davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

in moGi onim, XII tvorijo gospodu-
joel razred, - izkoriScevalcem
clovestva. Mi zivimo v socialnih
razmerah, Xxi zrtvujejo z~ivljenje
stevilnih delavskih mas v koristi
|pescice premozenje posedujocih
|ljudij. In ii mislis, da mora biti
tako, samo cato, ker smo mi rcje-
nj V takih razmerah in da mora
cato biti tako.
Toda pod nevzdrznim pritiskom
revnega cloveSkega Avljemja Sc
cesto poraja misel: "Zakaj mo-
ram toliko delati in trpeti, Il do
bin "a YES svoj trud in t~rpljenje
tako maloP" Ravno V ten tici mai
vecji greh d~anasnje cloveSke druz-
be, to je, da neStevilne delavske
mase delajo in trpijo, a da kljub
temu mic ne posedujejo. da so rev.
ne do skrainosti in da so cesto
brez vsakih nadaljnih sredstev "a
zivljenje. docim neznatna peScica
uziva sad tujega della in trpljen-
ia, samo cato, ker je slucajno pri-
Sla do premozenja ma ia ali oni
naGin. lstina pa ie, da nj nihce o.
bogatel 2 delom svoiih rok, mar
wee je priSel do p~remozenja 2 IL
koriSGevanjem drugih. Potemta-
KEN je njegovo bogatstvo samo
rop posebne vrste, katerega dana.
Snja kapitalisticna druzba prizna-
va kot zakonitega. kakor Sc da-
mes priznava tudi voina "a zako-
nit rOp in umor. XII pa vresnici nj
dosti opravicnejSi kot navadni
cestni umor.
Socialism pa hoGe spremeniti
GloveSko druzbo IL kapitalisticne,
kjer Sc priznavajo razni barbarski
ropi in umori kot zakoniti, V So
cialisticno. kjer DO vsakdo incl
priliko dobiti popOlen sad svoje-
ga della in kjer ne bo nobenih IL
koriScevalcev. Xxi hi ziveli ma ra-
Gun drugih. Vlada DO pa imela ma
logo dati vsakemu posamezniku
priliko da upOrabi svoje zmoznosti
v svoio in korist sploSnosti.
+. B.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11
IA KOGA DELAS?

Ia koga delaS? TvOj odgovor mi
je znan. I'll imenujeS podjetnika
ali kako korporacijo, "a katerega
delaS dan ma dan pc Dodge ure.
Drug odgovor ma to vprasanJe
.je, da delaS Ease, ako nj nihce cd
visen Cd tebe sicer delaS "a svojo
zeno in otroke, ako imaS druzino.
Tt torej delaS Ease in "a svoje
ljubljene. Kateri izmed teh dveh
odgovorov ii boil ugaja? Gotovo
drugi! Ia odgovor je vreden te-
be, ie vreden moza. Toda prvi Cd
govor ie resnicnejSi kot drugi;
kajti ii delaS glavno "a Gloveka
ali ljudij, ki Jill ii ne ljubiS, ka.
teri tudi tebe ne llubijo in katerih
koristi so docela nasprotne tvojim,
"a ljudij XII uzivajo sad tvojega
della, d ii poziraS samo slime pri
TEN.
Tt delaS "a svoje delodajalce
vsak dan cele tri cetrtine svojega
delovnega casa, a Ease in "a svoj-
ce delaS samo emo cetrtino delov-
mega casa.
Vecina delavstva sc danes brez
vsakega ugOvora ali p~rotesta
strinia S to krivicno delitvijo ter
daie tri cetrtine svoje energije
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

ne uvidi svoje Zmote, kO glasuje
|pri volitvah "a candidate, XII gle
daio vedno in povsod samO ma ko-
risti bogatinov, revno in trpece
delavstvo pa Jim je deveta briga.
