Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20

MIXER tOnka ia Dl Sc 1e he dal0
prenesti. pac pa je podnebje OBJ
nekaterih primorskih krajih pre-
eel nezdravo in mrzlicasto.
Vinoreja je IN Sc slaba.
Meksikanska Industrial je V
primeri z amerikansko Sc precej
neznatna najveG Sc Sc pecajo " =
znih drzavah $ predilstvOm in ia
bakom, ma e je tudi nekaj
zelezarskih srediSc Monterrey,
a ker ie Mehikanec sploSnem
slab delavec, Sc boli pa, ker Sc ne
znajo med sabo organizovati. so
cato tudi tako slabo plaGani, da
ne hi zasluzil re kmalu niti IA su-
hi kruh in cisto vodo.
RudokOpov je tn precej. poseb-
no pc severovzhodnih drzavah
Durango, Sinaloa). a ker o teh
nisem dosti pouGen, cato tudi no.
Gem pisati wee o Nth. Skoro vsi
so last ameriSkih druzb.
Raj bi bila lahko Meksika. ako
hi odgovarjale okoliSGine, XII so
Jih vstvarjali ljudje onim. XII Jill
je naredila narava. Ali kakor pov
sod, takO je spremenilo tudi tn
prokletstvO kapitalizma dezelo IL
raja V pekel.
Neznosen ie polozai mezdnega
delavca dandanes pc celem svetu.
"A kmalu bi dejal, da .je ~najnezno-
SneJSi ravno tukaj, vkljub vsem
naravnim bogastvom in rodovito-
sti ter ~Obseznosti tie zemlje. Toll
kega ~nasprotja med bogatim in
revezem, med dandanes javnim
III nekaznovanim roparjem in pc
danaSnih Irostavah "postavno"
oropanim, hi mixer, tudi ne V
I%druzenih drzavah, ker ondi so
ljudje vsaj toliko ma boliSem. da
Sc vetina zaveda krivic. ki Sc lin
code i'll Sc jim upirajo tako ali
tako. tn pa misli revez - hvala
farJu "a njegove "bozje" nauke
- da je bio tako ze cd nekdai i'm
da mora biti Ia vedno. ker tako
v%eleva bozia in papeicva p~ostava.
ter st IL svoiega obupnega polo
zaJa nit ne poskuSa dosti reSiti.
razen kadar vskipi obup ze do VI
hunca in ga zene V revoluciio.
TuJec. Xxi Sc sprehaja prviG DO
nasem mestu. 81 cudi bogatstvu
In blagostanju. XII mora vladati V
Mekslki. sOdeG pc razkoSnih tr-
govSkih ~izlozbah. veliGastnih DO
Slopjih. vilah in gradiGih. spome-
nklh. parkih. Sirokih ter asfalto-
vanih cestah. polni razsvetljavi.
ogromnih, bogatih. avtomobilih.
SlJaJnih noSah in drugem; cudno
Sc mu zdi lie. ko vidi veckrat med
to plsano, bogato druzbo. indivi-
duNe bose, golOglave. ma nogah
Samo ~raZtrgane, zamazane spool
NJ" hlace. g prsi capasto sraico
ali pa samO NAL. luknjast. rdec
kocek in nikakor he more spra-
VIII Y soglasje tie skrajne bede 2
onm brezmejnim bogastvom. Ali
ko bl zavil V mraku ma nasprotni
del mesta, V i%ndiianski okrai. te-
daJ hi videl. kako Sc tiSGe oh vra-
hh nlzkih. zakajenih. skrajno ne
Shaznlh, IL blata nareienih hiSic.
V katerih hi ne hotel ziveti ma
kranlskem nit ne malo boil raz-
vaJen pes - cuvaj, cele gruGe In
dllancev. otroci. starci. moski.
Zenske. zdravi. bolni. vsi Y fanta.
StIcm meSanici drug poleg druge-
ga. tedaj hi dobil o Meksikan.
Skem obtem "blagostaniu" kma-
III drugacne pojme. V resnici, da
preSega TO re vse meie GloveSkih
custev, Pc tri druzine so primo
ranc ziveti skupai V eni sami ozki
IN nizki sobici. XII sluzi obenem
"a %prodajalno saba. stanovanje.
kuhlnJo. klet in cello - stranisce!
In kdor more ziveti V taken. ie
Sc sreten! ker vecina teh Iiudii
prenlle dan ma cesti, prodaia-
Joe casopise, sadie in loterijske
Srecke, IN noe - zopet ma cesti.
takO ia go zov;;o lily, -.