Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1913-08-26
SOCIALIZEM IN MODERNA
D
Dale

10 danes ljudje, kateri ne delajo,
najveeji dohodek, Xxi Jim ga "a.
gotavlja individualni monopol
podedovanega bogastva. To bo.
gastvo izvira lie V redkih sluca.
Jill IL napornega scedenja ali tr-
dega pritrgavanja sedanjega pc.
sestnika ali njegovega delavnega
prednika ,veliko pogostejse pa je
tekom stoletij nakoDicen sad vol
nth osvojitev, knezjih miloscin
ali brezvestnih sp%ekulacij; pc.
poluoma neodvisno je cd slednje.
ga napora ali socialno koristne-
ga della S strani dediea, Xxi ga ce-
sto V eni ali drugi obliki wee ali
mani sijaino $ firnezem prevle-
cenega brezdelja nitro zapravi. In
kjer nj pOdedovanega ~bogastva,
je defravdirano bogastvo. Pri TEN
nimam v mislih gospodarskega
mehanizma, odkritega pc Karlu
Marxu, kateri odloGa kapitalistu
in ZEN jiSkemu pOsestniku nor
malno, brez goljufije in brez de-
la rento, ampak deistvo, da ma
homa pridobljena imetja, Xxi ra-
sto kar oGividno, MISC in ne mo-
rejo biti sad poStenega della. Po-
stem delavec, in mai je Sc tako
neumoren in Scedljiv, 81 prihra-
nj, ce sc povzpne cd mezdnega
delavca do mojstra ali podjetni-
ka, V dolgem zivljenju, polnem
pomanjkanja. kvecjemu nekaj IL
soc kron. Kdor pa nakopiGi, ne
da hi bib iznajditelj, V nekaj le-
tin milijone, je brezvesten Speku-
liant, izimSi prav srecna naklju-
eja. In ii p%arveniji, ii ~opozivniki
bank ali javnih podjetij, 1--WE go
sposko zivljenje, obpeti 2 redovi
in okraseni z dostojanstvi - pla-
cilom "a spretnost. Nasprotno pa
p~rejemajo tisti, Xxi delajo - in
teh je velika veGina - "a placilo
hrano, XII jih komaj varuje maj
hujSega gladu, stanovanje V kle-
ii, pod streho, V zatohlih veleme-
stnih luknjah ali pa V razpadlih
bajtah ma dezeli, kamor hi nihce
ne sprawl svoje Irvine. pr. Die
Not des vierten Standes' dip
sko 1894, p. So X temu Sc o.
bupni napori neprostovoljeev V
brezposelnosti, XII spada med maj
bolestneise simptone enakosti V
bedi in XII Sc siri v gospodarskem
hvljenju ltalije kakor drugod.
Sem spada ogromna vojska brez-
poselnih in fabriskih delavcev ter
malomeScanov, armada pc davcni
eksekuciji in Oderustvu razlasGe-
nth kmetov.
Nj res, da zahteva socializem
gmotno, pozitivno enakost della in
vzitka "a vse ljudi. Enakost mai
Sc ude.jstvuje lie toliko, V kohl
kor obvezuje socialism slednje-
ga cloveka, da della "a svoje Vi
vljenje, in V kolikor zagotavlja
slednjemu poednicu cloveSko Elk
sistenco V zameno "a druzbi o.
pravljeno delo. Enakost vseh liu-
di ina, kakor pravi Malon, Gle
socialisme integral paris 1922
dvoJen In relativen pOmen, nam
rec: !. da maj bodo vsem liudem
kot takim zagotovljeni pogoji
cloveSke existence - i'm =. da
maj bodo V to svrho vsi ljudje
enaki ma ztociscu boja "a obsta.
mex, da vsakdo razvija svojo in.
dividualnost pod enakimi druzab.
mini rogoji,- doGim danes zdray
in krepak, toda V revsGini role.
nj otrOk v konkurenci 2 bogatim
slabicem podlega. Prav v TEN oh
stoJi radikalna, neskoncno dale.
kosezna p~reobrazda, XII jo socia
lizem ne lie zahteva, ampak tud.
Odkriva kot gibanje, Xxi Sc .je I,
zaGelo in XII ina dosti razvoin,
sile v sebi. Tia preobrazba obstoj
V prevajanju individualne last
nine mad proizvajalnimi sredstvi
t. j. mad %prirodno podlago Glove
skega zivljenja (zemlio, rudniki
fabrikami, stroll, orodji, obcilni
mi sredstvi, hisami) v kolektivnt