Kakor re povedano, 81 koristi
delavcev in njihovih delodajalcev
nasprotujejo, "A kljnb temu pripa-
da veGina ameriskega delavstva Sc
vedno oni stranki kakor izkOriSce-
valci. Dokler Sc DO to godilo, toll
ko casa nj misliti Ma izboljSanje
delavske bede.
Delavstvo mora pripadati %svo.ii.
to ie delavski stranki. Brez lastne
stranke. brez lastne politiGne or
ganizacije, je vsakO z~natnejse IL
boljsanje nemogoce. Ia delavska
stranka je socialisticna stranka
Ia ina V svOjem prOgramu vsr
one locke, ma podlagi kterih Sc da
%odpraviti brezposelnost in bcda
delavstva, V prvi vrsti skraiSanje
delovnega casa in z~viSanje place.
Danes dobi delavec samo emo pc
tino tega, kar zasluzi, socialist pa
zahtevamo PopOlno vrcdnost ma
sega della.
: sedanji kapitalistiGni druzbi
so move iznajdbe V industriii 7ra-
va siba "a delavce. pod soc Waldo
ra bodo move iznajdbe (kakor
parne lopate) pravi blagoslOv "a
s cloveStvo. danes pa ilnajdbe
koristijo samo bogatinom.
Zatorei delavci vsi V soc. orga.
nizacije! Maj ne 10 SLOW delavca,
Xxi hi ne cital edinega res pravega
delavskega lista ''Proletarca''. HI
je glasilo soc. stranke "a Slovence.
PoZdrav vsem zavednim mime
sotskim SLOW. delavcem. - Sode-
lavec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11
LIZ naSelbin.
Hibbing, MINI.

Hibbing, MINI. - Prijatelj, de-
%lavec, sotrpin, ali 81 re kedaj mi.
sill ma to, zakaj je toliko ljudi
brez della. Toda Ia armada brezpo.
selnih Sc ne manjSa, marvec je Ste
vilnejsa z vsakim dnem. Pri zad-
njih predsedniSkih volitvah pred
|stirimi lett, je casopisje pisalo ma
dolgo in siroko, kako dobro Sc bo
delavcem godilO, ako DO izvoljen
sedanji predsednik Taft. No, ka.
kOr YES, Taft je bill izvoljen a
kljub temu Sc delavcem vsak dan
slabeiSe godi.
! Tudi ce hi bill demokratiGni kan
didat izvoljen, bi Sc delavcem GO
tOvo mic bolje he god;lo in hi jih
ne bio mic mani brez della kakor
iih lie danes. Zakaj? - cato ker
med republikansko in demokratic-
no stranko sploh hi razlike. ODE
sta zastopnici tistih bOgatinov. XII
o~dlocuiejo kOliko delavcev mai de-
la in koliko ne, kaj maj delavci ie-
do. V kaj sc oblacijo in V Gem sta
nujejO. Med tie bogatine spadajo
tudi lastniki minesotskih rudni-
kov. Kakor vsak delodajalec, tako
gledajo tudi lastniki naSih rudni-
kov ma to. da dobijo kar najvec
cistega dobi6ka IL svoiega podjet.
la. To hi Jim nazadnje delavci Sc
ne Steli V greh. ko hi pri TEN lie
bile prizadete koristi delavcev. ia
sna pamet mora vsakemu delavcu
pOvedati. da so 81 koristi deloda-
%jalcev in delavcev naSprotne: elm
bolt delOdaialci izkoriSGajo DELAY
ce, elm nizie place jim placujejo,
elm vec ur moraio delavci ma dan
delati, elm hitreie in naporncjse
morajo delati. ten veGji ie profit
podjetnikOv. Pa to izkoriSGeval-
Gem Sc nj dovolj. Il dcnarjem. ka-
terega so Jim delavci skupaj spra-
viii, 81 kupiio moderni stroll. XII
nadomesti na stotine delavcev, a
kapitalistu - pOdjetniku poveca
profit. Vzemimo "a primer tako-
zvane parne lopate (steam sho-
wels). pri kateri della: stroievod-
ia. kurjaG in pet do sedem poma-
gacev. Teh par ljudij napravi isto
delo, kakor pref wee sto delavcev.
