Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-04-19

saa lidt opmuntret we'd, hvad ,,S9ster' Roxy sagde
Til ham we'd Mgdets Slutning. Maaske like saa
meget over Ordene som over at Sc Diet straalende
Ansigt og hSre den trgstende Stemme.
Men Whitaker gk like oftere derhen. Hvor-
dan kunde han vel det. | hans Djne var denne
%religipse Beruselse Helligbr6de, og han skrev ct
strengt Brew hjem til Indre Missions Bestyrelse,
hvori han beskrey de wilde og halybarbariske
|Skikkeo we'd de yestamerikanske M6der og kraftig
formanede til at sende Mend derud, der kunde
opelske en- intelligent og tgnksom Kristendom
Methodismens Sted. bet var fordi han var en- I'd
lGndig. Den Kristendom, som han f~oragtede, var
indf9dt. En- bedre og mere tpnksom Kristendom
er vokset OPP eftersom Befolkningen er bleven
'tanksom. Men den er vokset frem af sin egen
Jordbund. bet er like iser den 6stamerikanske
Tenksomhed, men derimod den estamerikanske
voksende Udvikling, dette skyldes.
Men endsk9nt Whitaker saaledes yaskede 81
ne Hender og like Wide have noget at gore med
denne f~orfl9jne Vakkelse, saa kunde han like la
de were at 6nske, at Diet stod hans Magt helt at
foragte den. Tom Walkers, mente han, Wide ma
~turligvis synke endnu dybere Mudderet, saa
smart Begejstringen var forbi. Men al denne Ind
h9stning kunde like vare lutter Avner. Altsaa be-
fandt han sig den aller uheldigste Tilstand, idet
uduS NelNlllIe OB HILLS ONlllle SLfeueS I'LL IleITe-
d9mmet. Og en- Landsbybefolknings S~amf6lel-
Sc g6r, at en- saadan Begivenhed uvilkaarlig smit-
ter ale.
Whitaker lagde smart Merke til, at hans egen
Menighed saa langt alvorligere nd. Han var uvil-
Jig til at indrGmme, at Diet var den methodistiske
Opvekkelse, som havde paavirket ham, men han
formanede uvilkaarlig mere indtrengende sine
Tilhdrere til at s6ge Gud. Han syntes, at han ven
Id. 1900 1000, b,oI 1c4 -. x,In4o Ion sllo
Og han vidste heller like, hvad han skulde gore
Til sidst bestemte han ct ,Spgrgem9de" we'd Slut
ningen af en- S6ndags-A ftengudstjeneste EFT enc
ste Menneske blev tilbage for at sp9rge. Til Hr
Wittakers Forbavselse var Diet Twonnet. Ugen ef-
ter var der mango andre, men at den f9rste skull
de vere den flygtige Twonnet, hyis muntre Stud
rem og Snak hayde gjort ham ganske bange for at
tale alvorligt til hende, Diet bragte ham helt I'D al
Fatning.
Efter at S~psrgemgdet var forbi, satte han sig
ind Hr. Lefaures lille Dagligstue, hvor Diet gam
lie Svejtserur, som var skruet fast Veggen, holdt
ham we'd Selskab med sin melankolske Tikken
mems diets Lodder og Pendul %langsomt beyegede
sig nedenfor. Han stirrede ind den klare Flam-
me Kaminen og tenkte paa, hvordan Diet kunde
were, at Twonnet, der Aften we'd Bordet havde
varet sa lystig som nogen Sinde ,pludselig skuldc
az - d III az NV I'll oDpi Cihpd Ian DipFNoN
paa at tenke sig, at der maaske var ct eller andet
us@dvanligt, som havde gjort Indtryk paa hende
Netop da drejede Messinghaandtaget paa Do
rem langsomt; Diet havede sig med ct Smnk, og Do
rem aabnedes paa KLEIN af Twonnet, som straks
after begyndte at luke den.
,Kom ind, Twonnet' sagde Presten alvorligt
Twonnet tog Mod til sig og kom. Hun tog meka
nisk 9t6vekosten og fejede Asker paa Arnen ned
Ilden, satte Kosten til Side og stod nelende hen.
ne we'd Ilden.
sid ned, Twonnet'', sagde Presten venfgt
som ON han talte til ct Barn. ,,Hvor lRnge hal
du tpnkt paa at vile blive EN- KristenY"
,,Saa lenge, jeg kan huske", sagde hun.
,,Javel, men nut" sagde Whitaker.
,,Hele Tiden'', svarede Twonnet.
Efter en- Pavse tilfSjede hun:
,,Jeg Wide saa gerne vere ligesaa god son
Roxy, men jeg kan like. Jeg kan like vere al
vorlig ret lange ad Gangen. I MOrgen vii jeg
visit igen lie og drille en- eller anden. Derfor er Diet
jeg like har pr6yet for. For jeg kan visit allige
vel like blive nogen rigtig Kristen.
Den g~uddommelige Made kan hj@lpe Dem
sagde Whitaker, idet han brugte de Udtryk' hvor
til han var want.
Men den g~uddommelige Made vii like gore
mig til en- anden, vii den vel9 Den vii like faa
mig til at ligne Roxy og skrive Dagbog og all
saadant noget. Den vii like faa mig til at lgnges
efter at blive Martyr ligesom hun, Diet er jeg Wis
paa. Jeg bliver aldrig helt god. Kristendommer
g6r like. at allie Mennesker oliver ems, og jeg tror
at ieg vii vedbliVe at we're den samme %fjantede
Twonnet. saa lmnee leg lever. Fader vii stadig