Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1912-07-31
zAsEDANf KONGREssU.
v pondeli, dne %. ceryence.

IocHdt pLOJcuudNd PIcuionu luH
poctovou ma vylohy federalnf Via
dy. - Senator Smith pred vybo-
rem, jenz vysetruje prfspevky ma
minute presidentske kampane pro-
hlasil, Ee ma volbu Rooseveltovu
rdku 1904 republikansky vybor
odmrstil pfijimati prispeyky Cd
trustii a ma primy rozkaz Roose-
velthv vratil nektere ceky, ktere
byly zaslany spolecniky fediteli
velkych korporaci. - Vybor do
hodoyaci ustanoveny ob6ma sn6-
movnami V zalezitosti predlohy
namofni nemiize Sc dohodnouti,
poneyadz demokrate stayi sc roz-
hodne proti kazdemu poyoleni ma
stavbu yalecnych lodi a vzdor to-
mu, ze Jim republikan6 senate
vysli vstfic skrtnutim polozky ma
lod6nice, nechteji ami slyseti o
pfedloze senatnf a jest vnbec
pochybno, ze dojde k nejak6mu
dohodnuti. Zda Sc, ze cht6ji de-
mokrate uciniti namofnlho pro-
gramu otazku politickou vystu-
povati S nj v Rampant. Mysli, ze
to bude pfijemno lidu a bude mi
ii dobry yliv ma voliGe, kdyz uka-
II jim demokrate, ze jsou proti
vydanf ma staybu valeGnych lodi.
Budou' carddovati svou setrnosti,
ktera Sc ale jevf ma nepravem mi
ste. Mas narod neni pro to, ably
Sc zvysoyala zbrojna sila narodG
sv6ta, ale pokud neni to zastavi-
ii jine, jest jeho povinnosti drze-
ii sc S mimi stejnem kroku a
sfle setfeni zde mohlo by Sc
stati cele zemi osudnym. Lid chce
dspornost, ale tam, kde Sc deji W.
lohy zbytecne fondy povolene Sc
rozkradou, aniz by toho mel ma
rod jakeho uztku To plati hla-
vn6 povoleni ma reky pfista-
Wy a budoyy verejne. Zde Sc roz-
hazf "a rok hrozn6 milliony, z
nichz mic neni a jdou skoro cele
ma graft. Kazdy vi, jak Sc stavi
vladni budovy. ze by je soukro-
mink postavil "a polovinu a lepsi
nez je postavi "a dvojnasobne pc
nize Spoj. Staty. V tom smeru ale
demokraticka vetsina v kongressu
odmrstila setfiti a kazdy kongres-
mix tlaci Sc kolem "sudu s vepfo-
yinou", ably mohl odnest domfi
kus speku a pomahati 81 jim k
znovuzvoleni. Armadni kasarna
We vnitrozemi jsou zbytecna sto-
il roGne obrovske penize. Sam
president Taft a odbor valecny
zadai kongress, ably te veci u
Ginil napravu, ale marne. We
stavbe valecnych lodi neni zadny
graft a zadne komisne pro PIP.
kongresniky a proto Sc takovou
rozhodnosti stall teto veci setr-
nymi. Senator Fall Noveho
Mexika kritisoval vladu, ze dosud
nevymohla cd mexicke vlady od-
skodn6 pro poskozene Americany
posledni revoluce. X tomu od-
povedela vlada mexicka, re pan
Fall mluvi necem Gem mic ne
VI, pon6yadz penize byly liz da-
vno vyplaceny americkemu kon-
sulu Mexiku a ze je poskozenf
dosud nedostali. neni vinou Via
dy mexiek6, ale n6koho jineho n
toho by mel pan Fall kritisoya-
ii ~ Vybor ma zalezitosti pray
nj odporu6il pfiznive pfedlohu,
kterou Sc ma zakazati draham
dovoz lihovyeh napoid do stata
prohibienich iak Sc zda, hude
zakon ten pfiiat vnlor silnemu
nhtlaku Sc strany kofaleenikI a
sladkn. ktefi 81 yydriuii We
Washinvtnn9 Silnnu lobv. ahy I'll.
kon uilaeili Snemoyna po-
slanea nemA skoro ami quorum a
pfe,lseda nafidil straici, ahy po-
slAl telegraficky roFkaz y@en po.
slanehs. ktsi odieli lemh honit
poli,iku neho isoa ma letnieh by.
teeh ahy ss ihned vFAtili 40
washinrtonn a konali avon prAci.
"a nli iim nkFed plaii - Pied
sr.la Clark halas nese. ie isea 10
hlASas ismokFa,s. k,eA mn stale
washingtonu atlkaji a rspahli