davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19

zanctila novo ~vprasanje, kamu
pripada.
Predno je GloveStvo presto cd
hranjenia L ribami pa do pridelo-
vanja zitnih pridelkov, so minile
slime dodge dobe. Ia prehod je Sc
zal daleG V dobo %divjaStva, ven
dar pa ie re V tisti dobi postala
hrana raznoyrstnejSa III obilnejSa,
tako so Ii. pr. V pepelu i'll pecnicah
ze pekli korenine bogate skrobe
in gomolje. Xxi so Jill vzivali 4 div
jaGino, katero so sedaj lovili re Z
boljSim orozjem. L lokom in psi
co. lznajdba lOka ie morala jake
vplivati ma tedanjo drUzbo; tako
nekakor kakor iznajdba ~zclezne-
"a MEGA ma barbara in iznajdba
Strelnega orozja ma civilizirance.
Nsi yiri, 20 katerih so dobivali
zivila liudje takrat, so bill pa jake
nezanesljivi razen ribarstva, in te-
daj Sc ic vdalo GlOveStvo kanibal-
Stvu ali ljudozr,v WI, da 81 .ie V sill
potolaiilo glad. XaSledOvali so Sc
da, da ic bilo liudodrztvo sploSno.
Najprei so Jedi najbrze samo uie-
te Sovraznikc, toda oh lakOti so
pa povzivali tudi priiatelje in so
rodnike. V severni Ameriki so
imeli prvotni prebivalci TO nava-
do Sc mnogo pozneie sredi barbar-
ske dobe.
UdomaGitev zivali ie sele PROV
zroGila nov naGin ~zivljenia. ko SO
Sc pri6eli ljuGje peGati 5 p%astirSt-
vom Y dolinah Mezopotamiie in
Indie ter ma pustiniah Srednje
Azije. VSekakor So zivali najprei
udomaiili nekjc Y tell Erajih.
Ma te kraje sc zaradi tega tudi
nanaSaio 81 najStarejSa Sporoti-
la in zgodovina. Ia zgodovina Sc
IA Y kraje. V katerih nikakor nj
blla prvOtna domovina G~lovcStva.
kcr so taxi. da hi tloveStvo Y dobi
divjaStya ne hi bio moglo prebi-
vati njih. Tudi najnizia s.opuja
h~arbarStva Sc nj bila primerna "a
brTaIiSta Y takih krajih. marvel
je bill "a tedanjo Glove;tvo Sc we'd
no gozd najprimerneje bivaliSce.
no so Sc pa navadili ma paStir-
sko zivljenje. Sc ; Svojimi Getami
MISC mogli wee povrniti od rex Y
gOzde. marvel navaditi so Sc mo-
rail- pridelovati nekaj rastlin. $
katerimi so hranili zivino tudi ne
koliko proc cd step in rodovitnih
travnikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19
1000 nOVih ~narOcnikOV.

