Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-04-05
Egypten Historic og PrOfeti.
Fra Engelsk we'd With. h.
Fortsat)
AT ROBERT PATTERSON.

II. VIZ OR ChlDoldIJ Die JO lhkt ibISl lUt-
fort i Egypten, thi Mennesket er ] sig sely ct Han
delsdyr''; men Hgypterne udylklede baade and
og Sohandelen moi Grad. 70 Tusinde Aar for
vor Tidsregning havde de en- Stor, al KrigsskiDe be
skyttet Handel paa Diet rode Hav. Herodot siger:
DE Hgyptiske Soldater var a%llesammen S6mand, =
og Sesostris hayde en- Flaade paa 400 skibe det
rode Hav. Fra en- senere It'd laser Vi ON ct Tog
til Syrien paa 1900 Skibe, at hvilke ct var 42C Fod
langt, 81 Fod bredt og dybt Forhold hertilD, og
Diet er klart, at der maa have yuret en- Verdens-
handel for at gore en- saadan Flaade muIig. End
nu senere horer Vi ON Alexandrias Kornskibe, der
bragte Forsyning til Rom, og ct enkelt SIKH af over
1000 Tons Bereevne*s) beskrives. For at lette
Indseilingen til Alesandria blev ,Faraonerne"
Yerdens storste Fyrtaarn, rest. Fyret var $50
Fod*) og var synligt en- Afstand af IL engl. Mil.
bet er kun Ret, naar Diet er bleven kaldet ,Fyr-
taarnenes Fader''.
III. Verden err like mindre Gpld til dette
Land for diets %politiske Fremskridt. Sk6nt Egyp-
ten altid har v@ret ct T~rpllehus, saa bley den for
forste Grundlpgger af repubikanske Institutioner
dog fodt der. Americas forenede Slater skylder
en- indfedt Hgypter Planen til deres Regerings-
form, idet Moses ude 0rkenen o%prettede ,,Israels
tolv forenede Slater med almindelig Yalgret og
Nalg af allie Hdvedsmand, Militssystem, Landets
Udlodning til hele Folket og UdyplgeIse af en- Toly-
tedel az Folket til at s9rge for Underyisning og
aandelig Udyikling. Ale kristne FoIkeslag begrun-
der deres Lovgiyning paa de ii Bud, som Moses
indridsede paa de to Stentavler.
". Religion var den barende Kraft Hgyp-
ten, flask var den ganske visit, men dog af stor
Kraft. Da Egypten tog imod den sande Religion
% lagde sig med samme Iver efter den UdbredeI-
Sc, som Diet for havde visit for sine Afguder, bley
Diet en- af Verdens Stormagter. like saa smart var
Alcksandria grundlagt. for de gr@ske KongersFor-
dragelighed over for ale Folkeslag og allie Menin-
ger samlede store Skarer af sp6rgende Mennesker
paa dette Sted. Deres Diskussioner aff9dte en- flo
sofisk Skole, som tog Navnet ,Aleksandrinerne"
Ptolempus Filadelfus grundlagde Diet beromte BIZ
bliotek. der omfatter 100000 Bind, og Museet, hyil-
ket sidste like blot var ct Observation-Disclosures
Pakhus'', men tillige ct Uniyersitet, hyor lprde
Mpnd leyede og l0nnedes af Staten, saa de kunde
dyrke Yidenskaberne. | Forbindelse hermed staar
Diet da, at Ptolempus, som 6nskede, at der BIZ
blioteket skulde fnde OversrtteIser af al Yer
dens Boyer, CAV Befaling til at oversHtte den he
hraiske Bibel.
ia, Diet er 11gypten. den civiliserede Verden
staar GHld til for Bibelens Oversgttelse paa
Grpsk. Skriften var o~prindelig ~forfattet paa He
braisk, som paa Nose lid like alene var Israels
Sprog, men ogsaa taltes af de store Riger Evfra-
les Dalen; men efter at Joderne var %udspredt, dels
we'd Bortforelsen til Babylon, dels we'd at mango
flYgtede til .Fgypten og forskellige asfatiske By
or, hvor Grpsk var Hoyedsproget. ophprte de med
at tale og vel senere ogsaa med at forstaa Febraisk
% lagde sig efter Grask Stedet for. Mango az
dem hoede Aleksandria, hvar de havde flere SY-
nagoger, 90 Heliopolis havde de ct Tempel, som
Onias, deres p~gyptiske Yppersteprpst, havde 81
vet Planen til efter Jerusalems Tempel. Paa disse
OBSERVATION-DISCLOSURES beh9yede de EN- gresk Oversat-
telse at den hebraiske Bibel, og med Glade sam
tYkkede de med P%tolempus, Egypternes grpske
konge. at fremskaffe denne, som fix Navnet
,Septuaginta man mener, fordi de var 70 Over
%spttere ON Arbejdet. Hyordan Diet nu end MATTE
forholde sig hermed, saa err Diet 10 dog indlysende,
at de aleksandrinske J0ders Oyers@ttese af Bibe-
len paa Grpsk, som var Verdenssproget og Tastes
af allie oplyste Mennesker, saa vel som dens I'd
bredelse mangfoldige Eksemplarer, var en- upper
lig Forberedelse for den senere Evangeliets Prgdi-
ken. som for Modtagelsen af Diet ny Testamente,
der 10 ogsaa var skreyet paa dette Sprog. Apostle
ne citerede after og after fra denne Bibeloversnt-
telse; den fandtes paa deres It'd sikkert de fleste
Menigheder og Synagoger, og skont Kalifen Omar
brmndte Aleksandrias herlige Bibliothe, blew den
aleksandrinske Bibel dog bevaret for os.
En- Kopi az denne Oyerspttelse, udf6rt Diet CITE
Aarhundrede og tillige omfattende Diet ny Tesla
mente, blev af Patriarken Cyril af Konstantinopel
tidligere Biskop af Aleksandria, foreret til Kong
Karl den F6rste af England og findes mn British
Museum. bet err ct af de ire oprindelige Manu-
80 r. A- -