Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-03-26
NaSe delO in mas boj v BODICE.

Ncou' ioch' sdihostOJtu DoJ ue-
lavstva - to je nauk socializma,
to je naSe stalisce in ma vprasan-
je:
"Je-li V obce mogoGa osvobo-
ditev delavce brez >ocializma q"
- bo odgovril slehrn zaveden de-
lavec: Ne!
V socializmu je reSitev, V socia-
lizmu je osvoboditev, - Dokler
obstoji danasnja uredba cloveske
druzbe, kapitalisti6na uredba, Sc
morejo izpreminjati Same oblike
suzenjstva ali SUBMISSIVE osta-
ia; emo trpljenje ne more odpra-
viii, pa Sc cato pojavi zopet dru-
go.
Ma zemlji sta danes diva sveta,
diva raZreda ljudi. Ma eni strani
stole oni, Xxi so ~pograbili vse bo-
gastvo in Xxi lahko uzivajo breZ
truda in skrbi. Ma drugi strani so
delavci brez vsakorSnega posest-
va. proletarci. katerih edna do
movina je delovna moe. XII jo mo-
rajo prodajati, ako hoGejo ziveti.
a $ tenn, da jo prodajajo. ustvar-
jajo kapitalistom nova bogastva.
Ma eni Strani ie toliko bogastva,
da ga njegovi gospodarii ne mo-
re.io vsega uziti, pa ce hi Sc tudi
izmiSljali nairazuzdane.iSe uzitke
- ma drugi strani pa je pomanj-
kauje in stradanje. Kdor mic ne
della. uziva ter ST. Skoraj dust
V izobilju. Kdor pa della in proiz-
vaja. - pa skoraj ia nina kru-
hal
Ako hi Sc to dogajalo pc nekem,
veGno nerazumljivem zakonu, te-
daj nam V resnci ne hi mic druze-
ga preostajalo, nego da Sc uda-
mo V bozjo voljo in otozno caka-
mo. kaj da Sc pride. da cakamo
ma smrt. Ali mi danes vemo i'll
lnamo. odkod ia krivica prihaja.
mi vemo. kaj je vzrok tega nesmi-
Selnega. n~eZnoSnega Stanla. Mi
natacno vemo. da So kapitalisti
gospodarji della samo zategadelj.
ker so V posesti delovnih. proizva-
jalnih Sredstev: zeml.je. tOvarn,
rudnikov. strojev it'd. Mi vemo.
da lie delavec V teZki O~dviSnoStl,
ker ne more sam r%azpolagati $ svo-
jo delOvLo moGjo, nego 10 mor
prodati onim. Xxi so 81 p%risvojill
VISA delovna sredstva. y kakor
nitro nam ie to znano. tedaj We
mo. da DO delavec svoboden Sele
takrat. kadar DO odpravljeno ka-
pitalisticno gospodarstvo. kadar
10 res narod gospodar delovnih
sredstev in vsled tega tudi gospo-
dar svo.iega della in njegovih pro-
duktov.
Ali elm nam je vse to znano.
ne smemo Obupno 6akati, da sc
ma bogve kakSen cudezen nacin
zruSi kapitalisticni sistem in mad
niegovimi razvalinami %zasije soln-
ce socializma. Ne smemo nikdar
p%ozabiti. da je vsakorSen uspeh V
cloveSkem zivljenju odvisen cd
mOti. Neumestna potrpezljivost,
prazno upanje nj rodilo Sc nikak-
Sne image: zmiraj je ~odloGevala
moe.
K%apitalizem ne vlada 20 "mi-
losti boZii'. nego $ silo svOie mo-
ci. In vladal bo. dokler Sc ne po-
kaze. da je delovno liudstvo mo-
tnejSc. silne.jSe. Mixer nj zapi-
sano. kdaj DO delavski razred zru-
Sil kapitalisticno druzbo: ali tudi
brez vsakorSnih proraGunskih ko-
ledarjev je go:ovo. da bo delay
stvo tresnilo oh zemljo zlato telc
V listen Casu. ko bo delavSka moe
vecia cd kapitalisticne.
V boiu mora delavski razred
zhirati bojno moo. Xxi je "a zmago
ootrebna. \ V vseh delavSkih bo-
iih ic najboljSe in naodlOcneise
orozie polcg org~anizacije - de-
lavsko cascpisje. PRAY "a pray 81
tudi moGnih delavskih organizacii
brez delavskega casopisin misliti
ne moreno.
Kapitalisti vedo. kaj .ie case
pi,je. in od kapitalistov Sc lahko