Sodrugi, vse je proti nam. Use nasprotne se s. zdruzujeio in
hapoVeouJeJo bog sociahstitnemu 5asopisju Z nado, la $ sociaHstiG
MN casoplsJem unltijO ono veiko idejo. Xxi danes tako zmagonosno
prodlra V proletarske vrste pc vsem svctu, .ideio. ki Sc polaSGa vseh de-
laVceV Z neko cudovlto slIo ter Jill tia V armada zavednega proleta-
rata, v bog prot vsem izkoriStevalcem. V boz proti kapitalizmu in
sen nJegovm prlveskom. Imagovitost tie vehke in ia delavstvo We
soInega sveta resilne ideje je pricela napolnjevati $ strahom ve ma.
Sprotnike pravega delavskega napredka; pa kako tudi ne. sal tie pi,
Javke delavSke krvi vedo. da no zanie priSel cas- obracuna. kakor hi.
ire no delavsko lJudstvo Spoznalo in Sc zavedalo svoje moci. Da pa
Ia preporod delaVSkega razreda prtpreGilo, da zabranijo to spoMan-
Je' Ga oodrze delavstvo &c naprej V Okovih duSevne tcme, V verigah
IN kIeceplastva, so napovedali boz - socialsticnemu ca
SoplsJu, l Je edini neustraSen zagovornik dclavSkih pravic ter ne
utrudJv budtelj i'll ucitcj deavskih mas.
kapitalsti SAM in V njegovi sluzbi stoieci lakaji 81 V polni meri
IavedaJo vaznostl delavstvu zvestega tasopisja "a prebujo in VISTA
JenJe delaVSklh mas; V takO veiki mei. kakor Gesto nti delavci s-
mi ne. ON vedo, da s ddavci brez tasopisja in Irez organizaciie, ere
da brez pastirja. Oni zasti vedo. da je socialistcno casopisje titi
Naznl .faktor V boJu delavcev prot kapitalistiGnim izkoriSGevalcem, XII
vodi armada zavednega delavstva cd image do image in XII Jill bo
koncno pripeJal do ella, do g%ospOdarske svobode, V socialistiGno
cloveskO druzbo. Oni cutijO, da sc jim ze majejo tia pod nogami in da
Sc cestol lie z naJvecJO tezaVo in veikimi zrtvami obdrze ma povrSju.
Ia podalJsa svoJe zvIenJe, Sc je VISA kapitalisticna sodrga organi-
zrala proti nam, proti ddavskemu napredku, proti reItvi IL kapi-
pekla V nadi, da Z uniGenjem socialisticnega Gasopisia
resnicen napredek deavskih mas!
Sodrugi delavci! Ali je mogoce. da ostanete vi mirni. hladno-
krvn, brezbr1zm in zaspani vpnco deistva, da VAN vase pijavke uni
ego, kar ste 81 prlborii z najveGjm trudom in neStevilnimi zrtvami!
Pokazite, da je nj sie, Xxi bi bMa sposobna klubovati vai razredni "a
Xxi bi bHa V stanu uniciti sad vaSega kremenitega prepricania
Boil kakor kedaj pref potrebuie vase orozje, vas list. vas "Proleta-
vaSega pozrtovalnega della. vase agitaciie, sodrugi! Proletarec
je vas, cato je odvisen od vas! Il vami stoji in z vami padel
Sodrugi! Proetarec rabi 1000 novih naroGnikov! Ravno sedai
je najlepsa prilika, da pridobite svojem listu novih naroGnikov, no
viii somisljenikOv, novih zavednih delavcev. novih boievnikov. XII Sc
OBJ vasi rami borii "a uresniGenie vaSih idej!
Sc danes poidite ma delo!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19

Skoraj gOtovo je torej, da so
pridelovali zitne trave najprej IA
krmo z;vini.
Tito so pridelovali. najprej tu-
di lie ma prostem polju in sele po-
zneJe Y ograjenih vrtin in sled
njic ma njivah, Xxi so Jill S pomo-
ego Avlne orali 4 lesenim plugom,
a pozucje, ko so iZnaSli zelczo, L
zeleznim. Sele sedaj .je bilo mo-
goce orati vega polja in poro-
dila Sc je misel, da maj hi Sc gozd
iZtrebll in priredila obsezna po-
lja. Srdaj je bilo mogoce pride
lovati ziveza, kolikor je trebalo,
in 5 tenn je bilo tudi omogoceno.
da Sc Jc moglo naseliti mnogo lju-
di ma cnem kraju. Preden so lju-
die zaccli obdelovati zemliiSGe.
nj bllo mOgoce, recimo. ola hi Sc
naselilo V kakem kraju million
ljudi, pa hi oSnovali drzavo. &c
Sc je pa kaj takega zgodilo, po-
TEN st je to utcgnilo zgOditi Sc
lie V pastirski dobi ma ravninah
ali pa ma izboljSanem zemljiSGu
oh posebno ugodnih razmerah.
Ne morem 81 drugace misliti, ne
90 da je bilo treba dodge dobe.
preden Sc je udomacilo poljedel-
stvo in so Sc l.iudje navadili ma
motnata ziviIa.
Uvedba teh zivil ie cloveSko
zivljenje povsem preustrojila.
Poljedelstvo je priklenilo Glove
ka ma stalno bivaliSGe, mu .je nu-
dilo doveli z@iveza, da je polago-
ma opustil l~judozrstvo. To DEF
stvo dokazuje, da Sc je stanje
cloveStva. posameznikov kakor
celih narodov. izboljSalo zaradi-
tega, ker 50 imeli ziveza V obilici.
VpraSanje ziveza je pa bilo Sc
vednO pa%jvazneie ~vpraSanje.
lKonec prihodjni6.(
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19
1000 NOVIH NAROCNIKOV!

