davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
organiziranje kapitala z. drza.
vah.

l'o zadnjem induStriiskrm Stct.
Ju IA petletno dObo l9G4-19Og
Je koncentracija kap'tala Zdrll.
lenlh drzavah silno narastla ia
doba kaze nenavadcn razvoi. Ste.
vilo industrijskih obratov e ma
raslo cd 216.1S0 ma 26S.4OI Sc.
vilo mezdnih delavrev od 5.46S..
600 ma 6.615.000 in Nrcdnost nil.
hove letne produkciIe cd 1l.794
milJonov dolarjev l,tnc prcduk.
cije cd 14,794 miljonov dolariev
TIA 20.612 miljonov. Naibolj SC Sc
pomnozili veleobra.i. oni, ol ka.
terih prolzvaja vsak ma l"to N
| million dolarjcv in Sc vec. l..
1904, je bilo tdkih ohratov O.9T
vSeh obratov, !. 1909. ze 1.1ct. Ta
priraStek je dozdevno maihcn
ali zc ]. 1904. jc bilo V teh vcle.
obratih 1850 in !. 1909. 3O.5Gt
vseh industriiskih delavcev. i'm Sc
vetii je bill njihov delez ma splo.
Sni produkciji: 1904 3Sft. 1903
43OSfS. Sc vaInejSa ie pa spre.
mcmba lastninske oblilie pri obra.
tin .Obrat, ki ie last enega kapi-
taIiSta, vcdnO boil izginja. Ma ME
govo mesto stOpajo akciiske
druzbe. Oh industriiskih obratov
jc bilo 1901 V poSesti akciiskih
druzb 1860. !. 1909 pa $3.50.
Pri tch ie bilo zaposlenih !. 1904
1864. 1909 ze 1850 vseh mezd.
min delayccv in vrednost niihove
produkciie ic znaSala |. 1904. 73..
ia. 1909 1879 sploSne produkci.
je. Obrati industriiSkih kapitali
stow SO torci le neznatni meri
deIezni splOSnc induStriiskr pro.
dukciie V IdruIcnih drzavah
Skorai vso. Stiri pctinc. imaio
akciiske druzbe. Industriiski ka.
pitalist ie torei danes brez pome.
M 20 nroduktivni process.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

kdor je hotel dobiti delo teh
kraJih, je moral izreci najnesram-
neJso protiunijSko prisego, kar Sc
Jih je kedaj izreklo. Kljub vsemu
temu je pa delavska crganizacija
rastla. Ia neuspeh pa je zastop-
nike lesnega trusta naravnost po-
divjal. Najeli so tolpe najnizje
podlih barab, jih oborozili ter po.
slali mad neoborozene delavce
Delavci so bill TEN privatnim
hlap6onom izpostavljeni polni
meri. Brezobzirno zaiSramovanje.
sikane, pretepi, tolovajski poboji
cd strani tie naiete sodrge, so bile
ma dnevnem redu.
Tudi to ostudno poGetje nj do,
seglo zazeljenega cilja. Organiza.
cija je rastla in raste tudi sedai.
kaiti delavci prihajaio do spo-
znanja, da jih edino trdna orga-
nizacija more reSiti IL ostrih ka.
pitalistiGnih krempljev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Jubilej novreske socialne demo.
kraciie.

Dne -. augusta Sc le norveSka
socialna demokracija lahko ozrla
ma petindvajsct len plodonosne-
ga della. he leta 1899 je tidal
Wergcnland. ustanoviteli modcr-
ne nOrveSke literature. list "Za
delavce", njegov naslcdnik Thra-
ne pa ic ustanovil leta 1S4S pIvo
organizacijO. Leta 1850 jc Stelo
$50 druStcv skoro 210O0 CLANCY
Preganjania reakcionarjev so pa
lozila mlado gibanje V -grob.
.Thrancia in Sc druge so obsodili
ma dolgoletno jeGo; Thrane je po-
2neic odSel V Ameriko. Cd leta
1872 SO ustanavljali strokovnc
organizacije, prvi SO sli svo-
Jim naprej tiskatii; strokovne
organizacije so Sc leta 1889 str
nile sploSno strokovno zvezo.
Leta 1880 pa Sc je ustanovilo V
kristijaniii soctalistiGno druS;v
in kmalu potem V Bergenu, Xxi je
izdajalo majhen LIST.
Rodno leto norveSke socialne
demokratiGnes tranke pa je leto
1887 .ko Sc jc ustanovila Aren-
talu delavska Stranka, Xxi je spre-
leila lcta 1889 syoie danaSnie inc
Leta 1892 je imelo okolo 5000
Glanov, leta 1900 10000. 1910 ze
$4,000. Sedaj iih jc mad $4,000.
Strokovne organizaciie so po-
mnoIilc svoje clanstvo oh $500
lcta 1899 ma 50 600 leta 1o11
Stev'lo olaSov nri vol'tvah v
Stortiro. ri 20 hilo Lotto 1ono
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
AngleSka duhvScina in
SOclaIiZem.

