Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-04-12

lHge Qem. 1fS. ~, ..
Vi have lyttet til Faraos Pradiken, nu skullo
Vi Sc paa Faraos Tlskikkelser. De ere overordent
hg omskiftende. Vi skulle Sc Hgypten have sic
op til den hejeste Velstand og Magt og after ned
styrtes til Slaveriets og Nedyerdigelsens Dybder -
men dog med Udsigt til after en- Gang, som Resul
tat at Eyangeliets P~rediken, at hyde Frihed, Vel
stand og Fred.
Men Vi Vile ogsaa mode den Mening, at al saa.
dan Tale ON en- fremtidig Bestemmelse err uviden-
~skabelig, en- foraldet Overtro, som Udyiklineslu-
rens Teori har kuldkastet. Thi ligesom Verden bley
til uden EN- Skaber eller nogen bestemt Plan. idet
allie Ting voksede frem, som Diet kunde hende sig,
saa Diet st@rkeste oyerleyede, men det svage gik til
Grurde, saaledes ske allie Ting if6lge denne Teori
som Diet kan falde sig; der err hyerken Ledelse,
Plan eller Djcmed Historiens Gang. Ligesom den.
der yeFer Kludetepper, tager til lslpt den Farve.
der ligger n@rmest for, og bare vayer vuk, naar
Diet blot oliver til Teppe af cen Slags, saadan skal
Historien ogsaa vgre layet som en- Ruskomsnusk
hyis endeige Pr9g er de syages 0delaggelse oe de
stgrkes Blomstring. Denne Forvirring maa altid
blve we'd, Diet kan like vpre anderledes size de
os, og de kalde derfor dette Kaos en- Naturlov. 90
j Diet yidenskabeIige Frimarersprog er den bleyen
kaldet sLoven ON de dueligstes Overleven''. Hyis
dette virkelig er Sagernes Sitting her i Verden.
da er der naturligvis ingen Mening at tale ON
Hgyptens eller nogen anden Nations B~estemmelse.
thi hyor der ingen err til at b%estemme, kan Ell hel-
Ter noget bestemmes, og ligesaa Iidt kan der ware
Tale ON nogen moralsk Loy mellem Mennesker,
dersom den OVERSIZE Moral fdlger Loven de dnelig-
stes .: de stgrkestes Oyerleyen''.
I bestemt Modsgtning til denne atheistiske
Sgtning aabenbarer Gud sig som Menneskenes Her
skier og giver os Bibelen Verdenshistorien Flo
soft. Gud regerer Verden. | den aldste It'd op-
h6jede han Folkene og underkuede dem igen, %
som VI M alt have set Hgypten, oliver han endnu
we'd at reeere Yerden. Nutidens Europa. Asien 90
Afrika ere lige saa fuldstendigt under Guds Kon
troll som den gamle Verden. Vor HERE Jesus Kri
stus er ,,Jordens Kongers Fyrste7 Cab. /. 3.
Messias regerer Verden we'd en- aandelig Loy
Der err intet lunefuldt hans Regering af den syn
lige Verden we'd f. Eks. Tyngdens og Elektricite.
tens Love, men lige saa uomskiftelige er Loyep on
den aandelige Tyngdekraft. Naar en- Mand fall
der fra Dyd, falde han ogsaa fra aandelig Kraft
Guds Aand er Menneskets sande Liv: naar eft Men.
neske bortdriver den Heligaand, begaar han Selv
mord pas sin Sjpl, og naar ct Folk siger sig los fire.
Herren, gaar Diet til Grnnde. Hyerken Rigdom
Magt, F~olkem@ngde eller Kultur kan redde Diet.
Mar Gud edelegger onde Folkeslag, g6r har
sHdyanlig ingen Mirakler for at naa Diet, selv Tins
som zen gamle NefdenS Indergang we'd SYndfIO
den og 0delpggelsen af en- De af Faraos Hnr
Diet rode IIav fremstilles Bibelen som natrrligo
Aarsager, kontrollerede af en- overnaturlig Magt
Omstyrtningen af de fire store KeiserdGmmer oe
Oldtidens Storsteder saa vel som den Katastrofe
der vii komme over Europa, fremstilles allie son
frembragte we'd Guds Forsyns Overledelse af dis
Sc Folks Landyesen, Handel, Politik eller Vaaben
magt. Derfor er Diet, at Vantroen, som kun ser Re
sultaterne, like vii anerkende den bagvedstaaend,
Magt. De sc vel Dampskibets Bevegelse, men d.
Nenke like paa Kaptajnen Bestiklukaftet Vol
Jay b~erejste de Lande, hvis Skebne err forudsagt
Bibelen, og han skrev EN- Bog, som man Wide TIRE
udtrykkelig var skrevet for at wise Profetiernei
Opfyldelse, ia, diets blotte Titel ,,Kejserrigers Rui
ner" er og for sig en- veltalende Prpdiken, oe
dog saa han aldrig Guds Finger gennem allie diss,
Runner. Gibbon brugte ct helt Liv til at gennem
strejfe Diet gamle romerske Rige, men aldrig syn
ties han at have m6dt Gud igennem allie disse Aar
Ihundreders Dom, som kaldte hans Kirke til a
komme og Sc og Surge over Verdens Blindhed. %
retferdige Faderi Verden kendte dig ikkel' (Joh
IN, 25).
Err der da nogen Made, paa hvilken vor Cru
kan aabne Menneskenes Dine, saa de Sc, at Diet e
'ham, der regerer Folkenes Hamburger og kontrol