Ia kontest "a 1000 novih ma
rocnikov "Proletarcu" Sc je re
oglasilo re lepo Stevilo sodrugov.
Ali 81 ii med mimi? Ako ne, Sc
danes izrezi kupon ter ga poslji
ma "Proletarca"! Pokazi, da 81
zaveden delavec! Cd agitacije "a
vednih je odvisna prebuja peza-
vednih delavcev! Vrla Proletar-
ceva armada ma noge! Presto
volici, kje ste? Ma dan!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19
PR0PAD NARODA.

Zgodovna mas nc, da je propad
najvecjh narodov bill prouzrocen
vsled ~prevelike nasladnosti in
razkosja. Blagostanje re doseglo
tako veliko stopnjo, da .je narod
odklanjal JEST domaco, okrepGu-
Joce hrano, ampak samo gledali
"a nasladnosti, ktere koli Sc je
zamoglO dobiti Sirom sveta. Pre-
Jedi so Sc, postal leni, debeli in
~nesposobni "a delo. Potem .ie pri-
sci polom. To hi morale biti sva-
rio "a mas vse. V tel dezeli lahko
vidimo, da Sc narod, takoj ko lie
nekollko prcspeva, poskuSa unici-
ii svojo prebavo. Nam je treba
JEST dobro hranilno jed in nikdar
ne pregledati najman.je slabosti.
ker vemo, da zamore T~rinerjevo
amerisko zdravilno grenko vino
v vseh takih slucajih nitro poma-
gait in dati novo moe. Ono je zelo
dobro zdravilo boleznih zelod-
ca, jeter in drovoja. I~zGistilo bo
telo ter ga uzdrzalo cisto.
V lekarnah. JOS. Triner.
1333-1339 S. Ashland Ave, Chi
cago, Ill.
ADVERTISEMENT
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19

da so bile kakor v kleScih in da
Sc nlti geniti MISC mogle. Ma seve-
m carinsko oxide Avstrije, ma
Jugu zaostalo zazemlje brez tr-
Sc. Pot do morja, do velike ce-
ste trgoyinskega prometa, so Jim
NrQpske velevlasti zagradile.
Alademu balkanskemu kapitaliz-
~ nj ostajalo drugega, nego da
epoiSce pot do morja in da IRE
E%ucionira zazemlje in ga preu-
foji v dovzetno trzisee .Odtod
TIA reka. ki Sc ie razlivala cd
gera Y Macedonia, z%atorej or
hlzaciJa Get, cato zmerom CLAW
ASsa zahteva pc avtonomiji Ma
8onije in Stare Srbiie, Xxi je po-
&Ala zivljenska potreba nedolet-
va balkanskega kapitalizma.
Turcija We, da je avtonomiia,
kakor jo mislijo balkanske drza-
'e, prvi korak k odpadu. Kapita-
Mem V Srbiji in Bolgariji bi
prav nitro poiskal nacionalistiG-
. pretvezo, da hi 81 pridruzil
safedonjo in Stare Srbijo in
|tefcija ina ze mnogo izkusenj z
2adom avtonomnih pokrajin.
an
ol odpadle Macedonia. Stara
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19

Srbija in Albania. bi bila preg-
mana z evropskih tai; da sc obdr-
Ii, da ohrani svojo dosedanjo po-
sest, to zahteva MEN kapitalistiG-
nj interes.
Ohranitev sedanjega stanja ma
Balkanu je evropskemu kapitali-
zmu samo %pretveza. da ohrani V
svojih zeleznih pesteh balkanske
dezele: evropska hinavSGina .jc
prevelika, ako pomislimo. kako
so evropske velevlasti ma berlin
ski konferenciji trgale Turci.ji We
like Rose $ telesa .kako je Avstri-
ia pred Stirimi lett poteptala ma
cello, XII ga sedaj razglasajo njeni
mogotci. Sedanji polozaj je tale:
Evropski kapitalizem tisGi v svo-
j pest balkanske dezele, balkan
SIX kapitalizem hi Sc radi izmotal
il tega objema.
Kakor Sc ne ogrevamo "a pod
vzetje balkanskega kapitalizma.
pray tako odrekamo sluzbo cv-
ropskemu velikemu kapitalu. &c
MISC diplomatic $ svojo ~nesrecno
formula preprecili ma Balkanu
prelivanja krvi, maj Z MO priza-
neso vsai evropskim narodom."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19