kako neopravicena in neute-
melJena Je gonja nekaterih du-
hovnlkov proti socializmu, kaze
duhOvscina na AngleSkem, Xxi St
V znatnem Stevilu postavlja ma
stran socializma. Pred kratkem
je l16 pridigarjev podpisalo ma
nifest, katerem je njihovo sta
llSce napram sociahzmu jaSno
dolO6enO. lSti manifest pa tudi
dokaZuje, da resnici nj nobene
bistvene razlike med njihovim
socializmom i'll socializmom, XII
ga uci Marx. Poleg teh 1l6 pod
pisnikov je Sc obilo drugih, ki nj
so podpisali manifesto, a sc kljub
temu docela strinjajo mimi.
Tozadevna izjava Sc glasi:
Mi podpisani duhovniki kris
tanskih cerkva raznih denomina-
cij lelimo izdati to izjavo ma
menOm. da zavrnemo sploSno
mnenJe. kateremu jc dalo povod
nasprotno taSopisje, da Sc socia-
Iizem, Y katerega mi verujemo V
temelJu razlOtuje od socializma.
ki ga propagirajo priznane socia-
listicne organizacije.
Mi izjavljamo, da obsega soci-
ALIEN. katerega mi verujemo.
jayno skupno lastniStvo in uprav-
lJanje vseh proizvajalnih. rape
cevalnih in izmenjalnih sredStev.
.torej je mas socializem popolno-
ma enak onemu. Xxi Sc uci po
vsem svetu.
Mas socializem nj ME mani re-
sen i'll nc mani popolr zato, ker
lc V wen 4 naSim krSGanstvom.
Skupni >ocialiStiGni nauk je go
spodar>ki nauk in ga zato lahko
propagiraio vsi liudje. pa mai
hodo kristjani ali brezverci Po-
leg tega mi kot duhovniki kris
.canSke we're uvidevamo da je ta
.ekonomski nauk V popolnem so
gIasju naSo vero. KonGno smc
mi tudi mnenja. da lolocila naSe
Yer" cd mas zahtevaio. la ia
nank odobrimo in propagiramo =
Tako StaliSce torej lavzema
napram socializmu angleSka du-
hovSclna. ki je >ploSno znana kot
nalboli tolerantna. naibolj H.
obraZena in najboli napredna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Kapitalisticna zlobnost.

Nsak dan mas seZnanaJa no
vimi podlostmi, katerih Sc poslu-
zuje kapitalizem svoji besnosti,
ko Guti, da Sc mu tia pod noga-
mi majajo in da so ure njegove-
ga zivljenja re precej dobro pre-
Stete. Da bi Sc Sc naprei vzdrzal
ma viSku svoje sedanje moci, Sc
njegovi zastopniki prav Gisto ne
ne sramujejo posluzevati St maj
vecjih lopovScin V dosego tega
namena. Zlasti oh casu volitev
zgube kapitalisti zadnio trohico
cuta pravicnosti i'll dOstojnosti.
Ako svojiil podllh nakan ne
morejo doseci najle simi oblju-
bami in "bluff-om'. tedaj Sc po-
sluzujejo podkupovanja; ako Sc
to ne zadostuje njihovi samogol-
nosti. tedaj skuSajo svojega mas
protnika ubiti moralno. pri &c.
mer Sc ne straSijo tudi naiveGiih
zrtev.
Tako je ma pr. kapitalistitni
list "The Times Seattle. Wa.
shington. oh casu zadnjih obcin-
SIKH volitev prinesel naravnost
zavraten napad ma socialistiGne-
ga mayOrSkega kandidata Hulet
NJ. Wells-a. Xxi je sedaj vlozil
tozbo zoper omenjeni list Ia $40
600 odSkodnine.
Tx pred volitvami je "Timcs
opisal Wells-a kot docela nic
vrednega cloveka, zopcr katere-
ga bodo zvezine Oblasti uvedle
kazensko postopanje ter prekli-
Gale njegovo drzavljanstvo.
Ker je priSel ia napad par
dnij pred volitvami in ga je bilo
nemogoGc zavrHiti pravocasno
ter pokazati volilcem podlo zlob-
most nasprotnikov pravi luci,
ie zelo uplival, zlasti ma zaved-
ne voGlce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

