Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-09-27
ETOGTYVENDE KAPITEL.
Frelse, hvad Diet end skal koste.

,,Fader Miley", den gamle Methodistprest,
kom hver Dag og saa til Roxy. Han var pensione-
ret og boede i Byen og gik meget ON Ill syge og
s9rgende. Men han havde kun almindelige del
tagende Talemaader til hende. Dog var Roxy glad
we'd hans Bes8g, og hans venlige Ord og hans
Bon gjorde hende godt. Twonnet mente, at Wit
taker strakte sin Finf6lelse alt for vidt we'd like
at komme. Hun fortalte Roxy noget ON Hr. Wit
takers Bes9g hos Mark. Roxy begyndte ogsaa at
undre sig over, hvorfor Whitaker like kom. Men
foruden hans Frygt for at blive dadlet we'd at kom-
me for sent var han bange for at sige for tidlig,
hyad han havde at sige. Han sendte hende dag
Zig en- yenlig Hilsen we'd Twonnet. Men Diet var
helt naturligt for hans k9lige og tilbagehodne
Karakter at vente, til hans Raad blev forlangt.
Roxy hayde Diet verste med, at hun intet havde
at gore. Bonamy beskeftigede sig midi al sin
Bedr9velse med at ordne sin Forretning. Eft For
set stod fast hos ham. Han Wide forbade Luzerne
enten med Dampskibet eller we'd Selymord. Hvil-
ket, havde han like bestemt; men han var fast
~besluttet paa at flygte fra de Omgivelser, der var
ham forbade. Vanskeligheden laa blot at ordne
sine Sager saledes, at han kunde Surge for sin HUI
stru, som ingen Fors6gelse Wide modtage, og paa
en- h@derlig Made ordne sine Sager saaledes, at
han kunde ordne sine Forpligtelser over for den
ufornuftige og hevngerrige Nancy.
Nancys Fader, der maaske dreves af EN- vaag-
nende Faderkerlighed og maaske ogsaa we'd I'd
sigten til at faa nogle PENCE af Mark, tg ned til
Luzerne og hentede Nancy hjem til Rocky Fork,
hvor hun Diet mindste var fri for sin Svigerindes
Haansord og kunde luke sig indie for sine spot
tende Bekendte. Me Gowan blew ogsaa lidt mere
~fredelig, siden Nancy kom hjem. Han udsatte
sin Havn, men opgay den like.
Hele Dagen efter Roxys Hjemkomst fors9gte
hun forgeves at beskeftigede sig med noget. Hun
gk ned Dagligstuen med dens LANCE Ur og bro
gede Kludetappe, dens ~hyggeIige gamle Billeder
og Vinduet med Kaprifolierne. Hun prGvede at
t9rre St9v af som gamle Dage, men hun sank hen
Tanker og CAV sig til at Sc nd at Vinduet paa de
forbidriyende Skyer. Saa bad hun JENNA ON no.
get Syt6j. Men hun syede like ii Sting. Hendes
Hander laa ledge hendes Sk9d, og hun sad hal
We Timer adj Gangen uden at r0re sig. AT og til
drog hun ct dybt Suk. Man kan like begynde Diet
gamle Liv,. hvor man forlod Diet. Roxy var like
den samme Roxy. Minderne ON den mellemliggen-
de It'd og Forandringen j hendes egen Natur, som
den havde frembragt, gjorde Diet gamle Liv umu-
ligt. Hun kunde aldrig mere oliver den unge Sank
ia Teresa med sin romantiske Lengsel efter Martyr
dom. Hun var en- fuldtudviklet Kvinde med stor
og sSrgelig Livserfaring. Den unge Pige kan udvik-
les til Kvinde, men Kvinden kan like blive til ct
Barn lgen. Det er zen uuhugdaehBe Low LOT al
Karakterudvikling. Solen vii like gaa en- eneste
Streg tilbage paa Solskiven.
| denne sl6ve Tilstand hengled de to f9rste
Dage efter Roxys Tilbagekomst til sin Faders Illus
Der kom Venner nok for at bes9ge hende. De file
ste bifaldt, at hun havde forladt sin Mand, og dette
lBifald havde altid noget stedende we'd sig for hen
de. Nogle af dem gjorde hende vred we'd at anbefa
lie hende Skilsmisse og forsikre hende ON, at hur
lburde gore Ret ~geldende. Nogle af dem, der val
sarlig teologisk anlagt, ~fortalte hende, hvad vsst
Fortolkere lerer, at hun we'd at blive hos sin Mand
selv Wide have begaaet Synd. Da denne Slag'
frost var hende modbydelig, blev de Timer, Ven