Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
navzdol, med nase pristase in ma.
Sc naeelne nasprotnike.


IL Nemeije prihaja pravkar
vest, da predlozi vlada drzavne-
mu zbOru takoj OBJ zacetku Ease
danja zakonsh nacrt o odpravi
priwatnega mOnOpola Rockefel-
lerjevega petrolejskega trusta z
drzavnim petrolejskim monopo-
lOm. Gospodarski dobicek, XII ga
bo imela Nemcija, ce preide pri-
vatni monopol zloglasne Rookie
fellerjeve druzbe Standard Oil
Company V DRAWN monopol. DO
znaSal ma leto 10 m~iljonov mark.
Nacelno pa pomenja la sklep Sc
mnogo wee :drzava DO reSila kon-
zumente davkov. XII Jill mora.jo
~placevati nekaterim kapitalistom.
) TEN torej p%riznava. Ola obsoia
tudi drzava M breZmejno Use
savanJe konzumentov, he samo
cd petrolejskih baronov, temveG
tudi cd industri.iskih in rudnis-
XIII, ter pray tako od agrarcev.
&c je rekla a, no morala reel tu-
di b..
P~etroleJski monopol Standard
Oil Company je postal tako sve
tovno mogocen prvic cato, ker so
bill nJegovi u~stanovitelji res ge-
nialni organizatorji, drugic pa "a
to, ker jim nj bilo nobeno sred-
stvo premalo poSteno. ker MISC
poznali nobenih obzirov ne do tr-
govine, he do konzumentov. V
nekem proceSu prot Standard
Oil Company je deial zastopnik
drzavne Oblasti, da .je druzba gle
de i~zkoriScanja, glede zlorabe po-
pomona osamljena V trgovinski
zgodovini Amerike. V pravem
pomenu besede so ustanovili pc
trolcJski trust preko mrlicev. y
brezprlmernO sirovo silo poteptal
trust vsc, kar 81 mu j. zoperstav-
lJalo ma potu. Pred vsem 81 je
trust p~rilastil promctna sredstva,
zlastl cevnc naprave. : TEN je
priSllil rroizvajalcc petroleja. da
so mu prodajali petrole.j IA emo.
XII Jo je dolOGil trust: kdor Sc nj
uklonil. ia ST je lehko mirno uto-
pll Y svojem p~etroleju. Konku-
rente j. sprawl $ poti 5 TEN, da
j. Gene nizko nastavljal in da nj
incl konkurent druge izbere. ka-
kor pridruziti Sc trustu. ali pa
prenchati : proizvajanjem. To-
rel najbolj umazana konkuren-
ca, Xxi 81 jo moreno misliti.
Trust pa hi incl dovelj na IA
meriskem monopolu, stegnil .je.
svoje pohlepnc roke tudi V Evro-
pc. Nsem nam je Sc V zivem spo-
minu, kako krcevito so Sc branili
galiski proizvajalci petrole.ia IA
mcriskih krempljev. Ali tudi to
nam je Sc V zivem spominu, kaj
so nasvetovali socialno demokra.
ticni poslanci avstrijski vladi. A
avstr. vlada, XII pripravlja in de-
la vsako nujno zadevo tako dol
go kakor Noe barko, nj znala sto-
rltl drugega, nego da je pOkupila
nekaJ vagonov ~petroleia IA zelez-
nice. Da pa bi takrat nastopla
odlOcno, ola hi jo takrat vodila
skrb "a konzumente, in 81 z razla-
stitvijo pridobila petrole.jski mo-
nopol, hi vsaj enkrat napravila
nekaj, kar hi bilo resniGno gospo-
darsko napredno. Ali donna Sc
godi konzumentom pac tako do
bro, da Z lehkoto placujejo dav.
Ike ne le DRAW. temve6 tudi kapi-
talistOm.
\acrt nemSke Wade .ie sledeci: :
nekaJ posestnikov petrolejskih
vrelcev V Galiciji, ma Ruskem. v
Romaniji, in cello V Ameriki lie,
ki 81 Jih trust doslej - Sc nj mo-
gel podvreci. Ma ten neodvisnih
producentih temelji yes naGrt.
Petrolejsko veletrgovino odvza-
me vlada druzbam. XII so odvisne
od ameriskega trusta in .jo izreci
neOdvlsni, pod nadZOrstvom Via
de stojeci druzbi. Tako DO nasta-
la nakupna centrala, katere moe