Ako pomislimo. da .ie V nash cd
|prtih rudnikih (open pitt okrog
30 takih lopat. nam mora postani
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

pOlozaj delavcev docela jason,
kajti vsaka lopata naponi v eni
uri cd 1926 kar. kar pomeni "a
stOtine delavcev pogin, "a deloda-
Jalce pa stokratno povecanje do
blcka. cato sc pa ne smemo Gu
dit, da Sc cestO slisi, kako della
zelini brezposelni delavci proklin-
jajo te lopate.
Delavci V svoji ~nevednosti pac
ne pomislijo, da so sami tisti, Xxi
dajajo kapitalistienim podjetni-
kom V roke bic, S katerim so sedaj
brezposelni delavci, in delavci
sploh, bicani dan ma dan.
Tu bi utegnil kdo uporekati. LIE
pocasi p~riiatelj
Kdo je tisti, XII dOvoljuje 10
II - in IA - urno delo ma dan ?
Odgovor vlada. - In kdo nastav-
liza Waldo? - Use ameriSko ljudst-
vo volilci, tega ne more nihce
uporekati. Ako bi delavci postavi-
Ii tako Waldo, XII hi imela vedno
in povsod pred oGmi blagor svojih
volilcev - delavcev, bi vlada (za-
konodaje in kongres) sprejela "a
kOn. XII hi dovoljeval samo osem
- in mani - urno delo ma dan
in Same Sest dnevni delovni teden.
Ako bi Sc tax zakon spre.iel V
Zdruzenih drzavah. hi mamah IL
ginili vsi brezposelni delavci. We
mimo "a primer sluGaj. da je da-
mes V XdruZenih drzavah 20 Milo
nov delavcev in delavk. XII delajo
DO deset in wee ur ma dan. AkO hi
teh dvajset milionov delalo samo
s in mani ur ma dan. b, pri vsa-
KEN delavcu ostaii najman.j dive
uri. to hi ~znaSalo 40 mi.iOnov ur
ma dan. Ako tn upoStevamO dejst-
.vo, da je V II. dr.. danes ; milionov
ljudii brez della. hi bilo IN vsake-
ga brezposelnega GlOveka s ur de-
la ma dan. To ie samo EN- nacin. ka-
ko delavstvu pomagati Sedanji
bedi. Poleg tega Sc da Gclavstvu
pomagati Sc ma druge nacine. a o
tenn prihodnjiG.
ker hi pa bill delodajalci pr ia
kin zakonih V svojem dobicku ze-
10 prikra jSani. noGe danaSnja ka-
pitalisticna vlada (republikanska
in demokratska). XII je danes pod
.popolno kontrolo bogatinov. spre-
ieti takih zakonov delavstvu ko-
rist. Ii ljudje SC "a svoi Yep do
wolf pametni in modri; toda de-
lavstvo je Sc tako zaslepljeno. da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11
Kapltalizem in
proletarijat.
Ethip KriStap
Etbin Kristan.

NajbOlj vazpo vprasanje "a cloveka
ma zemlji je brez dvoma njegovo last
no z~ivljenje. Modrijani vseh casov so
81 razbijali glavo z vpraSanji: "Cemu
lie clovek ma svetu? Cemu zivi?" Much
Ii SO Sc, kar Sc je dalo, izmiSlili so vse
moogce in Sc wee %nemogocih odgovorOv
in tie so tako Sirili med ljudstvom, da
lie Dostalo cloveku kar tema pred ocmi.
PriSlo je takO daleG, da Sc nam zdi da-
mes kOt nalvecja uganka, kar je V res
nici poDolnoma enostavno in jasno. -
Cemu SmO ma Svetu? . Da Zivimo -.
