Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

svojih hrempljih ravnotako ka-
kor delavcaP Delavstvo maj lie pri
cakuje reSitve cd kapitalisti6ne
drzave! (Aplavz). Dale: Papez
je rekel: "Kapitalisti, bodite IL
smiljeni napram delavcem!" T.
smiljeni! U-s-m-i-l-it-e Sc delav-
cev, o k%apitalisti! In kapitalisti
so res usmiljenil Tako Sc jim IL
bogi delavci smilijo, da Jill same
ga usmiljenja derejo do kosti.
To je tista stara pesem, XII Sc gla-
81: Ljubi svojega bliznjega. De
%lavec, ljubi svojega bliznjega -
kapitalista! Ljubi tisto roko -
ljubi in poljubuj jo! - ktera tie
tepe Z bi6em tlaGenja in izkoriS-
canja - ljubi roko, ktera ii kra-
de IL zepa tvoj produkt - ljubi
roko, ktera lie preganja IL kraja V
kraj! Ali narobe: Kapitalist mai
ljubi delavca! Kapitalist, kteri
ne smatra delavca IA ME druge-
ga kakor "a sredstvo izkoriSca-
MIA, maj ga ljubi. o ne! Kapita-
list ne more poZnati %nobenega
usmiljenja: or pozna samo emo
stvar profit. Kapitalisticni svet
tudi ne pozna ljubezni do bliznje-
ga, razum takrat, ko je clovek
mlad in ce je njegov bliznji -
oseba drugega spola. - Papez je
torej $ svojimi nasveti slabo a
del. Ali povrhu je tista enciklika
"Rerum novarum' nevarna. Ne
varna je radi tega, ker Sc kato-
liska cerkev obeSa "a MO, kot IA
zadnje sredstvo, ceS, pOglejte, pa
PEI je pokazal svoje srce "a delav-
ce in mi Sc borimo zanje. Da ye to
res, je dokazal danes g. Solar.
q. Solar je modroval o gre
hu' V socializmu in "a dokaz ma
vaja pred vsem knjigo F. Engel-
sa 1.-THE origin of the family"
konstatiram, da V doticni knjigi
pise Engels, kako Sc je razvijala
druzina in kako Sc je razvijal "a
kon med mozem in zeno od pra-
starih casov do danes; Engels sa-
mo razpravlja. &c Sc pa 2. Solar
in Sc kdo drugi ne strinia s TEN.
kako so ziveli ljudie V starem We
ku, kakor Jill opisuje Engels. ne
moreno pomagati. ia, "a bozjo
voljo, ali smio socialist krivi, da
je bill zakon V starih cash druo
gacen kot je danes, Ali smo mi
krivi, da so V starodavnih zadru-
gah otroci poznali samo mater, a
MISC mali kdo jim je oce? To VEN
dar nj naSa krivda. Da Ii je to POI
TEN kakSen ''greh" ee socialist
razpravljajo o druzi1skem zivlje-
nJu, kakorSnega nam kaze Ego
dovina starih narodov2 Ne! Soci-
alisti nismo odgovorni. ce .je ne
kdanji zakon pri vseh narodih
slonel ma temelju mnogozenstva,
kakor nismo odgovorni, da .je Sc
danji zakon nemoralen. Da! Sc
danI zakon je nemoralen! In to
VAN lahko dokazem. DanaSnji "a
kon Sc zrcali V TEN. da je zena
kolikor mogoce nizko, nizko doll,
docim je MOI visoko, visoko gori;
zena Je V sploSnem smislu suzn.ja.
ne pa enakopravno bite. To pa
izvira cd tistega casa, ko Sc je po-
rajala prva p~rivatna lastnlna.
Moz-gospodar je hotel pridrzati
svojo lastnino tudi pc svoji smr-
ii S TEN, da je podaljsal lastnin-
sko pravo ma svoje otroke. Zato
pa je hotel biti prepriGan, da "a
pusca syoje imetje res svojim
otrokom, cato ie napravil IL zene
svojo last; bivstvo tega zakona
izvira IL sile, ne pa liz svobode.
Tax zakon je pa V naSih oGeh ne
moralen in ravno socialism sire
mi "a TEN, da ga izboljsa tako,
dabo bodoci zakon med mozem in
zeno temeljil ma pravi l.jubezni in
enakopravnosti. o cemur danes nj
ngovora. Spolni problem pa nj
Jedro socializma pac pa ne no
mogel biti reSen drugace kakor S
socializmom.
To lie yse. kar hi imel omaniti