GItul otAtNAhiAhI ''Nc" j. w
imeli ma AngleSkem znacilen boj.
fPrepirali so Sc, ali je k~raljestvo
bozia ali GloveSka %ustanova. Do
hkazovali so to in ono, sklicevah
so Sc ma z~golovino, ma cerkvee
= nauke in p%rilaSGene pravice. Ima-
gaio pa je koncno mnenje, da nj
4 kraliestvo mic drugega nego pro-
I dukt razvoja.
8 silicon prepir imamO dandaneS
5 DO vsem civiliziranem svetu; po-
3 vsod Sc vpraSujejo, ie-li zaSebna
4 lastnina neizpren,enljiva bozja IL
4 redba ali pa je produkt cloveSke-
4 ga rozvoia. &c je produkt cloves
kega razvoja, potem sc bO Sc tudi
V bodoGe izpreminjala. zakaj tega
Sc pac ne DO nihGe upal zanikati,
da vSako GloveSkO delo naStane.
uspeva in cyete, pa zopet mine.
y Use GloveSke uredbe, kakor so
drzava, jerk, obitaji, pravo. ro-
I dovina in verStvo. so Prodult ii
! soGintisocletnega razvoja; nastale
so zaradi druzabne potrebe in ne
v CLAW posameznika Use tie ured-
Abe in razmere st, neprenehoma IL
Apreminjaio. zakai ne smejo otrp-
9niti. ker lie otrplOst pogin smrt.
Vedne izpremembe Y razvoju so
"a G~loveStvo to. kar .ie "a zivalSko
telo: meniavanie snovi potion
hrane.
~ Dokazati hO6emo torei. da je
Bzasebna lastnina tudi ie cloveSka
uredba in zaraditega podloIna "a
konom razvoja, zakaj mora Sc pri-
lagajati soGasnim druzabnim ali
socialnim potreham. Preden pa
razpravliamo o zgodovinSkem in
= du~Sesloynem razvOju pojma o a
sebni lastnini, 81 oglejmo. kako 81
lie GloveStvo liza dobe diviaStva
do barbarStva in do naSe dobe eli
vilizaciie iSkalo wee in wee virov
"a dobavo zivil in kako Sc ie raz-
vii V MEM. elm 81 ie nabavilo veG
blaga, vedno vecji pohlep, da 81
blago tudi ~prisvoii.
o TEN paG nihGe wee ne dvomi.
da je cloveSki rod iako star. Gu
dow o ie lie to. da ie bio mogoce
sverjetno dokazati to vazno del
stvo Sele V drugi pOlovici devet-
4najstega stOletja:
q Najnovejsa raziskavania o sta
niu prvotnega ~clOveStva nam pri-
trjujejo V TEN, da Sc je 6lovek
~razyil V danaSnej bite 2 jake niz-
'Re stopnie. prebil je dobo div
jaStva, potem dobo barbarstva in
Sc polagoma razvil do civilizirane-
|aga cloveka, Xxi ga imamo danes
pred seboj. Yes ia napredek pa .je
temeljil ma izkuSnjah. Xxi 81 Jill
De clovek nabiral dobah Dodge
pa razvoja.
III NaSi pradedje so bill divji. ne
kedni in MISC imeli izkuSeni. po-
mali MISC Ognja. ne artikulirane
sovorine. ne umetnosti. a imeli so
bude hoje "a zivljenski obStanek.
tenn hOju so Sc ncyede borili IN
eapredek. Borili so Sc pred divji-
hi zvermi in V TEN boju so naSli
srvi wire stalne hrane.
Prve iznajdbc so bile najtezie.
Ter liudje MISC mali abStraktno
hisliti. to je V mislih MISC imeli
obene zveze, XII hi Jim pomagala
40 kakSnega sklepanja. Vsaka
tognana izkuSnja pa je bila kos
Z mmelja, ma katerem Sc je poiavil
1ov napredek, toda V neizmerno
dolgem casu je clovek napredoval
le neznatno. ker so ca V n%apredku
ovirale njegove maihne dUSevne
ale. Pridobitve Y dobi diviaSva
80 bile plOd vztrajnega della oh
neznatnih pomockih in ie potre-
boyal clovek celia razdobja, pre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19
@ raZvOju ZaSebne Jasmine.