1000, je naraslo do 1906 skoro ma
$4,000 i'll 1909 po uvedbi zenske
volilne prayice ia $1,000 ,dobro
cetrtino vseh glasov. Kliub temu
Steje frakcija v Stortingu samo
ii clanov med 1913.
Strankino Gasopisje obstoji IL
s dnevnikov ID dvakrat do tri-
krat ma teden izhajajocih listov.
Glavno glasilO "Socialdemokra
ten" KristjaniJi ina 10000 Ma
rocnikov. Stevilo obGinskih ga
stopnikov je poskocilo cd 147 v
letu 1901 ma 1071, cd ten 33 zen.
V letu 1910. Stranka ina V sed-
mih mestih vecino. velikem Ste
'vllu pa najmoGneise zastopstvo
obclnskem svetu. DelO V obGinah
kaze marslkatere uspehe. ma pri-
mer ustanovitev mestnih stano-
vanjskih his, posploSenje trgovi-
ne netilom, uStanovitev Solskih
Jedilnic it'd. V dezelni postavOda-
j je stranka uresnicila velik ma
predek, zensko volilno pravico,
osemurm delovnik "a drzavne
delavce, zavarovanje ribiGev in
lesnih delavcev proti nezgodam.
drzavni prispevek blagajne "a
brezposelnike, podrzavljenje le-
karnistva, ki je zasti vazno "a
redno naseljeno prebivalstvo ma
severn. Znizal Sc ie davek ma
sladkOr. PaG pa .ie bill brezuspe-
sen boz proti naraSGai iocim bre-
menom militarizma ma suhem in
ma morju.
Cd 1906 do 1909 tvori frakciia
V Stortingu svojim 10 mozmi
k vecini radikalcev, ki Stejejo 60
moz. Lcta 1909 so Sc skrcili ma AZ
zastopnikov in zdruzeni konzer-
vativci in liberalci so dosegli S.
% .glasoyi veGino. Iakonodajna
doba je potekla. Move volitve bo-
do najbrze Zacetku oktobra.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
"a MILWAUKEE,, WIS.

sodrug Etbin Kristan bo govo-
ri "a Slovence naSi naselbini
one 20. septembra, to je v petek
secer in ne v soboto 81. sept,
nkor je bilo prvotno naznanje-
.. Sodrugi, vsi ma agitacijo, da
g shod kar najstcvilnejSe oh
Kan Shod Sc vrSi v s. s. Turn
alb. zacetek tocno OBJ polu
Mmih zveGer.
Slovenci v Milwaukee in oko-
Sci, vsi ma ia shod!
John Novak, tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Boj prOti trgOvini z
dekleti v I. dr..

