Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-10
Debata med KriStanOm in Rev. Murnom New Y0rku.
Mas odgOvor ma izvaiania Rev. Murna v 'Glasu Naroda".

mega socialnega reda drugi, IL
jedne forme V drugo. Do danes
poznam Stiri glavne druzabne
forme: primitivni komunizem,
barbarizem ali doba telesne SUI
nosti, fevdalizem in kapitalizem.
dobi primitivnega komunizma
nj bilo zasebne Jasmine. Ljudje
so skupno dobavljali in skupno
vzivali zivljenske potrebscine.
Gin je n~astala zasebna lastnina,
Sc je tedanja druzba namah raz-
della V diva razreda: posedoval-
ce in nimanice. Posedovalci so
bill seveda mocnejsi III postal so
vladajoc razred. docim so postal
nimanici sunni prvih 4 duSo in
telesom, ki so proizvajali vse po-
trebStine IN svoic gospodarje. V
dobi fevdalizma je bill ~proizvaia-
lee telesno svoboden, toda postal
Je suzenj zemlje, katera .je bila :
posesti feydov. Danes V dobi ka-
pitalizma .ie nroizvajalec ali nj
manic suzenj maSine, Xxi je last ka-
%pltallsta, torej mezdni suzeni.
Seveda razvoj nj deloval in Sc da-
mes lie DELUXE pc celem svetu led
mako. Ma primer V Ameriki ina
mo naJmogOcnejsi kapitalizem. XII
Sc re bliza vrhuncu svOjega raz-
voJa; ponekOd V Evropi in V All
il Sc Obstoji kos fevdalizma i'm ma
mnogih otokih Tihega oceana.
Med divjaki najdemo Sc primitiv-
nj komunizem i'm barbarsko teleS
no suznost. Vendar kapitalizem
Je re V premoci pc vsem kultur-
mem svetu. IL tega je razvidno.
ola Je danes drugace. kakor je hi
10 vteraj in jutri 30 zopet druga
ce kot je danes.
her torej vidimo, kako so pa
die preSnje druzabne formr
absurdno misliti in Sc bolt absurd
no plsatl, da DO avn kapitalizem
oStal do konca sveta. Kapitalizem
TO padel tako gotovo, kakor lie
padel fevdalizem in bodoci dru-
zabni red je socialism tako goto-
vo, kakor je "a fevdalizmom pri-
sci kapltallzem. Tako Zahteva "a
kon razyOja in drugaGe he more
btu. Pc zakonu razvoja ie seveda
mas eli mOrda Sc dalec; vendar
mi vemo, da masa ljudi lahko
Npllva ma razmere. Xxi suGeio 60
Spodarski razvoj, kateri je glav-
IA panoga socialnega razvoja in
glavnl cinitelj druzabnih trans
iormaciJah. In to vplivanje in
SpremlnJanIe razmer lahko pow
spesl razvoj in obenem padec ka-
pltalizma. To nalogo danes vrSi
delavStvo V socialisticni stranki.
- Povedati pa tudi moramo. da
socialist nismo Sc nikdar rekli. da
j. SoclallZem zadnji cil.j GloveSke
druzbe. Ne. &c hi mi to rekli. DO
TEN Sc postavimo ma staliSEa U
keN. >Murna. da bo kapitalizem
tudi vecen. Nj verujemo V razvoi
in razvoj pojde napre.j IA socia
hZmom pride Sc neSteta vista
druzabnih form dokler BIO obsta.
Jala cloveSka druzba. In ker vi
dino razvoj. smo prepriGani. da
le SedaJ ma vrSti socializem. OH
roma nov druzabni red, kateri DO
temelil ma kolektivni lestvici
rroizvajalnih sredstev, pa mai Sc
imenuje kakor hoce. Inc Same
ma sehi ie brez pomona.
Rev. Murn dale piSe. da soci
aInega Fla ne bono nikdar odnra
viii IN IA bodo siromaki vedno ma
zemlji. HIM! Je Ii Sc q. Murn Ike
daJ vpraSal; odkod izvira s~ocialno
zlo in kJe lei krivda siromastva?
MI socialist smo Sc vprasali in
dohiIl Smo pravilni odgovor.
S~lromaStvo ali pomanjkanie
naJnuJneJSih pogojev IA zivljen-
Jr ma svoje korenine naravnost
V zaSebni lastnini proizvaialnih
sredStev. Drugace ne more biti
AemlJa ina toliko prirodnega bo.