Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

ga pospeSuje. Povzdiga tOrej nj lie
MONA, ampak tezi,i moramo "a
MO re IL tega razlOga, ne oziraje
Sc ma mnogostevilne druge razlo-
ge, XII izvirajo deloma IL razmOtri-
vanj razuma, deloma liz nagibov
soGutja z ubogimi propadajocimi
kmeti in malomeScani. Gin boljSi
je NTH pOlozaj kot konsumeatov,
elm visje so njih %zivljenske po-
trebScine, elm globlja je niih raz-
sodnOst, TEN preie bodo prenehali
voditi boz prot vclikemu obratu
$ konkurenco lakote. TEN preje
bodo opustili brezupno boJevanje
in bodo ojacili vrste proletariata /;
toda ne vrste poniznih, neOdpor-
nih, skromnih najspodnejsih pla-
sti, ampak stopili bodo naravnost
V vrste bo~jujocih Sc, ''pozeljivih",
svojega ella Sc zavedajocih pro-
letarcev i'll bodo 5 ten pospesili
njih zmago.
Ia zmaga ST ne bO rodila IL pro-
palosti. kakOr j. marsikdo menil (;
ne IL propalosti malomeScanstva
i'll kmetov. ne IL propalosti prole-
tariata. Socialna dcmokraciia ina
Y polni meri vzrok. da Ovira pro
palOst ma eni strani pray tako cd
lo5no. kakOr ma drugi. in tudi de
la to. kolikor dalec Srzcjo nienr
moGi. Da ojacijo socialno demo
kracijo. nj torcj lc Y ~intcrcsu me
zdnih delavcev, ampak pray tako
tudi V intereSu vsch drugih Sloirv
prebivalstva. Xxi live od Svojega
della in ne cd izkoriScanja.
Odkar Obstoji moderna drzava.
mali meSGani in mali kmetje nj
kdar MISC popolnoma utcgnili. da
branijo syoie. intercSe Ease same
proti drugim razredom. Danes
morejo to Sc mani kakor preje. V
varstvo svojih i~ntercsov So mora
jo zdruziti 4 enim ali wee drugimi
razredi. Mill po zasebni la>tnini
vzgojeni naeoni Jill podc mcScan-
skim stranbam V na%roG.ie. 10 Sc
pravi. da Sc zdruIiio T. emo iZmed
'azliGnih skupin gornjih posedu-
.joGih razredov. McScanske stran-
Ike same iscejo To zvczo. dcloma IL
cistih strankarsko politicnih po-
treb. dcloma. kcr vidiio Y maihnih
ljudah neZavednc voliIcc. Iii Jill
rabiio. dcloma pa tudi IL globljih
razmotrivani. Iakaj pray dohro
vedo. da jc zasebua lastniira malih
kmetov in maiih mcScanov Sc da-
nee najmocnejSa opera zaSebnc
lastnine sploh. : ten pa tudi IL
koriScanJa. Xxi "a u~ganjaiO. DO
blagostanja malega muza Jim hi
prav mic. Da "a obremene kot
konsumenta. 80 takoj ~pripravlje-
nj. Maj le propada. samo ce ME
gov mali obrat popolnoma ne IL
CINE. XII GA vzdrzi y krogu zaseb-
ne lastnine. Use t. Stranke pa ina
10 intcres de raZSirjenja kapitali-
sticnega izkoriScanja. torei do ma
predovanja gospodarskeea razvo-
ia. Steer Iele. ia ohraniio kmeta
in rokodelca. tudi jima To obcta-
10. y resnici pa store vsr. kar mo-
.rejo. da razsirijo gospodstvo veil
kega obrata i'll zatro kmccko in
rOkodelsko proizvajanje.
Cisto drugacno je razmerje med
samOstojnimi delavci malih obra-
TOW in socialno dcmokracijo. So
cialna d~emokracija So scveda ne
o boriti IN %ohramitcv malega
obrata, V resnici pa malemu obra-
tn Sc pray mic nj treba bait social.
ne demokracije. kapitalisti ali We
~leposestniki so tisti. Xxi razlocuie-
10 rokodelce i'll kmcte. ne prole.
tarci. Pac pa .ie zmaga proletaria-
Ia. kakor smo videli V prejsniem
poglavju, edino sredstvo. XII BIO
napravilo konec TEN razlastitvam.
kot konsumentje pa imajo samo-
stOjni delavci malih obratov cna-
Ike interese kakor proletarci. To-
rel imajo V polni meri vzrok. da
Sc zdruzijo $ proletarci. to Sc pra-
vi, da sc priklopijo socialni demo-
kraciJi in 5 tenn varujejo svo.je in
terese.