In cemu Zivimo? 49, Da uzijemo,
kar ie ma svetu mogoce uziti. To je mas
glavni namen, katerega nikakor nj mo-
goee tajiti. VpraSajmo sami sebe in cd
govorimo 81 odkritosrcno Ali radi Ii
vino? Ali bi nam bla smrt ljubSa ka-
kor zvlienje?
Kdor noGe goliufati samega sebe.
bode gotovo %odgovoril, da rad zivi in
kdor bi smell izbirati med zivljenjem in
smrtjo, bi 81 izbral z~vljenje. Odgovar-
lali nam bodo, ia to nj res, kajti pogo
stoma Sc sliSi cloveka, Xxi pravi: MEM
nj mic lezeGe ma zivljenju; to zivljenje
m re preseda; da bi bill Re konec - Ne
lie. dial Jude tako govore, temveG pog
stoma Sc zgodi. da storl ia ali oni sam
konec svoiemu zivlienju. Torej nj res
da imamo ljudje rajsi zivljenje, kakor
smrt?
Pocasi! &c hocemo dobiti pravi cd
govor. moramo vpraSati cloveka. Xxi res
Mvi. kOga tare neznosna beda, kdor
mora vecno tezko delati in nina nikdar
vesele ure, kdo ne pride nikdar il svo-
iih skrbi. ne zivi! Bit ma svetu, Sc Sc
ne pravi ziveti. Tudi kamen je ma sve-
tn. pa ne zivi. Nekateri pravijo: XIV
ljenje je delo. Ali stroll in avtomati de-
lajo. pa vendar ne 1--WE.
Iiveti Sc pravi delati in %uzivati. &c
bi sc lahko brez della izhajalo, bi smell
reel: Ziveti Sc pravi u%zivati, kar Sc mo-
re ma svetu uziti. V resnici je dosti Ia
ch l.iudi, XII nikdar ne delajo, pa ven
dar 1--WE. in Sc kako! A zanje morajo
druei delati. Brez della ne gre. Vpra-
saite pa clOveka. XII lahko kaj uziva.
Xxi Sc pc tezkem delu lahko razvedri. XII
Sc lahko maize, kadar ie laeen in napi-
je, kadar je zejen, XII Sc lahko zdravi,
ce ie bolan. Xxi lahko svoie otroke vega
Ia vprasaite ga. ali hi raisi umrl, kakor
da le xiv in gotovo Yam bode odgovo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

veliko kakor V danaSnjih cash. Stati-
stika, Xxi je sicer slabo ~razvita. nam to
potrJuJe. In vendar hi bilo uboStvo Sc
nikdar tako ogrOmno in tako razSirje-
no. kakor dandanes; nikdar nj tako ra-
pidno napredovalo, kakor V dobi milo
Marley in miliarderjev.
Vlikansko narodno bogatstvo. a
vendar skrajna revScina med naro-
dom? kako je to mogoce? To je veliko
nasprotie V besedah! - In vendar je
tako. kar imenuieio nacijonalni ekono-
mi "narodno bogatstvo''. nj namrec
bogatstvo naroda. temveG bogatstvo
nekaterih posameznikov. Narodnega
bogatstva dandanes sploh nj. Kajti ka-
pitalizem izkljucuje naredno posest.
kapitalizem je izlasti narod. XII V svoii
celoti sploh nicesar nina. Kapitalizem
IN nlegovi srecni zastopniki so 81 pola-
still vse. kar Sc imenuie "narodno bo-
gatstvo''. To Sc je morale zgoditi vsled
razmer, katere je vstvarila moderna
tehnika in tradiciionalni, podedovani
Maori o posestnih pravicah. Zasebna
Va .IC ilpi ia Jul hdDlIdllZpll.
ko Sc .je industrial S pomocjo move teh-
nike raZvila V v~elikanskem obsegu ma
Sega casa. In enako nujno je moral ka-
pitalizem poroditi bedo modernega pro-
letariiata.