ueh Je dOspel do nekakSne popol-
nosti.
Velike dobe eloveSkega napre-
dovanJa Sc nekako vjemalo 5 po-
mnozevanjem virov IA pridobiva-
ME Avil. &c hi 81 ljudje ne bill
znal nabaviti wee zivil, ne bi Sc
bili mogli razSirjati pc svetu.
Cd sposobnosti, ali 81 DO cloves
two nabavilo dovolj zivil, ie bio
odviSno, te %postanneio liudje GO
spodarji Sveta ali ne. In res! Edi-
no cloveku Sc ie p~osreGilo, da Sc ie
navadil nabavljati 81 zivila koli-
kor hote. Spocetka Sc mi paG nj
godilo ME bolje nego zivalim. "a
KAY verovati paG smemo. da so Ii
veil naSi predniEi Sprva pc COZ
din in prebivali po drevesih IN Sc
hranili ; sadeli in koreninami. "A
ker so Sc preveG mnozili. pa so
morali tudi IL gozdov ma plano.
Prva umctna Drama Glovekova
so bile ribe. Jake verje.no jc tudi.
ola so ma prvem ognju pekli ribe.
Rib je bio " tiSti dobi povsod do
velj, bile so edna hrana, Xxi so 10
utegnili dobiti kadarkoli. PoliSki
pridelki (zito) Y pradobi Sc MISC
bill mani, daSi so re raSli. in low
ma divjaGino je bill prevec nezana-
silly i'll nevaren, da hi Sc cloves
two moglo zanaSati mani kot ma
Stalen vir IA pridobivanie zivil.
10 st je GlOveStvo navadilo ma
to novo hrano, nj bilo wee odvis-
no Cd ponebja in kraja; oh obrez-
jih morja, jezer in rex Sc ie moglo
razSirjati skoro pc vSem svetu Sc
dobi ~divjaStva. Resnico o takih
potOvanjih nan potrjuje.jo ostan-
ki kremenjakovega in drugacnc-
ga kamenitega orodia IL dobe div
jaStva. Iii "a najdemo pc vscm
Svetu. &c hi Sc bio 6~loveStvo hra-
milo samo I divljimi sadez. tudi
ne hi bio moglo zapuStiti Svojih
prvotnih bivaliSc gozdov.
V dobi divjaStva so crpali lju-
die svoje sposobnoSti in Svoio
moe vecinoma "a nabavljenje Il
vii, i'll lie polagoma. toda Z vecjo
in vecjo naglostjo so Sc dvigali $
te stopnie. Polagoma. skoro ne
opazno so korakali naprej V dobi
~divjaStva cd prepros,ega medse-
bojnega razumevanja $ kretnjami
do posameZnih glasOv in do arti-
kulirane govOrice, cd kola. XII so
ga rabbi kot prvo orozje pa do
bodala s kremenjakovo ostjo in
slednjit Od loka in pSicc. do kre-
menjakovega noza in dleta do ka-
menite Sekire in kamnitega kladi-
va, cd vrbovih pletenin in koSare
IL trsta pa do koSare, prevlecene
z %ilovicO, XII so jo rabbi "a poso-
do in so V Mi kuhali. in sledniic
k loncarstvu. Izdelovali so sedai
posode, Xxi so %traino kljubovale
tudi ognju. Tell so Sc plesti vrvi
in vrvce IL liGja. tkati liGie. koze
stroji;i, IL katere SO delali oble-
ko in Strehe Sotorom in slednjic
so stavili hiSe IL kolov ali stebrov
in lubia ali desak, Xxi so jih kali
: kamntimi sekirami. To so iznaj-
dbe IL dobe divjaStva.
Ocitno je, da je morala biti V
tel dobi zasebna lastnina Sc pray
majhna. 7akaj zemliiSc in tudi po-
slOpja so bila Sc skupna last. ne
pa last posameznikov. Pohlep pc
lastnini Sc takrat Sc nj mogel bu-
dit, ker so zivila skupno uzivali
in ker fudi nj biIo mnogo takih
predmetOv. Xxi hi bill budili med
divjaki pohlep pc osvo.iitvi.
lie predmeti Xxi so Jill posamez-
Mkt rabbi samo Ease. so priceli
buditi veliko strast. Najdragoce-
nejSe svoje predmete ie dobil mr.
lie S seboj, druga zapuSGina pa ie
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19
HI. COOPER