"Od $1,000 do 10000 deklet V
starosti od l3. do % leta pade
vsako leto kot irtev trgovine z
dekleti Hdruzenih drzavah. Cd
teh je velika veGina rojenih anne
rikank.
Okrog 10000 oseb obojega spo-
la 81 della ugodno zivljenje ku-
povanjem in prodavanjem deklet
ter pobiranjem zasluzka teh "a
vrzenih zrtev.''
TakO nekako Sc je izrazil po-
sebni izvezni komisar "a odpravo
prostitucije Stanley w. Finch V
Washingtonu.
"Tako lahko je delati zivlien-
je trgovino dekleti, da Sc te-
ga posla posluzujejo vsakovrstni
brezvestni nicvrednezi, ki povsod
prezijo ma mlada dekleta. Ia tr-
govina cyete tako bujno zadnjih
par let, da je danes najmanj en-
Getrt miljona zensk, Xxi zivi to
>ramotno livljenje V javnih in
skrivnih bordelih. "
Finch vodi YES boj, XII ga ie
zvezina vlada podvzela zadnji
cas- prot trgovini dekleti.
Kongres je leta 1910 sprejel o.
ster zakon proti trgovini : Glove
Skim mesom. Toda kljub temu
Sc do pred kratkem nj nacesar
storilo N omelitev tega ostudne-
ga pocetja. kateremu lie Finch
napovedal sedaj hud BOZ. Cd
meseca maja t. !. sem so izdeloya-
Ii nacrti Ia tai BOZ. Pc izde-
lanem naertu bo nastavljpenih o.
krog 1000 uradnikov "a ia namen.
NaSa vlada Sc nam zdi TEN
oziru podobna Gloveku, XII po-
pravljs pOdirajoco Sc hiSo ma
strehi. s to popravo na strehi
ne bo ME pOmagano, ako Je temelJ
slab. Sc bo hiSa vseeno podrla
Ista je preganjanjem prostitu-
cije. VISA preganianja, vsi zako-
nj III vsi detektivi ne bodo nic
pomagali, dokler dekleta ne bO-
do tOliko zasluzia. da bodo lah-
ko dostojno in poSteno zivele.
Kako mai Sc dekle prezivi ire
mi. Stirimi. petimi ali sestimi do
larji ma teden, ako io samo hrana
in stanovanje toliko stane. Kje
je potcm obleka in drugo.
Date delavkem popolno vred-
most njihovega della in yes BOZ
proti prosti;uciji bo nepotreben.
kajti le malo deklct je tako sla-
bin. da hi bile pri wolff prodaia-
ii Sc "a denar. ako hi imele "a
posteno in dostojno zivljenje do
volj potrebnih Sredstev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
P0DPoRA "PRoLETARCU"

od Sknpnega piknika. katerega
so priredili nasIednii klubi Jugo-
sloy. Soc. Iveze. stew. 3, II. IL.
81, 81, 40, -. II in IS V Milvale
IA, Jc dobil Prolctarec" $45 90
kot del cistega dobiGka.
To Je prvi skupni nastop omen
Icnih organizacii in Sc je.v v>a-
KEN oziru povolino obncsel. V
niereSu socialistiGne stvari 10
IA Sc to kooperativno delo naSih
'"'a'iSticnih organizacii NADIA
';-:e
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Pslozaj leSnih delavcev
i iuznih drzaVah.

| Ie ltaK neLnoSeh PoiO@oJ
a.laycev in farmarjev V Juznem
.o,dnem pasu Sc je neprestano
slsbsal ter trial prizadete delavce
naraynost obup. Vsle dtega Sc
i prav mic cuditi, da so delavci
aSeli revoltirati proti takim ne
nosnim razmeram, oziroma proti
4 lsnemu trustu. Xxi je V svoJi bor-
,;rani bestiialnosti zgubil zadnji
ht praviGnosti in tlovekoljubja.
Ia revolta izgleda kot da Sc je
norodila enem dnevu, temu
Il tako, marvec Sc je kuhala ce-
M pet let. to je, cd zadnje krize
raprei. To krizo je namrec lesni
tnlst izrabil svojo korist s TEN.
da je vsled sploSne brezposelnosti
nojim delaveem znizal place ter
podaljsal delovni cas- po celem
mgu. To brezobzirno pocetje Je
mdilo obsezen Strajk. katerim
10 81 res pridobili nekaj ugodno-
ri. znatnejse odpOmoci nj do
~gel. Poleg tega pa so straj jku-
joei delavci zagresili usodepolno
napako, XII Sc sedaj bridko mastu-
/ je mad mimi. Delavci so namrec
ugodili zahtevi lesnega trusta. da
se ne bodo organizirali. marvec
bodo Sc najprej ostati brez medse-
bojne vezi. To je najvecja napa
Ia, Xxi jo morejo delavci danas-
jem organiziranem svetu sploh "a
sreSiti.
q Ii delavci so torej ostali neor.
fanizirani; vsled tega so bill ne
,posobni upirati Sc neprestano
isstoei draginjT TEN, da bi "a
ktevali zvisanje plac. ki MISC
tale samo nespremenjene, mar.
zee so Sc dostih slucaiih cello
Enizale. To je Slo toliko casa ma
prej. da delavci MISC mogli wee
prenaSati.
Njihov polozaj mora biti jasen,
ako povemo, da so lesni delavci
'zurjeni ali neizurjeni, dobivali
S1.5O in mani ma dan "a deset ur
leila. Ia delo cez cas- MISC dobivali
aikakega placila. Poleg vsega te-
la, so morali delavci sami vzdrze-
Eati kompanijske zdravnike. boil
aisnice i. t. d. Visoke pristojbine
10 cesto znasale polovico zasluzka
aa teden. Da so kompanije ia
fsak cent izpresale IL svojih de-
hvcev, so ustanovile svOje pro-
2ajalne, katerih so morali de.
lavci kupovati. Gene V teh pro,
dajalnah so bile "a $3.50 viSje ka-
tor v mestih. Upelian ;e bill tudi
takozvan sekovni sitem, XII je de-
hl delavcem obilo sitnosti.
Zadnja zima je bila zelo huda
in dolga, kar je polozaj znatno
poslabsalo. Dosti druzin je zivelC
90 samem kruhu in vodi in cesto
Sc tega nj bilo dovolj.
Vsaka proSnja delavcev je bi.
Ia zastonj; samopasni kompanij
ski mogotci so vsako zahtevo po
zbolSaniu brezobzirno prezrli.
Nekako pred enim letOm so u.
stanovili organizacijo: "Bratov-
eina lesnih delavcev" Club "a
vsako nacelo pravicnosti, slep "a
vsak gospodarski zakon ie lesni
trnst zacel neizprosen BOZ proti
lel delavski organizaciji. Lesni
deiavei so bill izprti povsod, kjcr
Sc 1e poiavil upliv organizacije.
Samo v Louisiani je bilo izprtih
mad 1000 delavcev. TEN so sledili
delavci Texas. Arkansas in Mis-
nssippi ne dosti manjSem Ste
vim.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Delavci sc lahko sami odloGijo "a
kandidate.

