Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
lawn cas-, kakor je delalo pod re.
publikansko Waldo.

VZrokl Ia to so jasni. Wilson
veruJe V privatno lastovanie de-
la, katerega Sc mora delavec po-
sluzevati, ako hoce ziveti. In
ravno v zasebnem lastovaniu to-
tarn, maSinerije in drugih pro-
duciskih in izmenjalnih sredstev.
katerih Sc morajo delavci pOslu-
%zevati, akO hoeejo ziveti, rodi vso
mizerijo NEUTRALITY-SUSPICIOUS.. To
namrec Omogocuje. da postaiajo
bogatini vsak dan bogatejsi. a ne
vezi vsak dan revnejSi.
PrednO sploh more biti kaka
sprememba V zivljenjskih razme-
rah. pri onih, XII ustvarjajo vse
bogatstvo, st mora izvrSiti spre-
memba V ustroju danasnje drul-
be. Ia ustrOj mora imeti IA svojo
podlago gospodarsko praviGnost.
to je, Ola bodo .oni, XII ustvarjajo
bogatstvo, tudi prejemali. toliko
"a svoje delo, kolikor je n.jihovo
delo vredno. he pa kakor sedai.
ko dobiva delavec samO emo petit
no tega, kar ie njegovo delo vred-
no. cesto cello mani. V taxi gospO-
darsko pravicni druzbi he bo rev.
seine, ker DO vsakdo. Xxi bo delal,
incl vsega dovolj, kar ~potrebuie
IA ugodno zivljenje.
VISA gloria demokratske stran-
Ike obstoji V carinski tariff. Ma
ravno torej, da so vsi agitatorii
demokratskc stranke. Il Wilsonem
ma celu, trobili ameriSkemu ljud-
stvu. da D~rihajajo VISA fla: dragi-
MIA, revScina i I. d. oil carinske
tarife. Res je. ia .jc tudi TO vzrok.
toda Ia vzrOk je tako malenko-
stem. da hi sploh Y poStev ne pri-
Sci. akO hi ne bio sto i'm dru-
9Th vaznejSih roZlogov IA obstoje-
90 mizerijo. Dokazano deistvo
namrec Je. da prihajajo VISA social
ma fla cd i~skoriSGanja delavskih
mas pc onih. Xxi lastujejo delavna
sredstva 49, kapitaliStih. To trdi-
tev potrluje dejstvo. da imamo
danes ma enl strani nepopisno bo-
gatstvo in razkoSie par oseb. ma
drugi pa do Skrajnosti borno xiv
lJenJe milionSkih mas.
Da lazje razumemo situacijo.
vzemimo 81 delOdajalca. XII ina "a
poslenih 500 delavcev. Cd vsake-
ga delavca ina ne dvomno okrog
pet dolariev profita ma dan. Me
govi dohodki znaSaio dnevno
$1,000. On ma torei neizmcrme do
hodke i'll poleg tega Sc l~astuie
usodo 800 d%elavccv. On lahko "a
posli kogar hocc. in odslovi ko-
gar hoce. ten slucaju .ie tore.j
900 delavcev izrocenih samo enc
mu kapitalisiu ma milost in ne
milost.
To je tisto zlo. IL katerega pri-
haJaJo 5 druga fla kapitalisti6-
ne druzbe. AkO hocemo odpravIti
~obstojeca fla. moramo izruvati
korenino. il katere rastejo.
In sedaj. kakSno s,aliSce "a
vienna izvoljeni demokratski pred
sedniski kandidat napram privat-
nemu lastevanju della in izkoriSGa-
nJu delavstva. To vpraSanje DO
Jasnl odgovor Ma vpraSanie: Kdo
Je Spendal stotisOce in milione "a
demokratSko strankO? Mice drug
kakor lzkoriscevalci delavcev. De
iaVcl SAM so prispevali malo ali
cello mic. Jasna pamet nam mora
toreJ povedati, da kapitalisti MISC
zastoni podpirali Wilsona. tenn
wee so to storili V popolni ~zavesti,
da Je Wilson njihov placan hla-
pee. Xxi DO ubogal svoje gospodar-
Je. kakor Jill ubogajo hlapci. A to
Sc nj s Wilson sam Sc ie opeto-
vano pokazal "a zagrizenega ma
sprotnika delavcev. Ma shodu V
Buffalo se je direktno izrazil proti
zakonu minimalne delavske place.
eeS, GA hi tax zakon poslabSal de-
lavski polozaj. Poleg tega .je Sc
wee drugih~ slucajev. ko je Wilson
Jasno pOkazal, da nina nit mai
manJsega pojma o delavskem DO
lozaju in delavskih teznjah.