trgovec $ twill ma drobno in debolo
Popolna zaloga saba in zelenjave.
Doore in sveze jestvine ma zapadni
strani.
o'if W. zoth st, Chicago, Ill.
Naroeila raposiljamo ma vse strani
mesta. Telefon Lawndale 762.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19
Razsirte svoje znanje! PouMte so o sociahzmu! Razvedrite ri
duha! - "Proletarec" ina v svoii knjiSevni zalogi sedece kniigs
in brosure. PosGite narcotic Sc danes:

duhal - 'Proletarec" ina v svoi knjizevni zalogi sedece knHg.
in brosure. Poslute narcotic Sc danes:
LEPosLovNE KNJIGE, PovEsTI:
Etbn Kristan: 'samosvoj', mehka veba. ....... 10
spsvednem p@mom', l. zvezek. zee. ls
II. zvezek. 80
upton Sinclair COdov. Jos zavertnik in w. Kake): ''Dzungel'. Po
vest IL chicaskih klavnc. ....... $780,. s1oo
Ethn Krrtan: 'Francka in drugo"..
Pavel Mihalek: 'Tz nHhn zvljepi ia
amos spanSke nkvhictje". (Dosedaj izh Same STRIFE snopG). -
Shopc DO
BRosURE IA soCIALIsTIcNo PROPAGANDA.
Vladimir Knafic: 'socialzen'' ia
Enne' Ferr; Socialism in modena veda. .... ......!....... 60
"Drzava prihodnjoSi' on
Prsletarat' ....
Ltoin hrrtan: 'Nevarni socialzem' Is
'Strahovt' PrporoclIvo) Is
"Komunsicni manifest" az
"Zakaj sno socialist
''Kdo unicuje prozvajane V maem,,
Kon.a,,.... 800" "''" 10
"soctdna demokracija in kmetsko ltudsvor. ..... ....
Voyna In sociana demokracia' Is
''Moderni sociAlzem'' .....
'Nasa bogatstva' $500.
70 & Chnnejn w. Mohk: 'socialsicni katekizem'' ...... 10
KNJ1GE IN BRosURE IA PRoTIKLERIKALNo PROPAGANDA.
Prof Wahrmund (poslov. A. Krstan):
'Katoisk vetovno nazianje in svobodna nanost,
"ksts v. Vladimirja" " verih. Prporoeliyo) . <
~ dbi klenkaizma". (Prporoclivo) 20
DRUGE KNJIGE IN BRosURE:
q konsumni drustvh' Ia
"Narodno vpasanje in slovenci' ......
"Moderni pohicni razvoj. - Modeni gospodarski razvoi. - CHI so
cianma' 10
Stir rice". (PoEudne zbrke 'VeG IuGil" 1. spons, NoLo;
NVJenJa faJmostra kozamernika- 2 Kako dMg rep e incl pes veto.
psemskeg Tohije. !. V nebeih. 4 Konec svta in sedez IN .ra
'@Ao aIeVst IL
'kako lie LEI voaskis STAN (Poljudne zbnke "Vee luel - 6 sno,iS>
Sc ' knhge in Orosurs poAjemo poNnine presto
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1912-10-18

