Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
0 raZvOju ZaSebne laStnine.

rodov, preden so naSli potrebne
pomocke, ola Sc ubranijo pred ne
prllikami. IL ten neprilik so Sc
uclll rodovi, XII so prihajali V ii.
ste okraje IA onimi, pa so opaxa-
II, enako kakor ptice selilke. kdai
prlhaJaJo hudi cast. V boju IA
'%obStanek Sc izpolnjujejo euti in
orgam pri zivalih in tudi pri Glo-
veku i'll tisti, Xxi Sc na.jbolj prila-
code dotlcnim razmeram, ostane-
Jo zmagovalci V boju in prido-
blJene lastnosti podedujejo tudi
II a svoje potomce.
Gin so ~razlocevali med dobrim
In slablm casom, potem je bilo
clsto naravno, da so priSli tudi
ma to, da treba nabaviti zivil IA
nude case, ia ne poginejo lakote.
Iako smo priSli do poseSti. do
gospodarstva Z twill. XII Jill je
trebalo braniti $ silo pred sovraz.
niki. Prehod cd posestnega sta.
MIA pa do zakonito dolocene last,
nine Sc je izvrSil Sc V predzgodo.
vinski dobi. NajveGji prevrat '
tenn pogledu je bill nastal V tisti
dobi, ko so udomacili zivali. Ia
doba ie zibelka bogastva, ker j.
cloveStvo priGelo tcdaj wee pride.
lovati nego je potrebovalo.
NadalJni vir bogastva je bile
suzenjstvo. XII Sc je najbrzc IL.
vedlo kmalu pc postanku zivino.
reJe. zakaj potrebOvalo Sc .je we'd
no wee lludi IA paSo in nadzira
ME Irvine. zaraditega tudi v.jete
ga sovraznika MISC wee smatral
Ia rOparsko zival, MISC ga wee pc
bill in pojedli, nego porabili st
ga kot koristno domaGo rival
lmejitelj suznjev je namrec cd
kril %skrivnost, kako lahko Sc pc
mnozuje glavnisko imetje, ma Il
nacin, ce delajo zanj drugi.
Posest zivalij je pa tudi do
vedla do pridelovanja zita.
Vsi raziskovalci zgodovinskil
deJstev prinajajo soglasno do "a
kljucka, da je bila prvotna last
nina skupna. Use, kar so imeli. j,
bilo last rodu, rodovine. Zasebni
last, posebno last zemljaSGa pa $,
pojavlj ia Sele oh koncu barbarsk,
dobe. To jc zacetek civilizacije
PrvOtna druzabna oblika je bill,
nedvomnO komunisticna. ker Sc
IA Sc dalec V zgodovinsko dobo
Take ostanke nahajamo pri Rim
lianih, Grkih, Indih. Kitaicif
Slovanih, Nemcih in Zidih. Sc ce
10 V naSi dobi Jill imamo V ri
skin selih (mive). Henry Georg,
pripoveduje znatilen prigodek
ko so priSli belief (Evrope.jci) ,
Novo Zelandijo A~vstraliii. p;
so hoteli kupiti zemljiSGe cd "a
morcev, ga jim ii MISC hoteli pro
DAFT. Rekli SO. da hi STEER sam
incl to pravico, toda zaradi syO
Jih otrok ne smejo tega napra
viii. Vsak otrok ina re pri roj
stvu pravico do zemljiSca.
Mako Sc je tOrej prelevila i:
skupne lastnine zasebna lastni
ma? KakSni so bill vzroki, Ola Sc
VISA ljudstva opuScala komuni
zem (skupno LAST, elm bolt so 81
priblizavala ci~vilizaciji, kulturi
ker nahajamo TIA razvoj pri vsel
ljudstvih, je bill torej naravn;
potreba. Oglejmo 81 pa razvo.
podrobneje, kolikor je to mogoce
V zasebno last so vsekakor spa
dale najprej premiere stvari. IL
delovalec loka. psice. sekire. kiji
ali koSare je bill upravicen dc
predmeta. ker ga je napravil. h
razvoju zasebne lastnine je pa
tudi pripomoglo to, da so bill,
razne priprave napravljene "a
posamezne osebnosti. Predmeti
XII so Jill skupno izdelovali.
so ostali pa Sc dolgo last rodov
n, pr. colni Sotori, koce it'd.
Orodje, Iok, pSica, sekira, DO
dalo it'd. je tudi pravi izvir "a
zbujanje cuta o zasebni lastnini