Brez zasebne lasti nikdar ne hi bilo
kapitalizma sploh; brez zasebne lasti
in t~ehniSkega napredka ne danaSniega
kapitaliZma brez kapitalizma nikdar
one neizmerne revSCine, Xxi danes VIA
da. kapitalizem je oblika GloveSke dru-
zbe. V kateri kapital skoro neomeieno
vlada. kapital je kup denarja; denar
Je pa lie V gotovo vrednos spremenjeno
blago. Torej je kapital tudi gotova
mnOzina robe, gotova svota vrednostii.
Blago. vrednosti so plod cloveSkega de-
la. kapital je torei nakopicenje DELAY
skin sadov. In ia kup sadov Sc ne ma
haia V rokah onih, XII so ga izdelali.
temvec le lastnina posameznikov. Do
seduiocih delavna sredstva.
To lie mogoce lie V razmerah. katere
le vstvarila z vsemi pomocki novodob-
ne tehnike obOrozena Industrial. Mako
picenje vsega bogatstva V posameznih
rokah in razlastitev delavnega ljudstva
In niena naravna posledica.
Delavci V danaSniem drustvu ne
moreio biti mic druzega, kakor sunni.
XII stole pa V mnogem nogledu Sc ma
veliko nizji stopninji. kot nekdanii
rimski ali grski sunni.
Obrtnija vsled razvitka tehnike in
konkurence veleindustriie boil in boil
gineva. vsled tega tudi obrtnijski de-
lavci. Med TEN in modernim industri.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

zadnii vlak zapustil k-riz;ss..
Je pot bila prosta eez prooo ~ s0
trenutku, ko je Hafner sto,;, :
We korake, Je zena zapazih h..
Wax cd vzhOdne strani. Bill e
hitrejsi Wax ma tel progi. tas.1
nj Chicago Flyer, stew. 6. Uvs''
sa preteco smrtno nevarnos,
zena zaupila, a bio je zalibos u
pozno. Wax je zadel Hafnar;.
strani ter ga vrgel kakih ion
LEV dalec oh zelezniskem r.
kosaro vred, V kateri ie posl :
grocerije jestvine. Zena Sc i
sila z detetom vred. Nekaj trepn,.
kov DO grozni nesreci, lie Hains.
izdihnil, ne da hi Sc So Ia;
vedel.
Ranjki je bill V Ameriki mad =.
let in V +. Palestine 5 let RI, y
a,eanega haprednega miSlienis.
Bll Je neutrudljiv delavec "a n.
predek tukajSnjih drustev n..,
Sc mlad je incl jason pogled VIII
docnost cato je spoznal. da DELAY
stvo zastonj priGakuje svoie 70.
sitve cd drugOd, ampak da nor,
bi'l delavstvo Same svoj resitel;
da Sc mora samo oprostiti yerio =
katere ga je vklenila nemila uso.
da.. uresnlcenju te zavesti je RAM.
XII Hafner posvetil vse svoje moi
In prosti cas-. Use "a povzdipo N
napredek delavStva, to lie bila Mo.
gova Avljenska parola. Vsled tee,
81 ne morem kaj. da bi ne izras;,,
globokega sotutia in britkega IA.
lovanJa, katerega cuti nasa sloy
naselbina mad tako veliko izrubo
Eakor .le bil sodrug Hafner. kaiti
"sa tukajsna s!ov. drustva Sc nm
lmaIo V marsicem zahvaliti. da 50
Sc povspela ma sedanjo stopinio.
kako vnet delavec "a Bapor
svole Masculine je bill pokOjni Haf.
ner, kaze dejstvO, da ie bill clan
treh podpornih druStev in sicer.
'SlOvana". stew. 30 S. n. P. J..
kojega predsednik je tudi bill. DR..
sy. JOzefa. Stew. ii. j. s. X. J. in
dr.. sv. Barbara, postaje 40.
V soc. klubu Stew. 3S J. S. q ie
bill west sodrug in delaven orpa.
nizator.
