Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-05
NEvERJETNo, A REsNIcNo.

uODe lJuuJe, Katerln nj OKuIllO
popolnoma kapitalisticno ozracje,
dasi so ziveli vse svoje Mvlenje V
MEM, ljudje, Xxi so ostali posteni
in c~astni. dasi so vzrastli ma taxi
gredi cloveSke druzbe, da .je pra-
va %poStenOst in prava mOska Cast
bella vrana. TAX MOI .je angleski
financni minister Lloyd George,
Xxi zastopa mnenje, da je temelj
vsake drzave delavstvo. in da
mora biti Ia temelj krepak, da
mora imeti delavstvo dalekosezne
moznosti, da Sc razvija in uspeva,
da Sc razmahne z MIN vred vse.
kar slOni ma TEN temelju. Lloyd
GeOrgeovi govori so izSli V knji-
gi Z naslovom "BoljSi casi". Ne
kaj najmarkantnejsih rekel IL
njegovih govorov podajamo ma
Sim 6itateljem, da lehko primerja-
10. kako ceni druzabni in gospo-
darski razvoj, katerega kvas je
delavstvO. angleSki finanGni mini
ster in kako ozkosrcni so Maori
onih. Xxi vladajO mas:
"Ze stoletja so potekla cd onih
dob, ko je druiba odpravila tudi
IA ~najvecje zlocince kazen strada-
MIA, in ko .je bio cloveStvO ma maj
nizji stopnii barbarstva. nj kazno-
valO otrok zlocincev S TEN, da hi
Jill pustilo stradati. Kaj pa Sc
godi danes V ten velikanskem o.
bratu narodnega goSpodarStva?
Pride do poloma. izbruhne PAM.
ka. Ma milione delavcev je prisi-
ljenih. da neprostovljno p~oGivajo.
Delavcev ne zadene noben 0Gitek.
Ali je modrO. ali je praviGno. ali
je cloveSko. da trpe pomanjka-
ME? PoSteni delavci preletajo kri-
zem vse ceste, begaio IL mesta '
mesto. Cd enc tovarne do druge.
beracijo "a delo kakor "a miloSGi-
no. In kO Sc dan nagne gredo $
tezkimi koraki domov. trudni so.
5 praznimi rokami Sc vraGajo. po-
zdravljajo Jill donna Zbegani. mu-
kotrpni obrazi - in katerih gle
da lie lakot. skrb. PriSel no dan. in
nj pray dalec. ko Sc DO AngleSka
stresala. da je trpela take razme-
re. med TEN ko Sc je valjala V
zlatu. Ponavljam: brez ozira ma
to, da je to skrajno neGloveSko in
~nepravicno. to je rop. je zaplemba
delavcevega deleza ma narodnem
bogatstvu. V letih najugodnejSe
konjukture je delavec pomagal
pridobivati neizmerna sredstva.
milJarde so ~potekale V narodno
premozenje. Resnicno. kdo hi ne
verjel, da hi lehko pogreSili ne
kaj m%i!jonov. Xxi hi obvarovali de-
Iavca lakote in mOrecih skrbi. Ne
Spametno besedicenje Sc Sri. Ola
hi zakonito priznanje delavceve
pravice zapodilo kapital il dezele.
Ali maj %verujemo. da hi kapitali-
Sti, elm hi Sc cutili prizadete. bill
res V polozaju, da otrese.io vsak
trenutek prah to dezele $ svoiih
nog i'll da bi Sli s svojim kapita-
lom V dezele. kjer nj socialistov
in ne agitatorjev in ne radikal-
nth politikov. Lord in niihovi
pristaSi Sc Sirokoustijo tako. ka-
kor da hi naSe velike rudniSke "a
klade tasu normanskih zmag
prlnesli predniki enega cd vele-
poSestnikov semkaj in da so jih
uStanOvili vojvOdi. CROFT in baro-
nj potem. ko so ii gospOdje ukrad-
Ii lJudStvu obcinsko skupno zem-
10. ia. cello to maj hi Jim moral
vcrovati. da so vsi nasi zalivi in
VISA naSa pristaniSta nastala le
vSIcd blstroumnosti tega ali one
GA barona. S tenn namigavajo tu-
On ze II gospodie. da hi bilo ne
lzmcrno zlo posledica radikalne
z~akonadJe. ce hi lie ia imela svo-
hodno pot. I'm ma svoie najveGie
Iacudenle hi rudar videl lepega
J"tra, da je yes premog izcrpan in
preneSen ma NemeSko. da so VISA
naSa prlstaniSGa zamaSena in da
so ladle nasedle ma visokem pc.
Sku. ker kapital .ie ubezal.