in da
Sc locijo od belle gospode.
Ianimivo je vedeti, da ie sedaj
fokoli 100000 crncev. kateri INA
Jo citati in pisati in dasiravno
imajo premozenja mad $500. 900.
900 klJub temu pa nimajo pravice
glasovati Ia JAYNE urade. akorav-
no hi moral imeti TO pravico vsak
d~rzavljan. Iamorci imaio Y ve6i-
nj juznih drzavah Sc lie potem
pravico g~lasovati, ako so delezni
8 clenov, kateri Sc glase: j Vo-
Ilec mora znati citati in pisati (:
~ imeti nekaj imetja; 81
mora placevati davek: A. mora
%dokazati. ia je stalno uposlen: 81
mora dokazati dober karakter;
81 volilec mora biti neomadeze-
van veejih zlo6inov; y ali .je bill
njegov ded volilec; 81 volilec mo-
ra znati ameriSko konstitucijo ter
odgovariati ma upraSania volilne
komisije.
V Luisiani ie bilo leta 1900
1862 belih. ter 650.S04 Grncev.
Cd belih je bilo 32.l35. cd Grncev
pa 9O.262 mad 81 let starih. ka-
teri MISC znali ne citati ne pisati.
1929 belih in 90.263 Grncev ie
leta 1900 znalo citati in pisati.
32.l35 belih, 9O.262 6rncev pa ie
bilO analfabetov. Osem let pozne-
je, leta 1908, ko Sc .je stevilo anal
fabetov re znatno z~manjSalo, pa
je pri volitvah smelo glasovati
l53.135 belih volilcey, crncev pa
samo LAB.
TAX je dandanes poloza.j crn-
cev V juznih drzavah. Nth Sc pre-
zira in Sikanira, ma njihov racun
Sc grade Sole IA belle otroke. med
TEN. ko so otroci zamorskih start
sew zapusceni in brez solskega DO
uka. V Virginiji naprimer Sc cd
svOte, katera je namenjena "a
solstvo samo IA odstotkov porabi
IA sole, V katere hodijo otroci "a.
morskih starisev. dasiravno two
RHO crnci 30 odstotkov vsega pre-.
bivalstva. Cd crnca drzavne av.
toritete zahtevajo iste dolznosti
kakor cd belih; zakaj hi Sc Jim
potem ne dalo enakih pravic.
American Federation of La
bor' re dolgo casa obljubuje in
deklamira, da bode organizirala
vse crnce V unijo. Vendar Sc je
pa celia akcija grdo ~ponesrecila.
in Steer zaradi tega, ker ina "a.
F. Of L. zgreSeno taktiko. prin-
cipe in metOdo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
NOV SYSTEM IZKoRISCANJA.