has lost certain cherished liberties and
wasted priceless resources which she
bad soiemnly undertaken % hold in
trust for posteFity and for ali man
kind; and to the conviction that she
stands confronted with an occasion tor
constructive statesmanship such as
has not arisen since the great days En-
which her government was Set I'D.
There are two great things 70 do.
One & % Set up HE rule of justice and
q RIGHT ia such matters AZ tie tariff.
tie regulation 81 tie trusts and tie
prevention of monopoly, tie adapta-
ton oi our banking and currency laws
to the varied lses 70 which our people
must pat them. tie treatment of those
who Do THE daily labor In our factories
and mines and throughout alb our
great industrial and commercial UNI
dertakinss and the political lite Of the
people qi the Philippines, for whom we
hold governmental power Ia trust for
their service, not our own The other
the additional duty, Is the great task
of protecting our people and our re-
sources ana Of keeping open to the
whole people The doors OF opportunity
through which they must, generation
~ generation, pass, i they are so
make conquest oi their fortunes in
health, N freedom, in peace and IN
eontentment II the performance of
this second great duty We are face 10
face with Questions Of conseryation
and OF development, questions of for.
esis and water powers and mines and
waterways o. tie building Of an ade.
quate merchant marine, and the open.
ing Of every highway and facility ard
Che settling up Of every safeguard
needed By great Industrious. expand.
ing aation.- From Woodrow Wilson s
speech accepting the Democratic nom
nation August 9, 1912.
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1912-10-18
THE CHAMPION TAIN MAN.

The leanest man ever knew a.
A. McNeai quotes Abe Peters as say
Ing. used tl i've down on Owl Creek
He was tall man and i suppose that
he hadn't always been 50 lean The
fact was that he had had the ague
right along for IS years when first
met him He had a chill regularly
every afternoon at Is minutes after 4.
i got SO that people in that neighbor-
hood would set their clocks and
watches BY Link Bitter's chill. If the
town clock said five minutes after 4
When Links chill commenced the Jan.
itor Of the building would hurry up to
the tower and turn the hands on ten
minutes. Link was so lean that hts
bones ratified when lie had a chill SO
that you could hear them for quite Il
distance He got enough control of
bis frame after a while so that he
could make bis bones play a tune while
he was chilling He said that fl sort
oi kept bis mind off the ague and ne.
eonoiled him to his fags. Link was
originally a large framed man, and
when be got SO poor be had enough
skin to cover two men like him. This
enabled him to perform some curious
Ieats. For instance, he could turn
tn hts skin and while he was facing
one way in fact he seemed to Be fac.
ing the other way at one time Link
took sick and had to be fed by nurse.
The nurse was a trifle near sighed
aud during the first two days she
waited on him she poured the medl.
cine and food into a wrinkle IN his face
under The impression that It was his
mouth. AS Link had no appetite any.
way and didn't care to take medicine.
he made no objection
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1912-10-18
sIastInq at the canal.

In the last five years the operations
on the Panama canal have required
40.0S2.s50 pounds of dynamite for
blasting or an average Of s,Ol6.570
pounds per year. The estimates for
the year ending June 80, 1912. are s.
b33, 900 and for the u months follow
ing only 3.9s6,50O. The comparatively
small amount for the latter is due to
the approaching completion Of the ex-
cayation work, which will make the
total Of dynamite used over $1,000, 600
pounds. Reckoned by tons. that viii
Be 10000 tons. which sounds bigger
or smaller according 10 the mind Of
the person reading it.
For the coming fiscal year the esti-
mated need Of other materials for
blasting is $4,000 blasting caps. 1910
pounds Of insulated tape. 10000 feet
Of connecting wire, 555.300 feet Of
lead wire. e21700 80 Of electric
buses. $4,000 feet Of tfip.e tape fuse.
The Chickasha daily express. (Chickasha, Indian Territory [Okla.]) 1899-current, 1912-10-18

FAR as It's leadership was concerned
while Il was engaged in looting the
public. bat even its leaders are nov
disorganized wAile Quarreiing over the
loot AS ion the pGrty's bosses the
improper influences in American polit-
fcal lie are about equally divided be-
tween them Everywhere, Boss
Barnes is crossing swords with Boss
Finn, and their charges and counter
charges disclose greatness only when
We apply Emersons statement. Con
sistency q the hobgoblin 81 little
minds. From Gov Marshall speech
accepting the Democratic nomination
lor vice president August 90. 1872