Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-02-27
OrganiZaciia ZOper So
cialiZem.
Vzpemirjenje med kapitalisti "a
radi nasega hitrega napredka.

Sc je smatral s0cializem samo IA
sanje nekaterih "prenapatezev
uspehi, Xxi jih je socializem do
segel teku zadnjih dveh let, so
spremenili sploSno mnenje so
cializmu in ma mesto posmeha in
pOmilOvanla je p;iSlo razocara-
ME in vznemirjenje. : TEN nazi-
ranjem pa St le spremenilo tudi
mnenje delavskem gibanju ma
gospodarskem polju I. j. o unijah
Danes smo ze tako dalec. ia kapi-
talisti tlacijo sOcializem in unio-
pizem vse en kos.
Do danes So vrhovna politiia
nj dosti bavila delavskimi pro-
blemi. ker to tudi potrebno nj hi
10 kajti politiki So vedeli. da ie
amerikanski delavec nezaveden in
Sc da pri vsakih volitvah potegni-
ii "a nos eni ali drugi kapitalistic-
nj stranki. med katerima nj no.
bene bistvene razlike. Ma Ia ma
elm so delavci nesmiselno prepu-
sGaE svplO usodo svojim najVec-
Jim sovraznikom. Oni paG MISC
sprevi6eli. da so sami krivi svo-
jega bednegd polozaja. Skratka I:
ameriSki delavec je bill razredno
docela nezavcden. zaradi cesar so
Sc mu kapitalisti smeiali Y pest
in zaradi cesar so posameIniki
nastopali tako arogantno in sa-
mopaSno prOti vsaki delavski "a
htevi.
Socialism pa ie zacel odpirati
delavstvu o@i in mn pokazal jas
no. da ie 6alavec sam tisti. ki
goii strupenega gada ma svojih
prsih. kateri ga nazadnJe picl V
zahvalo ia njegovo dobroto. In
To lesnico .ie Iacelo naSo delavStvo
uvidevati vedno vecjem Stevilu
t. j. zacclo Sc jc razredno Zave-
dati in Zatelo je spoInavati. da
ie prepaid med, MIN i'll njegovimi
tlacitclji neprenostljiv: zato ie
zacelo obracati starima Strankoma
hrbet ter Sc zbirati 4 laStnem ia
boru. Y svoji stranki. 20 !ic V So
cialiStiGni stranki.
To probujrnje delavstva pa da-
je naSim nasprotnikom vsak dan
wee misliti. Xato so Zaceli snoya-
ii naGrte. kako prepreGiti nadalj-
ME prcbujevanjc dclavSkih mas.
kako preprcciti duSrvno reVolu-
cijo pioletariata. l'videli So tudi.
da posamezniki mkakor MISC kos
zabraniti to mogotno gibanje.
marvec. da jim ic treba organi-
zacije. gmotno in moralno 6obro
podprtc. ki bO V Stanu raZSiriti
svci dclokrog po vseh drzavah.
: TEN namcnom jc hil V Chica-
gi predzadnji teden Sklican ho-
tel LA Sale ustan0vni Shod. kate
rc"a 81 .je vdelezilo okrog 80 od-
liGnih kapitalistov in miih polite
nih zastOpnikov. Y nckaR pri-
pravljalni odbor 81 jc i/volilo pet
moI. ki bodo zaGeli boi prot So
cializmu milioni protiSoc;ali>tiG-
nih hroSur in knjig.
Ihorovanje je bilo taino. niti
caSnikarjcm hi bil vstop Govolicn.
vi zboroyalci so bill naproScni,
da ObdrIljo Stvar SAM Ease. Or
ganizacija So bo imcnovala In
te national Peace Quorum Med
narodni mirovni kvorum. Xxi no
incl glavne podruznice New
Yorku. Chicagi. San Francisco.
Portlandu in Minneapolisu.
Prcdscdnik tcga kvoruma je
DIR. j. w. Hill. Xxi ic sploSno znan
kot zagrizen nasprotnik Socializ-
ma in delavskcga naprcdka sploh.
Y razlaganju socializma je eial.
da so socialist "a presto ljubezcn
in razne druge ncrcsnicne goro-
stasnc bedastoce. Kakor ST. .ic on
izrazil Ia mirovni kvorm nina
namena prOpagirati svetovni mir.
marveG mir V industriji oziroma
trgovini. kar pa Sc da dOseGi cdi-
no lie bojem proti socializmu in
unijam.
Ma vpraSanje, kdo bo denarno
podpiral to organizaciio. je Hill