V Ameriki Sc je uvedlo sistem
della, Xxi ga kapitalistiGni ucenjaki
vnetO priporocajo. Sistem je Una
Sci am~erikanski Economist Taylor
in Sc pc MEM tudi menuje. TIE dni
Je izsel opis sistema V nemskem
prevodu. Knjiga vzbuja zanima-
ME vseh, Xxi Sc pecaio 5 sodobnimi
socialno polticnimi problemi. Maj
torej tudi mi spregovorimo neko-
like beSed o TEN sistemu. XII Sc DO
t~rezdvOmno u~veljavil V kapitali-
sticni Evropi.
Ne vemo zakaj predstavlja Tay-
lor svoj sistem kot znanstveno te-
orijo. Taylor Sc STEER posluzuje
znanstvene metode da doseze svoj
namen Ali njegov s;stem ina o.
praviti ? Z%nanstvu tolikO. kOlikor
recimO zvezdarstvO z zvezdoslov-
Jem. Da pojasnimo: Taylor Sc po-
sluzule znanstvene metode. da
prruci slstem, pc katerem Sc ina
delavcu odvzeti duSevnost ma de
iu. Ali posledice. XII ina tax 81
stem ma deiavce. so naravnost
proti vsakemu znanstvenemu
principu. Socialno politicni obziri
in znanstveni razlogi so sistemu
tuji. Taylor opeva STEER sociane
ucinke njegovega sistema. o INA
caju, vrednosti in socialni nalogi
delavstva ina Taylor mnenje, XII
je razumlJivo lie onemu. XII pozna
gOspOdarsko neizObrazbo ameri-
kanskega desorganiziranega de
lavstva. Ueinek Taylorevega 81
sienna pa nebo brez pomona "a ka-
~pitalisticnO gospodarstvo in ma
daljni ~razvoj delavstva.
Taylor Sc opira ma pravilne raz-
lOge, ali pc njegovom kapitalistiG-
mem naziranju mu sluzijo ii raz-
logi namenom, Xxi pobijajo vsako
pravicnO eloveSko pravo. Taylor
zasleduje predvsem kapitalistiene
interese. Gre Sc mu "a vecjo IRA
DO delavske moci. Pc njegovem
mnenju bi Sc dalo z druga6no or
~ganizacijo della, mnogo wee pro-
izvajati in sicer Sc cello 2 zniza-
MEM stevila zaposlenih delavcev.
Navajo kot primer zidarsko obrt.
Zidarska obrt tehniGnO nj napre-
dovala. Sc danes Sc rabi orodja
in material, XII Sc ga je rabilo re
pred 400 lett. Pridni zidar postavi
v eni uri 100 opek. Pc njegovem
sistemu della pa stavi zidar V eni
uri $50 opek! Sistem obstoja v
tenn, da dobi vsak delavec dolo6e.
no cimbolj enostavno delo. Delo
pOstane enolicno. Zidar n. pr. XII
INA ~postaljati opeke, ne DO oprav-
ijal drugega strokovnega posla.
Enakomerno in avtomaticno bo
postavljal epeko mad opeko Usta-
witt Sc ne more niti "a .renotek. |
Dan IA dnem, leto 20 letOm DO H.
vrseval dOloceno mu delo: priva-
dill Sc bo mehaniGnemu hitremu
izrsevanju. Proizvaja Sc pc taken
sistemu razdelitve in poenostav-
lJenja pOslov, silno pomnozuje.
Izrabi Sc vsak gibljaj delavca. De-
iavec pOstane automot brez du-
sevnOsti; "a delo samO Sc ne a
hteva strokovne sposobnosti. LIE
fizicne moci je treba. To moe Sc
izrablja neprestano in elm inten-
izvnejse. Proizvajalno vrednost
delavcev Sc ne vracuna pc mnozi-
CT. Vsak posamezen delavec je We
lika vrednost, Xxi Sc ina Gimvec
kapitalizirati in pomnoziti. Daa-
vec je stroj. s tehniGno popolno
lzrabo moci tega stroja sc doseze
najvecjo in najhitrejso proizvaio.
Poskusi v raznih amerikanskih
podjetjih so dali dober rezultat-
= "a kapitaliste seveda. Tvrdka
Steel, XII je uvedla sistem, 81 je v
kratki dobi silno pomnozila pro-
izvajo. Delavec, XII ie pref prena-l
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15
VGoNOBITEv X

