Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-29
PLATFoRMA ~(NACELA).

SOCIALISTICNA STRANKA V zEDJINJENIH DRzAVAH
izjavlja da je kapitalisti6ni sistem prezivel svoJo Ego
dovinsko funkcijo in postal je pOponoma nezmozen, da bi
bill kos problemom, kteri Sc danes pojavlJalo V cloveskl druzbi.
Mi obsojamo danaSnji prezyeli sistem kot gnIl in korumpiran
in izvirek nepopisne mizerje ter trpjenja "a cell delavsh raz-
red.
TIA sstem ie kriv, da je prisla industrial cee repubike abso-
lutno V pesti plutokracije, ktera iztisne vsakO leto stotne milo.
nov dolariev IL proizvajalcev. Plutokracija, ktera Sc danes ne
bOji wee nobenega organiziranega odpora. izteza svoje pohlepne
roke tudi DO Sc nerazyilih dohodninskih izvOrih naroda; zem-
lii, rudnikih. pragozdih in vodnih silah V vseh drzavah Unje.
Kjub mnOlenju delokrajsajOtih strojey in vsestranskem ma
predku V induStriji, kr Omogocuje cenejSe proizvaJanJe, posta-
ia delez prozvajaleev (delaycev) vedno manJSi, med TEN 10 le
draginja zivljenskih potrebScn vedno vecja. Toiko naglaSana in
hvaljena prosperiteta ljudstva obstoji lie "a gospodujoti razred;
IA ostalo judstvo pa pomenJa Sc tezJe breme bede. Draglnjo Je
obtutiti V vsaki Hist. Miioni delavcev spoznavajo cd dine do dine,
da 5 svojmi placami ne morejo wee izhajai in da postaja nHh
Zivlenje Srdita bitka IA sam obstanek.
Mnozce brezposelnih postopajO pc ulicah nash NEST ali sc Via
clio Cd drzaye do drzave in GakaJo, kdaj Sc DO mogotcem poJu-
bilo pognati kolesa industrije.
Farmarii V vseh drzavah so odirani potion rastotih cen farmar-
skega orodia in maSnerije in pretTano vsoke najemnine, pc
snjatvenh stroskov in shrambnih prstojbin Storage charges.
Kaptalistcna plutokracia brez usmIjenia gnjete in ubija
srednji stan (male trgovce in obrtnike) ter ih tia Y vrste brez-
posestnih mezdnih delavcev. Brezdusni industrialni despotjzem
je re zakoval V spone ogromno veGino ameriSkega liudstva.
Ravno kapitalistiGni stem je ode 'vOren "a naraScajoGe bre
me vojnih priprav. revSGino. podz,u a stanovanja. otrosko delo.
veGno slucajev blaznosti, zloclnoS lsttucijo in bolezni, Xxi mu-
cLO cloveStyo.
Delavski razred ie pod tenn sistemom izpodavljen moreeim rz.
meram; izpostavljen je bojazni in nepotrebnim nevarnostim "a
telesne ude in zivjenje; preganjan in tepen S sodnimi razsodba-
mi, prepovedmi (njunction) in krivicnimi zakoni - skratka:
delavski razred vedno suA kot plen V korist gospodujoGe ohgar-
hije bogataSev, Istotako so otroci delavcev tudi izpostavljeni ne
izobrazbi, prezgodnjemu ubijjaiocemu delu in mradnemu xiv
lJenju.
Sprico vsega tega fla, Xxi ie tako ocito, da ga ne more prezreti
noben trezen opazovalec, pa zakonodajni representative repubi-
kanske in demokratiske stranke sluzijo zvesto samo izkoriSceval-
Gem. Zakonske predloge, ktere so obljubljale ameriskim delavcem
kolkortoliko cloveSke in praviene olaisave XII Jill delavci dru-
9Th civiliziranih drzay re davno uzivajo - bile % zadusene V cd
sekih brez debate in zakoni, namenjeni V pid farmarjev in splo-
Snih konsumentov, bill SO pa tako zveriieni in zasukani. da ne
moreJo koristiti nikomur kot samo kapitalistom V nadalino ike
r1scanJe. Splosna nezadovolJnost in nemir. ki sta naravna posledi-
ca izkorlscanja, prisilla sta ODE start stranki, da sta vzakonili
nekaj regulativnih naGrtov, Xxi pa V resnici MISC nti naimani ONE
Jill moci putokracije; ravnO narobe: Y nekterh sluGajih so 10
cello povecal. Protitrustni zakoni, regulacija zelezniSkih druzb
IN Obtozbe ter preiskave, temejece ma teh zakonih, pokazale so
sc pOpOlnOma orez vrednosti, da, cello smeSne.
NObena, nalSibo repubikanska ali demokratiSka. vlada nj do
danes Sc omejila nti ne pokarala - plutokracije. Ia gre svo-
10 pot neovirano naprej pod vsako Waldo liza casa Clevelanda.
McKinleya, Roosevelta i'll danes, ko imamo Tafta.
Acknowledgment Susmarjenju in vladnemu hlapcevaniu pa Sc
pomagaio ameriSka sodisGa. Sodisca so oiaciIa in sankcionirala
moe danaSnilh plutokratov. kakor so OBJ Gasu bred Scotovega
razSodka sankcionirala suznjedrStvO pred civilno vojno. SOdSGa
so danes COLO orodje "a izkOriSGevanje delavstva in "a zatiranie
svobode govora in zborovanja.
Vsled tega proglaSamO, da je vsako nadaljno potrpljenje V ia
XIII razmerah nemogOce. Storiti hocemo temu konec. Iziavliamo.
ola so tie razmere posledica sedanjega sistema. Y ktercm Sc nrciz-
yaJa v dobrobit privatnega moloha namesto V dobrObit druzbe
Proglasamo dale. da proti temu lu nj in ne more bti nobene
odpomoei nit nadomestne olajsave dtugje. kakor iedino V socia-
lzmu. Xxi DO omogocil proizvajanje V splosno dobro, tako dq vsak
delavec prejme drulabnO vrednOst IA bogatstvo. kterega prudu-
cira.
Cloveska druzba ie razdellena v raziGne skupine i'm razrede
Xxi temelJJo ma materijalnih intere.ih. Razredni boi je fundamen-
poseduje sgedstva "a proizvajanie. in delavskim razredom. ka.
teri mora rabbit ia sredstva pod pogoji. kakrSne mu diktira pryi
HuN uuudOrSS IN,l,o.t " -.-. IL -