Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-16
KAKO Sc DANES RAVNA z
STRAJKARJI.
Brezprimerna surovost in divjast-
vo policije in fabrikantov.

MuScatlne, Iowa. - Stralk, Xxi
ga vodijo izdelovalci gumbov pro-
II lastnikom tovaren. je eden mai
vecJih sedanjih delavSkih bojev,
ma katerih zgodovina naSih drzav
nj revna. Brezprimerna surovost
IN podivjanost cd strani deloda-
JalceN in policije re preSega vse
meJe in ko bi sedania vlada imela
lie plGico srca "a Zatirano in izKo-
rlSGevano delavStvo. hi tako ne
sramno potetje zabranila: "A vlada
Sama Sc poSpeSujc te nezasliSne
krivice, ki Sc code delavstvu. \
kljub vsemu temu so Strajkarii
25OO po Stevilu. oStali zvesti svo-
Jim principom in vztraiajo pri
Svojih Opravitenih zahtevah tako
trdno kakor so prvi dan. ko so
stopili stavko.
Boz med lastniki tovaren "a
gumbe in njih delavci je ze SkOrO
lcto dni star. a nj hil tako oSter.
zadnji cas- pa jc dospel do viSka.
Med tukajSnjimi neorganizira-
mimi izdelovalci gumbov Sc ic "a
cello gibanje za uStanOvitev last
ne unije re |. 1910. Lastnili tova-
rem 50 smatrali 10 agitacijo "a
brezplodno. dokler MISC uvideli.
da ie pretezna vecina niih usluz-
bencey med clani uniie. Sedaj je
bill ogenj Y strehi. Po dolgi konfe-
renci so "bosi' Sklcnili, ia pod
nobenimi pogoji ne pripoznajo
unije in so takoj tudi napovedali
brezobziren boj uniji in nienim
voditeljem.
-. februaria |. |. so odslovili
2200 moSkih in zenskih delavcev
Z zavestjo. da bo TO uniGilo novo
organizacijo. a Ia odSlovitev je
imela Gisto druge poSledice. nam
rec. da so tudi drugi delavci,. ki
do tcdai Sc MISC bill V mii. uvide-
Ii veliko potrebo la>tne organiza-
ciic in talloi tudi pristopili MO.
Da hi pa lastnilii zakrih svoio
zmOto. so razglasili, Ia so delavcc
zato odpustih, ker imajo prevet
nareienega blaga zalogah. Ker
pa "bosi" MISC bill zadOstno pri-
pravljeni IA nadaljevanie boia
proti uniii. so Sc zaGcli pOgaiati
7 voditelii in Il. marca |. ]. so vSc
delavce sprejeli nazaj. Prvi meSec
jc Slo vse lepo in delavci so Sc mi
Sill, da so niih delodajalci uyjde-
Il opraviGcnoSt unije in Odnchali
od naSprotstev. n 50 So motiG. Ka-
pitalisti so Sc Cutili dovoli moGne
in pripravlienc "a boi, zato so 30
naSvetu Svoiih advokatov naicli Y
Chicago - privatnih rolicaiev, ki
so ZaGeli izivati mirne delavcc. ce-
10 IenSkam in otrokom MISC pri-
zanaIaH. Oh vSaki priliki so Sc
nor6evai IL delavccv. Jill zaSramo-
vail in neSramno zalili. Samo, da
hi dobili najmaniSi povod "a ma
pad. Governor Carroll Jim je cello
postal zvezino milico ma pomoG.
! Naposled je priSel Carroll sam po-
srcdoyat in res Sc ic naredil zopet
mir in 4. maia je Slo zopet $500
lelavcev ma delo.
Nckaj dni poznejc so zaccli
"bosi" odslavliati yoditelie uniic
cncga za drugim in u malcnkost-
nih vzrokov. Y doStih slucaiih cello
brcz vzroka. In tako ie polozaj
prihajal zopet Y start tir. Da pa
zvrncjo vSo krivdo ma delavce, so
zopet naroGili tropo professional
uih provokateriev, ki so ravnali Z
dclavci slabSc kot $ psi. In ako je
sci kdo iskat praviee ma SodiSde
ie dobil oil kapitalisticnega sodni-
ka mesto pravice par mesecev ic-
&c.
Ko so delavci Sprevodu kora-
kali 20 mestu ma "labor day" so
bill postavljeni Spijoni povsod in
lidor je bill zatozen. "a Sc jc vdele-
I'll sprevoda, jc bil drugi dan cd
slovlicn. Xaradi tega barbarSkeea
poGctia ie uniia polylicala ma
Straik vse dclavce .. oktObra. Cd
tcea casa naprej Sc nadaljuie liut