Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30

ce sc urduule pr OhrdJueih Sia-
varstvu slovensko, nemskO ali pa
kitajsko, delavcevo delO je enako
trdo, Ge so Brezice del Stajerske
kronovine ali pa ce pOstanejo
mestO Zedinjeni Sloveniji. Nj
hGe ne pravi, da sc delavcu nj tre-
ba brigati "a TAXA vpraSanja; ali
kdor pravi delavcem, da so to
Gajnjihove najvaznejse zadeve, all
pa cello, da so to reel, 5 katerimi
Sc bodo reSila n.iihova, delavska
vpraSanja, Sc laze. In pri tenn je
vseeno. ce Sc laZe namenoma ali
pa IL nevednosti. Zakaj ucinek je
vedno enak. &c hi delavStvo YER
jelo takim ljubeznivim prerokom,
hi zaSlo ma pota, pc katerih ne hi
nikdar priSlo do zboljSanja, kaj
Sc do reSitve.
Priznavati, da je delavstvo V
slabem polozaju, nj mic tezkega.
Ali to We dandanes naiindiferent-
nejSi delavec sam, pa mu nj treba
dokazovati. da ie res tako. Boil
potrebno pa je pokazati delavcu,
kje so razlogi njegovega slabega
polozaia in kakSni da so. Tukaj
pa Sc ME ne opravi L vero he Z
narodnostj o. ne $ patriOtizmOm
no . ilaaliymnp, tanuan p,,l.l,
ii je treba brez pobarvanih naoc-
nikov stvari in razmere. potem pa
ie treba delati ma podlagi spo-
znanja. Kdor hOce dognati resni-
co. jo mora iskati brez predsod-
kov, ne misleG. da jo re pozna, Sc
preden jo ie zaGel iskati.
Tudi ce hoGemo razumeti de-
lavsko vpraSanje, ne smemo pO-
stavllati ellie pred zacetek. Prvo.
kar Moran spoznati, je to: Kak-
Sen je polozaj delavstva V cloves
XII druzbi! V kakSnem razmerju
.ie delavstvo do ostale druzbe in
do njenih posameznih delov? &c
razmotrimo to vpraSanie pOvsem
obJektivno. Sc nam pokaze neH-
ogibno rezultat. da .je cloveSka
druzba razdeljena V razlicne raz-
rede. da je delavstvo poseben
razred druzbe. da so med posa-
meznimi razredi nujna nasprotja
in da izvira beda delavskega raz-
reda IL razrednih nasprotij.
&c ie ia rezultat komu vSeG ali
ne, je brez pomona. Glavno .je to.
da ie MEM resnica. In ia res
uica je splosna; Ona velia "a de-
lavstvo vseh narodov. "a delavst-
vo vsake vere. Polozaj delavstva
je V vsei cloveSki druzbi bistveno
enak. Res je, da Sc godi angles
kim delavcem p%ovprecno bolJe
kakor slovenskim. toda ne cato,
ker so Anglezi, ampak cato, ker
so bolie Organizirani. Ali ce pray
so njihove place boliSe, ceprav
imajo vecinoma u~godnejse delov-
ne pogoje. so vendar njihove raz-
mere bistveno enake razmeram
slovenskih ali pa turskih delav-
cev; razredna nasprotja tudi tam
MISC izginila, odvisen je lie DELAY
ski razred tudi nam cd kapitali-
stiGnega.
kjer so nasprotja. tam je boj.
Torej je tudi boz med razredi ne
lZoglben. Ne razredov. ne razred-
mega boja MISC iznasli socialist.
Oboje je hilo ma svetu davno pre-
den Sc ie moderno delavstvo FACE
10 O~rganiZirati ma socialisticniI
podlagi. Socialism nj storil VI
TEN oziru mic druzega. kak0r da
je Odprl oci tistemu delavstvu. XII
Je hOtelo spoZnati resnico. Polka
zal mu je. da je visa cloveSka dru-
zba s~estavljena IL razredov. XII
imajo vsak svoje posebne intere-
Sc; razkril mu je dejstvo, da 81
interest posameZnih razredov
nasprotujejo in da 81 morajO mas
protovati; povedal mu je, da je
visa zgodOvina dolga veriga raz-
rednih bojev. ter ga je poucil, da
mora neizogibnem razrednem
boJu zavedno nastopati, to Sc pra-
vi, da mora poiskati svojega pra-
vega nasprotnika in voditi boj
prot niemn S tistimi sredstvi. 81