Bill pa je tudi clan L. NJ. ". Of
A.. ki so mu pOdarili poleg drugih
druStev len venec.
Pokojni je donna IL Forme, Bill.
III Skofje Loke. Star .ie bill sele
% let. Tukaj zapuSta zalujo6
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

Ri. da mu BIO ten liubSe, elm dalJse bo-
den .iegovo z~ivljenje.
&c lie pa to res. tedai mora biti tudi
resnicno. da smo ma svetu. da zivimo.
Ali koliko je danes liudi, Xxi hi res Ii
veil. tako ziveli. da bi njih obstanek Ia
sluzil ime zivljenja? Ozrimo Sc med de-
lavci in kmeti in poglejmo, kako Sc jim
godi. Vprasaimo malaga obrtnika. kra-
maria, kakSno ie niegovo zivljenje?
Cd vseh strani bodemo sliSali tozbe in
pritozbe z~alostni GLASGOW nam bodo do
nell V usesa in kar je najbolj zalostno
tie tozbe so opraviGene. Ljudem Sc res
slabo godi.
Vprasujmo pa Sc malo dale: Ali so
liudie %zadovoljni S svojim zivljeniem?
Ali ne zele, da bi Sc jim bolje godilo g..
Odgovor bodete lahko dobili.
o. vsi. vsi hi radi bolie ziveli, vSi re-
lie, da bi Sc jim pomagalo. In skoro vsi
upaio. To lie cloveSko. Dokler je V clo-
veku Sc kolickai zivljenja, Sc vedno
upa. upa. da pride boliSi dan. Zal. da
je tako upanie veGinoma do smrti praz-
no in Sc lie ma smrtni postelii izpozna
Glovek. da Sc je cello ziv~ljenje motil.
Ali pa res hi nobene pOmoci? Kai
Sc res he SINE mic wee upati? Ali mora
ubogo ljudstvo pref ali slei popolnoma
propasti?
Ne. lahko bi bio drugace. ljudje hi
81 lahko pomagali. ali - ljudje ne We
do. kako. Najvecja sOvraznica liudstva
lie nevednost. Clovek ie ma svetu. pa ne
pozna tega sveta, ne pozna zivljenja
sDloh, ne pozna niti svoiega zivljenja.
Kako mai 81 torej pomaga?
Mi ne obliubujemo nikomur, da ga
bodemo reSili. &c hi rekli kai takega.
bi lagali. Kdor koli obljubuie ljudem,
da Jill bode resi-, laze, vedoma. ali pa
nevedoma. Mice ma svetu nina tiste
mOci. da hi resi- kak narod. kak razred
prebivalstva. kak spoil ali kaj podobne.
ga. &c hoce ljudstvo biti %reseno, Sc mo-
ra samo resiti. cato pa mora imeti moe,
da Sc upre svojim izkoriSGevalcem, XII
ne bodo nikdar IL samega dobrega srca
privolili, da hi Sc izpremenile sedanje
neznosne razmere. TIE moGi nina nihce
drugi, kakor zdruzeno liudstvo, zaved-
no ljudstvo. katero razume Gesa mu ie
treba in kako lahko pride do svojega
ella. Mas namen je, kolikor mogoGe
pouciti to liudstvo in ga iztrgati IL tiste
nevednOsti. V katero ie zapadlo brez
lastne krivice.
Emo stvar izpozna liudstvo lahko
brez tezave: da ne zivi! &c pa ina vo-
lilo Mveti kakor sedai mora razumeti
svoj sedanji polozaj in mora vedeti,
kj bi Sc dalo doseei in kako. V prvi W.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

lalnim 'suzniem je pa ogromna razliks
IN S p~oslednJim nam je ~najveG %racunati,
ako govorimO O mOdernem p%roletari- \
iatu.
Tako je usoda modernega p~roletari |
lata zalostna cd zibelke do groba. Sve-
tn. V katerem prebiva he uziva nikdar.