Centralni delavski koncil Los
Angeles, Cal, je postal predsed-
mku AmeriSke delavske federaci-
Je "a. r. of h. Samuel Gomper-
su telegram, katerem protest.
ra proti priporocilu demokratske-
ga predsedniSkega kandidata ella
nom te Organizacije.
V vodstvu A. deI. federaciie Sc
Je namrec udomacila navada. da
uradniki priporoce delavcem GO
tovega predsedniSkega kandida-
ia. kateri je pa dosedai Sc vedno
bill kandidat enc kapitalisticne
stranke.
Los Angeles-ke unije pa so
mnenja, da so delavci Sami do
voli izobrazeni in razsodm in i'm
izbera predsedniSkega kandidata
ne della pray nobenih tezkoc. Ako
so delavci Stanu izbrati in Two
hti uradnike Svojih unij. tudi V
izbiranju prcdsedniSkega kandi-
data he rabiio nobenih placanih
namigavanj,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
LetO (VOl.) VII.
NeStrankarStvO- Zadnia
reSitev kapitaliZma.

kako obupen postaja polozaj
naSih republikanskih in demo
kratskih naSprotnikov nekate-
rih mestlh, oziroma okrajih, o
TEN naJbolje prica takozvano ne
strankarstvo, ki je direktna po-
sledica padajocega upliva in mo-
ii korumpiranih kapitalistiGnib
strank.
Sijajen nastop zavednega mil
wauskega delavstva pred dvema
letoma je strl glayno kolo tam
kajtne kapitalisticne poitiene
maSine. Il MO pa Sc ie ustavil tu-
di bOgat vir prigoliufanih do
hodkov 'vsakovrstnim politicnim
in pcdjetniskim Spekuiantom.
Milwausk! kapitalizem je bill
nekaj casa brez politicne glaye.
POraz je bil tako obsezen. da O
premagi Soeialisticnih sill sploh
misli nj bilo. Treba je bilo misli-
ii ma odpor move vrste. Preostaja
10 Jim nj druzega kakor zdruzi-
.tev vseh protisocialistienih sill,
koJih geslO je bio Use "a uni
Genie socializma -
Prej navduSeIft republikanci
uSakOvrstnih kalib.ov in ponos-
nj demokrati. XII so farbali svoie
volilce Z nepremostljivim sovrasa-
vom do republikancev, so kon-
struirali novo politicno maSino. z
lmenom nestrankarstvo. Navdu-
senja IA obratovanje tega stroia
nj bio, treba ,.ie bilo vanj upreGi
vse koristOlSvstvo. Vera in pro-
stltuciJa. YES kapital in cd MEGA
zasuznJen element je sci boi
protl sccializmu.
Res Sc Jim. je posrecilO pri zad.
nnh volitvah doseci klaverno
zmago. a sOcializma MISC unicih
Social-demokraticna stranka v
Milwaukee je IL tega boja nSla
cistcJSa. motnejsa in popolnejsa
kot je bila poprej. Stevilo nienih
glasov Sc je znatno pomnozilo in
odpadE 50 neZavednezi.
Nestrankarstvo V Milwaukee
Je Sc vedno pri zivljenju. Pri no
vemberskih volitvah bo zopet ma
stopilo, a re dosti klaverneise
kakor Je zadnjo pomlad. kajti
mllwaurani so spOznsdi nestran-
karstvo pravi mGi in bodo cato
pri novemberskih volitvah L MIN
temelJrO i'll Ia vSelei obraGunali.
lsto kakor Milwaukee zad-
MO pomlad Sc sedaj godi Sche.
nectady, \. Y. ki ina socialistic-
no mestno upravo IN kjer tam
KaJsnJi mayor DIR. LInn kandidi.
ra "a kongresmana. VISA sila ka-
pltalIzma Sc je zdruzila zoper soc.
stranko.
A he samo Schenectady. am.
pax povsod, kjer 81 je socialnem
prldobll moe. Sc pojavlja nestran-
karstvo. IL tega je razvidno. da
doba sploSnega nestrankarstya V
Il. drZavah nj wee dalec cd mas.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

