Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-05

""h"J vi pOSKusl sc
morajo %izjaloviti, V kolikor pa
sploh pridejo do uGinka, moreio
samo Skoditi. he koriStiti. Roko-
delcem i'll malim kmetom obctati
odredbe, XII maj zopet p~ostavijo
"zlato dino" njih malim obratom.
Sc nikakor ne pravi zastopati Nth
interese, pat pa Sc prayi vzbujati
Y nJih ~iluzije. Xxi Sc nikdar ne mo-
rejo uresnciti i'll Iii Jill odvracajo
S prave poti "a n~ajbolje zastopa-
ME njih i%ntereSov.
Toda ceprav je pogin malega o.
brata neizogiben, vendar nikakor
nj neizogibno, da Sc vrSi ravno
med najbolj razdrapanimi pojavi.
XII ga navadno spremljajo danes.
Videli smo, da ie pogin malcga o.
brata samo zadnje dejanje dodge
dramc. V PreiSnih deianjih. Y kate
rih Sc nj odigravalo mic drugega
kako pocasnO in mucno umiranie
SamoStOJnega malega prOduccnta.
Socialni dcmokraciji pa nit mai
manjSe hi do tega. da pogincio
malomcScani i'll mali kmetic. paG
pa il je zelo mnogo do tega. da
Sc to ne zgodi. Xakaj Gem propa-
lejSi so krogi. IL katerih Sc re-
krutira pr0letariat. tom teijc je
te rekrutc dvigniti tako viSoko.
da bodo zmOIni in volini vStopiti
v vrSte bojnega proletariata. OBJ
SeznoSt in moe Socialne dcmokra-
cije pa sta odviSni cd obseznosti
boJnega prolctariata. ne pa Cd OBJ
SeznoSti vSeca proletariata. Gem
mani potrehScin imata kmct i'm ro-
kodelec, Gem boil sta vajena brez-
konGnega della. TEN neodpornejSa
sta. kakOr nitro sta Sc pOgreznila
V proletariat. TEN bolt Sc daSta H.
koriSGati, TEN bolj Skodita ; svojo
konkurenco viSje StojeCim DELAY
Gem. Deloma isti vzroki. pridcio
do mcdnarodne Solidarnos,i de-
lavcev. privedejo tudi do solidar-
noSti proletariata : tiStimi AR
di, IL katcrih Sc rekrutira. Scve-
da do Solidarnosti. XII Sc je doSlcj
navadno lie cd enc strani obcutila
in gOjila - cd proletarcev.
Seveda. Ge skuSajo potapljajoci
Sc mali kmetje in mali meSGani ina
StroSke proletarcev obdrzati Sc
mad vodO, ma primer z neZmernim
izkOriScanjem vajencev ali pre-
%precenjem zdruzevanja svojih
mezdnih d~elavcev. potem bodo We
dino naleteli ma energiGen odpor
proletariata in socialne demokra-
cije. N~asprotno pa zagovaria So
cialna demokracija l. vso odloG-
nostjo odredbe. Xxi brez Skode "a
proletariat. pat pa cello Y njego-
vo korist znatno izb~oliSavajo in
olajSajo poloiai malih kmetov in
malih meSGanOv.
To je jaSno in razloGno razvid-
no IL zahtev. Xxi Jill stavi socialna
demokraciia ma danaSnjo drlavo
kot zahteve. Xxi Sc imajo neposred-
no izvrSiti. TIE zahteve tvoriio
drugi del erfurtskega programa.
Glasi Sc, =.
Ma podlagi teh nacel zahteva
socialno demokraticna Stranka V
NemGiji predvsem:
|. SploSno, enako. direktno vo-
limo in glaSovalno pravico : tai
MIN glasovanjem IA vsc mad 20 LEI
stare d~rzavljane brez razlike spo-
la "a vse volitve in glasovanja.
Proporcionalni volilni sistem: do
njegovega uresniGenja zakonito
noyo razdelitev volilnih okrajcv
pc vsakem ijudskem Stetju. Dive
letne zakonOdaine dobe. Odredi-
tev volitev in glasovanj Ma dan
zakonito d%olOcenega pocitka. Cd
Skodnino "a izvol.jene zaStopnike.
Odpravo slehrne omejitve polite
nth pravic razen "a osebe. Xxi so
V varuStvu.
,. Direktno (neposredno) ljud-
sko zakonodajo potion pravice "a
~StaYlienin i'm ndklan ianie nrndln-