Radost, v~eselje. zabava so mu neznane
reel. Veda. XII ravno V naSem casu o.
gromno napreduie, ostane delavcu "a
prta, kajti tudi znanje Sc mora V d.
naSnn druzbi kupiti, kupiti "a denar
IN kdor nina denarja. ne more Sc uGiti,
dasi ina morebiti neprecenljive prirod-
ne darove V CLAW. A Ge mu tudi ne bi
bio treba denarja. potrebuje pac cas-
"a ucenie. A odkod mai vzame moder.
III suzeni casa. ko mu ga ostane izven
della komai toliko, da Sc nekoliko KRAFT
kin ur slabo odpocije in 81 tako pridobi
nekoliko novih mocij "a dalnje %suznje-
vanie!
Zivlienie modernega delavca nj ME
druzega kOt dolga vista muk in skrbij,
neskoncno muceniStvo in trplienje in
vecen strah, strah, da mu obnemOrejo
moti, strah, da ga zadene V delu kak-
sna nesreca in strah. da izgubi delo.
Tudi ia vecni. ~opraviGeni strah je vst-
varila nova industrial s pomo6jo pri-
vatnega kapitalizma.
Iaki ysak novi stroll, vsaka gospo-
darska kriza, vsak neugodni slucaj, ka-
teri zadene "gospodarja'', je lahko
usodepoln "a delavce, kateri pridejo OBJ
taklh Drilikah oh delo. OBJ kruh. In kaJ
mai Stori delavec Z druzino. ako izgubi
Sc oni borni zasluzek. kateri ga je itak
komaj prehranil? Kai ga pricakuje v
taken s~lucaju drugega. kakor obupi
Slabo plaGilo. brezmiselno. telo in
duha u~nicuioGe dolgotrajno delo, we'd
ma negotovOSt, neznanje. vekotraJna
nevarnoSt in brezposelnost karakteri'
zuieio %polozai modernega proletarlJa-
Ia, IL katerega je naredil privatno ka'
Ditalisticni sistem re skorai povsem no
vo pleme, katero tudi telsnO nj wee
podobno plemenu bogatinov. In ia pro
letariiat naraSca cd dneva do dneva,
ker sem IL pridruzujejo vedno boil mex
danji srednji stanovi.
NeStevilni miliioni III We re V nepo-
pisni bedi in Ia vista Sc vedno Sc boil
mnozi. .Odkar racunamo liudsko zgodo.
vino. nj bio Sc nikdar tako grozne be-
de. nikdar tako straSnega zatiranja III
izkoriscanja, kakor sedaj. Nikdar nj oil
polozai suzniev tako zalosten in OBJ
upen, kakor V Gasu privatnega kapita-
lizma, polozaj belih suznjev moder'
mega proletariiata.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11

sti lie treba naSemu liudstvu pouka in
tega mu zehmO podati. Prepricani smo,
da bode zavedno ljudstvo samo naSlo
pravo pot. LIE sposobnoSt je treba ia
rediti to ljudstvO "a zavednost.
$50
Stare zidovske knjige nam pripove-
dujejo, da so zidje, hoteci imeti vidlii-
vega boga, V puScavi naredili zlato te-
lie, kateremu so izkazovali bozansko
east. kinGajoci ga z venci in pleSici oko-
10 mega. ko Sc je pa Mozes vrnil Z gore
Sinai S tablama, ma katerima .je prime
sci zapovedi nevidljivega boga, razje-
I'll Sc .ie zelo, videc neumno malikovan-
ie in vrgel lie zlato tele oh tia. Cd one-
ga casa ie minolo dokaj wee nego diva
tisoc let. Zlato tele pa nj iZgubilo svoie
moci. temvec ravno V nash dnevih lie
postal malik tako mogocen, kakor nj
kdar poprej. Use ga casti. vse Sc mu
klanja, vse pleSe okolo NIGGA. vzdihu-
Joe in prosec. mai bOde milostljiv svo-
Jim castilcem, MAJ Jill obsiplje $ svojim
b~lagoslOvOm - Z rumenim, bliScecim
zlatom. Kogar Sc malik usmili. darujoc
mu denarja, postane mogocen in dose
re lahko vse. kar mu srce zaZeli. Moe
in slava, liubezen in priietno Z~ivljen-
le, narava i'll umetnost. veda in Una.