Izstrelitev vseh topov ma eni
bojni ladiii samo enkrat stanc
$150.000. S TO svoto hi Sc lahko
postavili domovi $50 delavcem.
katere ie karitaliSt;cn sistem o.
ronal Nth donna.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

NajnovejSa opazovania znan-
stvenikov kazeio. da della buGela
najvec po Stiri ure ma SHIT vsaka.
TIE zivalice so potemtakem mo-
dreiSe kakor Indie. One vedo. da
kratek cas- kooperativncga della
zadostuie "a prcskrbitev vsega
paina.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

Vrhovno sodiSce V drzayi New
Jersey je dolocilo, da nobena po-
rota tel drzavi ne SINE pripo-
znati starisem, kojih otrok ie
zgubilo zivljenje po krivdi kake
kompanije, vec kakor $1,000 cd
Skodnine "a njihovega otroka. V
tel drzavi je guverner prcdscd-
nISki kandidat dcmokratskc
stranke w. Wilson, XII ic znan
po svoj i "vcliki" naprednoSti.
Da je njegOvo naprednost samo
"pavovo perje" kaze deistvo. da
Wilson niti emo besedico nj pro-
testiral proti omenjeni Skanda-
lozni razsodbi. Wilson je napre-
den samo "a kapitaliste. "a reve-
ze. delavce je pa najveSji nazad-
MAX.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

V zadnjih sedemnajstih letih
so Sc V Ameriki zivljenske raz-
mere podrazile IA SOC, med TEN
ko so Sc place zviSale samo 1917.
V nekaterih slucajih pa cello mic.
To Sc pravi 4 drugimi besedami,
da Sc je zivljenjc sploSnem po-
slabSalo IA 25%6 V TEN Gasu. In
to maj Sc imenuje cas- prOsperite-
tie. Dokler bodo demokratje in
republikanci obdrzali vlado. toll
ko casa Sc bodo razmere vedno
slabSale.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

Cd vsakih 800, Xxi iih ie vlada
4. dIav !. 1910. izdala. ie Slo
S11 "a militaristiGnc namcne. a
SamO $lS5 "a pospcScvanic far
marStva. Po mrcriu nose Wade
:" rh'ianio h5l'rat va5neiSe kakor
mn Do'iodelStvo. cd katereea ie
"""o 5;vl;orie odvisno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

