Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-05-28
K%Onvencija SOcialiSticne Stranke.
Poroea FIR. Petrie.

Ike, XII Sc je zacela II. in koncala
10. MAJ .Je "a vse socialiste veil
kega pomona. Pc delu tie konven-
CHE Sc da soditi, kako dalec je
prisla stranka V svOjem razvOju
in napredku cd svojega rojstva
1901 V isti dvorani V Indianapoli-
SUI, pa do danes. In ako Sc primir-
ia delo, Xxi ga je izvrSila ia kon-
vencija z onim IL .leta 1901; Sc vi
di, da je stranka pazljivo zasle-
dovala razvoj kapitalizma in ME
ga politiko in vsled tega priporo-
ella delavstvu TAXA sredstva V bo-
.ju "a dosego takojsnjih in konec-
nth zmag, Xxi so s. il zdela najbolj
uspeSna.
V teku deSetih let Sc .ie V Anne
riki V gospodarskem in polite
mem z~ivljenju s%premenilo mnogo.
Osredotocil Sc .je kapital V mogoc-
nih trustih in tako p%rovzroGil boil
.iasno crto V odviSnosti delavske-
ga razreda cd kapitalisticnega.
StatiStika dokaZuje, da ne Same
industrial pc mestih t. j. fabriSka
proizvajanja so preSla V roke veil
kin trustov, ampak vsled Speku-
lacij pc eni strani - i'll radi uspe-
SneiSih obdelovalnih Sredstev ma
farmi - pc drugi, so Sc Osnovah
tudi sindikati velefarmariev, ki
t%vorijo trust svoje vrste. Prevoz-
ma sredstva, surovine in Sploh
produktivna sredstva Sc oSredoto-
cu.ieio vzlic navidezni DRAWN res-
trikciji, - Xxi so poznane pOvsod
kot farse - V rokah %trustov, Xxi so
V medsebojni zvezi. Kar je bila
pred desetimi lett teorija, ali kar
Sc je smatralo "a pretirano SANTA
RHO, Sc danes prakticira, vzlic
vsem zeljam malih pr~oducentov,
da .je treba It'll nazaj V dobo roc
mega della in konkurence. Novi
stroll ~proizvajajo cimdalje wee,
polnijo trge L robo in ustvarjaJo
ne lie razred industrijalnih delav-
cev, ampak tudi induStrijalnih
prodajalcev potisnjenih odvis-
most veletrgovine. In tn Sc srecajo
prvi - delavci - in drugi, Xxi az
'pecavajo produkte agent vele-
trgovine. Nal trgovec ne more
wee Saniati o morebitnih miljonih,
XII Jill DO pridobil s svojo trgovi-
no. Zakon m%onopola je precrtal
vse racune.
Med TEN. ko Sc V vsakdanjem
gospodarskem zivljenju vrSe pre-
vrati V obliki proizvajanja, $ CT
mer Sc reducira delavceva rabna
vrednost V podjetju in Sc jo po-
stavlia ma milost in nemilost GO
spodarjev orodja -strojev. Sc pa
pc drugi strani vrSe V obGinah,
mestih. dezelah in drzavah neza-
s%liSane politicne korupcije. TIE ko-
rupcije nastajajo vsled pritiska
industrijelnih %mogotcev ma stare
politicne zastopnike postavoda-
.jah, da hi izposlovali zanje take
zakone. XII bi varovali NTH inte-
reese. Teh vrst Skandalov najdemo
vsak dan V Gasopisju. Use to pa
delavstvo vidi in Sc istotako orga-
mira gospodarsko i'll politiGno.
Gospodarsko svojih unijah, po-
litcno pa V socialisticni Stranki. Xxi
ina danes dolcen program ne sa-
mo Ia skupno dezelo, ampak tudi
"a obcine III posameZne drzave
kakor zahtevajo potrebe z ozirom
ma razvoj kapitalizma in njegovih
legislativnih Organov, Xxi ga pod
pirajo in Scitijo, da zamore IL
koriScati ostalo maso. Kakor hit
70 Sc osredotocuje kapitalizem.
tako magic nastopa tudi social
zem. In cas- nj wee dalec, ko bo
ameriSko delavstvu ma krmilu
prevzelo Waldo V svoje roke in da.
10 ljudstvu potion socialisticnih
postav nazaj tisto, "a kar je bilo
V luci starih, sebicnih kapitalistic-
min postav oropano. Zadnja kon-
vencija je pokazalo jasno, da Sc
blizamo urnih korakov naprej "
tel smeri.