most vse, vse mu je posluzno, vsi bo-
govt in boginje Olimpa Sc mu s%mehlja-
10. No. Malik IL trdega zlata nina du-
Sc in srca in ker ne cuti in ne misli, ne
more biti pravicen vsem. tcmvec je mi
lostliiv lie posameznim, katere pripelie
slept slucai V ~niegovo blizino. Milijoni
"a vzdihuicio Cd ~roistva do smrti "a
man ter ostaneio vzlic svoji trdni veri
V malika nagi in gladni in sunni do
konca svoiih dnij. Kolikor so nekateri
malostevilni posamezniki boil bogati,
toliko vecje Diva Stevilo onih, Xxi ne po-
sedujejo niGesar izven svoje delavne
moci. ali pa Sc tie ne.
V umetnih blagajnicah kapitalistov
Sc mnozi zlati in srebrni denar ter ban
kovci, V nepreglednih slojih delavskega
proletariIata Sc pa Siri uboStvo, kakr-
Snega tudi najbedneji sunni rimskih
patriciiev MISC poznali. Dolga in Siroka
skladiSca so polna hrane, kmet in de-
lavec, Xxi io pridelujeta, umirata pa la
kote s svoio druzinO. Kakor rak, XII ne
usmiljeno izieda clovesko truplo, razSi-
rajoc sc ma vsc tram. naraSca beda cd
dneva do dneva pc vsem svetu, povsod,
kier sc della in prideluie. in %unicuje V
pravem pomenu besede ma tisoce in IL
soce.
Nacijonalni ekonomi trdijo, da nj
bio "narodno bogatstvo" V danasnjih
industriialnih dezelah Sc nikdar tako
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11
E. Palestine, o.

~ Loptl St -
glasam V dragem nam listu z ma
lin dopisom. toda Z zalostno novi-
GO. Dne %. maia zvecer Sc je vra-
cal sodrug Jozef Hafner S svo.jo
soprogo in nckaj tcdnov starim
detetom cd obiska svoiega prija-
telja (spOdai podpisanega). he
star pregovor pravi, da nesreGa nj
koli ne poGiva. Zrtev tega prego-
vora je postal tudi sodrug Hafner.
no je omenjena druzina priSla
pc poti do proge Pennsylvania re
leznice, je vozil pc enem izmed
throw tovorni Walk Cd zapadne stra-
nj. Wax Sc ie ustavil takoj. ko je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-11
zenska volilna pravica odklon.

jena. Italijanska zbornica il pri
obravnavi volilne reforme V po-
imenskem glasovanju odklonila
zensko volilno pravico z 209 gla-
SOW prot As. 6 poslancev Sc .je
zdrzalo glasovanja.
Evening journal., 1912-07-31
LETTER RILES
WHEY; JUDGE
PASSES IT UP

A letter which she said she found
in her husbands pocket. the contents
Of which made her mad, caused Mrs.
Nellie Dundon to be arrested on the
charge of disorderly conduct, and in
City Court to-day she was placed
under 800 peace bond to stay away
from the saloon Of John Gormley, No.
427 East Fourth street
Gormley told Judge Cochran the
woman came 20 his saloon and caused
trouble. After being elected she came
back and armed with bottle, dared
anyone to put her out of the place. The
woman said she found a letter from a
woman in her husbands pocket. and
went to the saloon 20 talk tha matter
over with her husband, who works
there.
without entering into the merits OF
whether the woman was right in want
ing to see her husband after finding
letters in his pockets, Judge Cochran
told the woman she had no right to go
TO the saloon and cause disorder.