Amerikanci hi Spravili YES
zrak V steklcnice. ako hi Sc to
dalo, ter ga pOtem prodajali IN
drag denar. Lahko smo sigurni.
da hi pustili vSakogar umret cd
pomanjkanja zraka, ako hi ga ne
mogcl kupiti. Organiziral hi Sc
nedvOmno zraGni trust. Xxi hi drl
ljudstvo ,kakor ga dero danes
pctrolejSki in drugi trusti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

his paper is devoted
!. the interests of tn Q
~erkint class. Work.
.rs are entitled to all
vhat tn oy produce.
Albuquerque evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1911-1914, 1912-11-06
SESSIONS OF ASSOCIATION
WILL BEGIN TOMORROW

abe sessions OF tho association
proper will begin tomorrow at 0
o'clock In the Isiks' theater. The the
ater viii doubtless be filled with teach
ers when ReY, II. ~ Williams OF the
GOLD and BNpadway church pro-
nouhces the invocation which will DO
followed By addresses Of welcome by
Mayor D. *. II. Sellers. County Super-i
intendent A.. Montoya. and City super
iptendsnt John Milne. A response
VIII be made By u. Il. Larkin OF Las
Vegas. followed by music by the u,
". M. oiee club. after which the req
ular program will be In order. In
Guiding addresses by DR.. David r..
Boyd, OF the University OF New Mex
leo, By Alvan ~. White, state super
lnteRdent Of public instruction. and by
H. w. Cqnway,---superintendent OF
schools In Ration.
Thursday evening will be given over
10 the Intersch olastic oratorical con-
tcsts, which viii be held in tho Elks
kheater. The Las Vegas Cleo Iclub
will give an operetta during the con-
ference OF the judges OF the contest.
Albuquerque evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1911-1914, 1912-11-06

iasm manifested. A number OF very
interesting pagers were read by county
superintendent, both at the morning
and afternoon sessions, and the dIss
cusslonh THAI followed were extremely
animated. Vt 4
The city and town superintendentnf
section. presided over oy w. L. Bishop,
OF Gallup. and adlss Nancy Howett, OF
Albuquerque, proved one bf the fna-
lures OF the program OF the day. The
general topic az the morning session
was Manual and Industrial Train
ing" Mrs. r. b. White read the first
paper, what the State Department
Proposes 10 Do TO Encourage This
Work" Tho reading OF Mrs. Whites
paper called forth an extended discus
sion, when was extremely lntereatInE.
especially so TO the young rural teach
ers In attendance, AL OF whom have
their Ideas an TO this important dues-
tian. A humber OF the teachers from
rural districts gave their experiences,
II being generally the method appar-
emily, TO introduce manual training
and Industrial work whereYer posi-
Bile, provided there wns time for such
work and 10 adapt the work to the
various cQmmunitiea. The afternoon
session of'the city ana. town superin-
tendents' section was given over TO n
discussion OF the general topic. state
Adoption OF High school Books" Al
van ". white. superintendent Of public
instruetlon, read n paper on do Cur
Laws Require state Adoption vi
Albuquerque evening herald. [volume] (Albuquerque, New Mexico) 1911-1914, 1912-11-06
BABY IS INSTANTLY
KILLED IN AUTO
SMASHUP
Machine Runs AmuOk in Ariz-
ona and Leaps 10 Bottom of
200 Foot Bank With Fatal
Results.
Especial correspOndenss 40 tAs HsraIal

especial CoFreHpOndGnee 40 the Herald I
Flagstaff, Aria, Nov s,--The eight
cen months old baby or Mrs Minnie
Willard was Instantly killed when an
auto carrying party en- route from
Flagstaff 10 Prescott Jumped over .
clin near Prescott. Tha car had pre-
vlougly gone through various vicissi-
tudes, being stranded IN the middle Of
n hooded arroyo with water level with
tne floor until man arrived with a
rope and two COW horses and pulled
the machine out
The occupants Of enc. car were Mrs
Burkes and babys Mfg. Willard and
oaby, Miss Gertia nsown and Miss
Emerson. The caF stopped for some
reason and MIR. HurkeA sot out OF an
other car. there being three machines
IN the party. 10 crank tp the balky
machine. He oFank&d Il With the
clutch IN gLd the engine started with
q Jerk, pushing the c9~ over the ateap
bank OF canyon iatdlNa bottom side
up or the bouidefa Sue feet below.
Miss Brown and Miss fsnSfa0n ininpr
Cd out but mrs. MnFkeA and Mrs. Wi.
lard went to the bottom uf the can =
yon with tho Gag TIC willard bany
was killed almost anblp, MrH, VIII
lard had bEraine& ntlDt and 8 Hiight
cut on her oheh1 pfIs Burkes was
lplnloned uAdeF ~ bat was not
badly lniared. IhA thock and eN-
ponure 70 cold, WNaf, developed
pgeurisys from wIhqh NJ u saGerlng
great deal. A