Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-05
Karl Kautsky:
SOciaIna demOkraciia
in liudStVO.

ga zaGetka pc vsem svojem bistvu
mednarodna stranka. Obcnem pa
ina tudi t%eznje, da vedno boil po-
staja stranka narOda, TO Sc pravi,
ljudska stranka V TEN smislu, ia
je vedno bolt zastopnica ne lie in
dustrijalnih mezdnih delavcev.
ampak vseh delovnih in izkoriSca-
nth plasti, torej velike veGine vse-
ga prebivalstva. tega, kot navad-
II o imenujemo ''ljudstvo". Znano
.je, da ina industrijalni proletari-
at tezenje, da slednjic poStane e.
DIM delovni raZred. Ocitno DEF
Stvo je tudi, da so drugi delovni
razredi V Svojem zivljenju in svo-
Jill delovnih pogojih vedno boil
slicni proletariatu; Slednjic ludi
re vemo. da ie delovni proletariat
edini razred med delovnimi az
redi. Xxi st mu vedno boil ~razvija
moe. intelligence in S%mOtrenost, da
.jc vedno boil s:ediSce. okolo kate
rega Sc zbirajo neprenehoma IL
ginjajoci oStanki drugih dclovnih
razredov. Njegovo cutenie in mis-
lienje ie vedno merodajneiSe IA
vso mnozico "malih ljudi'.
V tisti meri, Y kateri prevzema-
10 mezdni delavci vodstvo ljud-
silva. St razvija dclavska Stranka
Y ljudSko. I'm res. kakor nitro a
moStojni delavec malega obrata
Guti. kot proletarec. kakor nitro
Spozna. da jc zapadel on ali vSi
negovi otroci brez reSitve proleta-
RATA. da nj nobene reSitve zan.i
razen Y osvobodityi p%roletariata
- od tega trenutka dale mora vi
deti Y socialni demokraciji narav-
no z%astopnico svojih i~ntercSov.
Dokazano .ie, ia Sc nina bait
image proletariata. ampak da je
tn zmaga V MEGA intereSu. kajti
zmaga proletariata pomenja ureS-
nicenje tiStega druzabnega sta
MIA. ki podcli ne le mezdnim de-
lavcem. ampak tudi samoStojnim
delavcem malega obrata osvobOdi-
tev cd izkoriSGanja in zatiranja
ter pridobitev varnosti in blago-
Stanja.
Toda Socialna dcmokraciia IA
stCPa interese vSeh "malih lju-
di'. ne lie bodocnoSti. ampak
tudi ze Y danaSnji druzbi. Probe
t%ariat. najspodnejSa izmed ike
riScanih plasti. Sc ne more oSvo-
boditi, ne da hi mucil slehrno IL
koriSGanje in zatiranje. Zatega-
deli ie z~apriSeIen Sovraznik ike
riStanja in zatirania. mai Sc po-
lavlja Y katerikoli obliki. zatega-
deli je boievnik vsch izk~ori>canih
in zatiranih.
Igoraj smo govOrili o ''interna-
cionali''. Inacilno ie. da ie dala
povod "a ME uStanoyitev prole-
tarska manifestaciia "a Poljake.
Xxi so st dvignili prot car.ievemu
jarmu; ia je bila prva adresa. XII
10 je izdala ''internacionala'- pu
svoji uStanovitvi. Gestitka Lincol-
nu. predsedniku Zedinjenih dr.
zav, V kateri adresi je delavska
druzba dala izraz svoiim simpa-
tiJam IA Stvar Osvoboje suzniev
III da je bila Slednjic '~'internacio-
nala' prva ma AngleSkem obsto-
jeca in tudi IL angleSkih CLANCY
sestajajoca organizaciia. XII Sc ic
postavila ma stran cd gospoduio-
eth razredov ma AngleSkem zati-
ranih lrcev in STEER ma najizdat-
nejSi nacin. Niti irskO. niti polj-
Sko gibanje nit osvoboia suznjev
MISC imeli nikdar niGeSar narav-
most opraviti Z razrednimi intcre-
81 mezdnega delavstva.
SliCni zgledi Sc dado V velikcm
Stevilu navesti IL zgodovine slehr-
mega socialisticnega delavskcga
gibanja.
Steer praviio, da gradi socialna
demokracija ma process gospodar-
skega razvOja; socialiStiGna pro-
dukcija da ina "a svoj predpogoi
kar najbolj vsestransko nadome-