Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-08
x P~RAZGoDovINI oRoDJA.

nase kulture svoje po6etke V mai
starejsi pradobi, pray tako mo-
reno iskati prvi razvoj naSega
orOdJa v najstarejsih dobah clio
veStva. Prvo orodje so ljudje
p~ravzaprav nasli, ne pa iznasli.
Re IL prvega pocetka so morali
lJudJe sicer nekoliko misliti. ce
so rabbi kot prva orodja lie tiste
predmete, Xxi so Jill imeli phi ro-
kah. Da so ljudje pri rabi prvega
orodia vsaj nekai mislili. dokazu-
Je re to. ker so predmete. XII so
Jlh priceli rabbit. rabbi tudi vbo-
doce. cesar pa ne apozujemo H..
pr. pri opicah. Xxi predmete. XII so
jih rabile. zOpet odmeGejo in
Sc ne zmenijo wee zanje. Tako so
rabilr velike opice kamnc. da so
Z mimi tolkle koScIcaSte Sadeze.
pa &c 81 bill kamni Sc tako pri-
pravni. so .jih vendar zavrgle.
Oboe % menili pref. da so bill
liudje Y pradobi velikanska bi.ja.
Xxi Sc MISC mali braniti Same pro-
ii vremcuskim neprilikam nego
80 bill tudi tako oborozeni. da
so Sc lahko branili pred div.iimi
zverinami i'll naravnimi nczgoda-
mi. InanoSt pa .ic to mncnjc H.
zdavna zavrgla. ker ic gotoVo. da
so bill ljudjc Y pradobi Sc maniSi
nego SO dandaneS. Zaradi tega ie
tudi SkOro gotoyo. ia so bill pr
VOtni ljudic pIav tako malo "a
varoVani prot vremenskim Spre-
embam i'll prot zverinam kakor
danaSnli. cc nima1o nobenega
varStva III nobenega orozja pr
rOkah. kvetjcmu. da vremenske
Sprcmembr ma p~racloveka MISC
takO %vpliyale. krr ie takratni clo-
vek zivel boil y naravi in nj bill
tako omehkuIen kakor ie danaS-
Mi kulturni Glovek. Ce Sc ie hotel
elovek ohIaniti. je moral skuSati
nabaviti 81 obrambe pomoGke.
orozle. da Sc .io l. MIN branil I'VE
ril in napraviti 81 .ie moral ORC
DIE. da 81 ie Il MIN laiSal obsto.j
in Sc varoval pred vremenskimi
neprilikami. PRAY to. ker clovek
hi bill ustvarjen "a brambo. je
moralo biti prvi povod. da 81 ie
izdelal Orozje in orodje. kar ie
bio pocetek cl~oveSkega razvoia.
V teh pocetkih orozia in orodja
tici pravi izvir danaSnie cudovite
tehniSke pOpOlnoSti.
Orodje in orozje V prazgodo.
vinski dobi c~loveStva je bilo lie
ojacenje i'll podaljSanje Glove
Skin organov. Raba kamena. da
so Z MIN tolki koScicaste sadeze
ali drObili trda iedra. temelji ma
spoznanju in izkuSnji. da Sc dajo
sadezi bolje treti $ kamnom nego
$ samO roko. izkusnia .je dale IL
ella, da %utegnemO kamnom. Xxi
ga nataknemo ma toporiSce. Sc
bolj uspeSno raztolGi lin zdrobiti
trde sadeze, nego ce drzimo ka-
men kar V roki. Ljudje so tudi
spoznali. da Sc da s kamenitO ska
leo, S trdim lesOm bolje kopati.
grebsti, v'tati nego s prstom in
nohtovi. Najdbo takega orodja
Je pa Re narava sama podpirala,
ker .le nudila povsOd predmete.
XII Sc dajo porabljati "a preprosta
orodia. ne da bi Jill bilo treba
bogve kako tezko obdelavati. Ii
ste pomocke, XII jih je naSel pr
votni clovek re kar V naravi. je
utegnil rabbit kot sckiro. dleto,
kiln, pa tudi kladivo. Sivanko it'd.
Preprostan orOdja so 81 pabavlja-
Ii med rudninami. rastlinami in
Avahni. IL kamenin so dobfvali
kamne "a t%Olcenie. skalice IA ko-
panic. strganje, drObljenie in re-
zanie cd zivalstva ma rogove. 10
be in kremplje "a na.jraznovrst-
ne.iSe namene; V tiste namene so
rabbi tudi orodic IL lesa in po-
leg tega so rabbi les tudi IA MI
GAME Ognja. Praclovek Sc .ic mo-
raj prilagojevati seveda razme-
ram rabbit so mogli IA orodie
pac lie tiste snovi, XII so Sc nahaiale