Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-05-20
ALI JE ZADRUZNA oRGANI.
ZACIJA DELAVCEM Pc.
TREBNA?

AAE
narodnostij so re zdavnej prepri-
cam, da je Organizaciia delavskih
konzumentov pray tako pOtrebnO
"a uspeSen delavski boz, kakor je
strokovna ali politiGna organiza-
ciJa. Da Je to res, dokazujejo We
likanski pometi obstojeGih kon-
zumnih druStev, da ne govorimo
o Angliji. Belgiji ali Nemciii,
kler so delavci ustvarili takSne
konzumnc organizacije. o kakor-
snih mi Slovenci sploh nimamo
nit pojma. ZadoSca maj, Ge ONE
n.lamo sosedDe konzumne organi-
2aciie Y ANstriji.
Tam So 5 e zadnja leta ~razvila
konzumna druStva razen dunai-
skin velikanskih druStev po ceS.
XIII industrialnih centrih Y Tepli-
Gu, Schoenauu, Karbitzu, Ustiu
(Aussig), Moravski Ostravi. Sc
veda tudi ne pojiva razvoj kon-
zumnih zadrug V raznih krajih
Spodnje Avstrije in ma Zg. Sta
Jerskem. DruStva. XII so imela po-
preJ pc par stotiSoc kron prone
ia. so postala miljonska podjetia.
tako da Sc clovek res mora Gu
dit tako naglemu in zdravemu
razvoju delavskih konznmnih
druStev. Delavci teh okrajev Sc
zavedajo, da potrebujeio takSnc
organizacije tako Y mirnem ka-
kOr tudi V boljnem casu. Svesti
so 81. da koristijo delavska kon-
zumna druStva Y mirnem Gasu :
ten, da regulirajo Gene. da iih
pOsamezni trgovci ali rudniSki i'm
~tovarniSEi podjetniki : Svojimi
SkladiSci ne morejo tako izkoriS-
fati kakor hi Jill. ce ne hi bilo
konzumentne organizacije. V stu
caju stavke je veliko lazji boz $
podjetnikom. &c imajo delavci
dobro kOnzumno organizaciio.
kakor pa ce so vezani ma njegovo
skladiSce. Da je lansko leto V An
gliJi tako dobro odrezala million
rudarJev V stavki, da je ravno
sedai koncana stavka V Belgiji 2
uspehom in tako mirno, je pripi-
sovati edino temu, ker so V teh
dveh dehelah delavci imeli razen
strokovne in politicne organizaci-
Je tudi dobro organizacijo kon-
zumentov, ker imajo velikanske
konzumne zadruge, XII posedujejo
re tudi svoje lastne velike tovar-
ne "a produkcijo raznih potreb-
SGin.
In kako Sc razvijajo ma Sloven-
skem, maj dokazuje naslednji DO
govor. katerega sta imela pri ne.
Xxi zadrugi ma Slovenskem zaved-
nj odbornik nadzorniStva in ne.
vedni clan konzumentne organi.
%zacije, Xxi je ravno odstopil Cd
druStva. ker mu ie bilo premalo
dividend. Razgovor dokazuje, ka-
ko malo Sc naSi delavci poznaio
konzumentno organizaciio in da
ne pOznajo pravega pomona in ci-
liza naSega zadruzniStva.
Zaveden odbornik vpraSa cd
stopivSega Glana .JurGeta, zakai
da je odstopil cd konzumnega
druStva.
''Jurce; ''ker so "a leto 1912
bile premajhne dividende in zad-
Mi mesec so V rudniSkemu konzu-
mu zaGeli prodajati en- vinar ce-
neje pSeniGno moko 81. o."
Iavedni nadzornik "Jur6e. a
Ii ne YES, ,da rudnik prodaja sa-
mo Steyilko O ceneje. vse druge
Stevilke moke pa so ravno tiste
Gene kakor so delavskemu kon-
zumnemu druStvu."
Jurce: lie mOgoce, ampak gla-
VINO ie, da SEN odstopil, ker so
premajhne dividende.'
Nadzornik: "Jurce, poslusaj
me vendar, ia ii razlozim to
stvar. Ii praviS, da so bile divi-
dende premajhne in da je zadnji
cas- mOka st. O en- vinar drazia.
torej ii hi rad, da hi bio V de
lavskemu konzumnemu druStvu
blago ceneje kakor V rudniSkemu
skladiscu ali pa pri privatnemu
trnpUnn - 20 ls,.lz1 i.