Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
StrOkOvnO gibanje.
Karl Kautsky. Konec
(Konec).

- - a u
co pOspeSuje process presnavlia-
MIA vse industrije V kapitalistiG-
no.. Toda kapitalisticni Obrati Sc
ne spremene takoj ma vseh pro
dukcijskih poljih V tovarne. XII
prOduciraJo $ stroll. Manufaktu-
IA Sc je Sc do danes ohranila ma
raznih poljih, II. pr. V crkostav-
ljenJu. V nekterih industriialnih
panogah Sc je kljub kapitalistiG-
nemu obratu rokodelska produk-
clJa Sc Ohranlla, II. pr. V krojaS-
tvu, V kolikor NE sluzi produci.ii
mai delebO. Seveda kapitalisticno
izkoriSGanje obrti, Xxi stoii Sc ma
stOpnji rokodelstva, navadno ne
privede do velikega obrata. am
pax do pritlikavega obrata do do,
mace industrije. Delavci domaJe
lndustrije pa 80 najmanje odpor-
nj Izmed vseh.
Tudi pod gospodstvom : stro.
il obratOvane velike industriic V
kapitalisticni %prOdukciji Sc vzdr-
iuje Seveda polagoma izginja-
Joca vista panog induStrije. XII
ne morejo pogreSati izutcnih de-
lavcev, kateri 50 81 prisvoiili GO
tovo viSinC spretnosti. Velika in.
dustriJa Sama uStvarja cello W.
sto novih delovnih panog. ali pa
~razSirja ze obstojeGe. XII imajo "a
predpOgoj posebno spretno moe
ali posebno mamie, in Xxi Sc Jim
nj treba bait konkurence neuGe-
min delavcev ali zensk in otr0k.
To je veljalO in veGinoma Sc We
liza II. pr. V nekaterih panogah
pridobivanja in predelovanja ko-
vim.
Delavski proletariat Sc deli po-
temtakem V dive veliki plasti: V
viSje stojeco, XII je vsled razmer
V razlicnih ozirih ali kvalificira-
nih delaveev. Pod to plastic pa
81 Siri velika in dnevno naraSca-
Joca masa delavcev. XII imajo DO
sci. "a katerega izucitev MISC po-
trebna mkaka poSebna predzna-
MA. spretnosti ali zmoznoSti: mai
81 so nekateri Timed teh delavcev
81 take spretm. i~zobrazeni ali
zmozni. kljub temu spadajo V cd
delek ne2uGenih. neSpretnih ali
nekvalificiranih ~delavcev. XII Sc
brez tezave nadomeste. do kate
rib nj treba nikake obzirnosti.
katerih odpornost je neznatna.
BoljSe stojeci. kvaIificirani de-
Iavci so tisti, Xxi jim gre prednost
V boju "a p~ovzdigo delavSkega
razreda. III tvoriio najbojevitej-
Sc elemente proletariata. zakaj o.
nj so tisti, Xxi so najbolj sposobni
"a Odpor prot kapitalu. In V Ste
vilnih bojih so pokazali svojo
bOjevitOst.
Min staliSce ina marsikatero
pOdObnOst $ taliScem cehovskih
rOkOdelskih pomotnikov: tradi-
caje rodOkelskih pomocnikov so
mnogOvrstno ohranile med mimi.
rOkodelskih pomocnikov organi-
zaGijske in bojne metode so 81
well kvalificirani delavci "a
zgled. Move gospodarske bojne
Organizacije delavcev - in STEER
sprva samo kvalificiranih delav-
cev strokovne organizacije. so
vcasi naravnost nadaljevanje sta
rih drulb, pOgosto in zlasti V "a
cetku strokovnih gibanj pa so
vzrastle IL tradici.i XII Jill je bilo
zapustilo cehovsko pomocniStvo
pri mezdnih delavcih.
PrvOtno sorodstvo strokovnega
gihanja $ cehovskim pomocni-
skim gibanjem Sc ne mraza samo
V odpornem duhu in odporni sill
setrokOvnih organizacij. Cast Sc
pojavi tudi med strokOvnimi or
g~anizacijami cehOvski duh.
stremljenie pc kastovskih odloGi-
tvi. po enostranski brigi Same "a
ozje pOklisne interese brez ozira
ma sploSne dclavske interese. V
p%osebnih okoliScinah gre to lah-
ko tako dalec. da strokovne or
ganizacije kvalifiaranih delav-
e ne zanemariaio samo dolzno-