PogOstokrat Gujemo cd mas
protnikov socialiZma. da bo socia-
llzem vnicil cerkev in da so socia.
listi sami brezverci. &c pogleda.
mo te gospode nekoliko bliZie. Vi.
DINO. da ne govOre resnice. Kar
Sc tice predbacivania. da so socia-
llstl sami brezverci, vidimo. da
so ravnotako tudi sami brezverc-
cl oni, Xxi tako govore. craven te-
ga so brezverske vse razliGne GER
kvene sekte krscanstva. &c pogle-
damo katoliSko cerkev. vidimo.
da Sc tamkaj zatrjuje in ubiva
lJudstvu V glavo, da ie edino ka-
tollska cerkev prava Kristusova
cerkev in nobena druga ne. Pro-
testantovska, l~uteranska. iudov-
ska I'm vse druge mnogobrojne
cerkve so krivOverske. katerih
verniki so appellant pc hudobne-
mu duhu. Ravno to sliSimo. ako
gremo V luteransko. judovsko ali
kako drugo cerkev. Vsaka posa-
mezna trdi, da je ona edna Eve
llcavna in prava.
kristuS je rekel: "Na Ia ka-
men BON sezidal mojo cerkev in
peklenska vrata jo ne bodo pre-
magala' IL tega sledi, da ce So
cializem zruSi cerkev, nimajo pc
klenske moGi pri TEN mic IA opra-
viii, ker peklenska vrata in moei
ne morejo cerkve nikdar zrusiti.
&c je pa socialism mocneiSi ka-
kor peklenske mo6i, potem DO GO
tovo zruSil. in odstranil peklenske
razmere. V katerih ma milione in
millone ubogih, revnih, izkorisca-
nih delavcev zivi V tel solzni do
lini.
Socialism ne DO zruSil nikake
lnstituciJe, Xxi je ustanovljena ma
pravicni in poSteni podlagi. Insti-
tuciJe pa. ki so ustanovljene in Sc
zdruzujejo samo radi tega. da dr.
re lJudstvo V newell in tenn, da
Sc d~elavstvO tolikO boil izkoriSca
In trpirci, bOdo gotovo V nevar-
nosti "a svoj obstOj. ko Sc vres-
nici in zaNada sociaiisticna Via
da. &c hi bila TAXA i%nstitucija tu-
di sama edino prava zveli6avna
katOlSka cerkev, bi morala It'll IL
"b%iznesa". Nasprotno pa, ako V
resnici uci %bratstvo, ljubezen, Sc
boJuje roper suzenstvo in izkori-
scanje ljudstva sc j nj treba ba-
ii in imeti strain pred socializ-
nom.
Nam sc vidi pray naravno cd
k~riminalca, Xxi skuSa zlocin zvreci
ma druge; ravno tako tudi cd ia
tn, Xxi upije: "primite tatu". To
je posebno takticno pri kapitali-
stih in drugih ljudskih izkorisee-
valcih. Kapitalizem ie kriv vseh
zlocinov, katere njegovi zagovor-
Mkt predbaeivajo socialistom in
socializmu Kapitalisti so Sc po-
lastili zemlje, unicili neSteto dru-
Tin: delavstvo preganjajo IL kra-
ia V kraj, kot zverjad. &c je mo-
goce ugonobiti cerkev. kapitali-
zem no izvrSil to.
Mnogo ljudi je Sc dandanes po-
boznih. Same to .je smola. ker Jim
pobozni kapitalisti ne da.jo dosti
casa, da hi premiSljevali n.jihovi
delavci cd nebes.
Neki "poet" Sc v A. S. prito-
zuJe, kako tezko. da je biti dober
katolican. Well, ako ie tezko biti
dober katolican - lahko pa lie biti
slab poet.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

John Mitchell, eden najupliv-
neJsi vodja konservativnega unio-
nlzma Je incl Denver;r shod.
v n~ajvecjem auditorium V mestu.
Ma shod je prislo celih 327 ljudi.
Nekdaj so bile najveGje dvorane
nabito polne. do zadnjega palca
prostora, kadar ie Mitchell govo.
ri. In sedaj! Vsekako to nekai
pomeni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

Mnogo ljudi ie Sc dandanes po-
boznih. Samo to je smola. ker Jim
pobozni kapitalisti ne dajo dosti
casa, da hi premiSljevali n.jihovi
delavci cd nebes.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

Neki "poet" Sc v A. S. prito-
zuJe, kako tezko, da je biti dober
katolican. Well, ako ie tezko biti
dober katolican - lahko pa je biti
slab poet.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-04-15

Tezko Sc kaj prime Gloveka,
kateri ina trdo glavo. Pustite GA
toliko casa, da bode njegov zelo-
dee ma strajku - potem Sc pa
bode zacela njegova .rda elava
'kmalo zanimati "a zelodec.
The weekly times-record. (Valley City, N.D.) 1912-1922, 1913-01-02
GREETED BY THOUSANDS
Tafts Hold Last New Years Recep-
ton at White House.

Washington, Jan. 2.-President
Taft's fourth and last years reception
at the White House was greeted by
day beautiful and bright. The rich
and gorgeous uniforms Of the foreign
diplomats, the gold lace of American
army and navy officers and in the
background the brilliant scarlet coats
of the marine band were features in
the moving picture of the days events
at the White House.
The president and Mrs. Taft ap.
peared at II O'Clock to wish happy
New Year first to the members of the
cabinet and their wives and to the
diplomatic corps; these followed by
the members of the supreme court and
by the judges of the other courts
here; then former cabinet officers, am
bassadols and minister's; next meni-
bers of congress-; then the army. navy
and marine corps officers, after which
came a long line of government Off
Gals, members of commissions; then
members of the Grand Army of tai
Republic and number Of other simi!
lar societies.