Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-03

interesirane ma cimdalje vecjem
pridobivanju, doGim Sc nasprot-
MIN in konkurentnim zeljam ne
more lahko brez truda in napora
zadovoljiti. in kako Sc treseio
nele IL strahu pred n~esrecnimi
posledicami vojske, ampak oso-
bito cd strahu pred revolucija-
mi, XII bi Jill vojska porodila, -
vsled tega Sc sile, zainteresirane
ma Balkanu z imrerialistienimi
zahtevami in kolonialnimi strem-
iJenJi, Sc MISC odlocile, da napra-
vlJo V tel krizi poslednji, energi-
chi korak. Sc wee, one ~ovirajo i
b%alkanske narode, da bi sami re-
Sill balkansko vprasanje: maya
njajo Jill ma podjetja, toda vedno
jih ma polovici pota zavrneio :
nagibljejo Jill k akcijam, XII bi
%razdrobile TurSko. toda zadrzu-
jeJo Jill cd energiGnega odloGil-
mega koraka; kajti njih potreba
in NTH interes je, da Sc Balkan in
nJegovi deli postopoma slabijo.
ampak Sc do odlocilnega momen-
ia stvari ne zenejo. dokler one
he zadobijo moznost. da Sc V svo-
jo korist vmesajo vines. To Sc
jasno vidi ma ustankih, XII jim V
1iali Aziji snujeta Russia in
Anglia, in Xxi so naperjeni nele
ma slabljenje TurSke, ampak i
proti Nemciji, katera je tam V
kolonialni vlogi monopolizirala
zeleznice in prirodna dobra; to-
da ii ustanki. zopet ma posreden
ali neposreden upliv Rustic in
Anglije, Sc ma pol pota zastavlja-
jo, ia hi Sc mogli zopet dvigniti,
kadar Sc bo tema velevlastima
zdelo %potrebno. Isto uganjata
Avstro-Ogrska in Italia V Alba
Mil. podpihujoci in umirjajo6i IL
stanke, razkrajajoce Tursko. am
pax slabece tudi moe vstajnikov,
da hi oh ugodnem casu mogli ma
stopiti pohod, lie da hi naSli cd.
pora nit cd razdejane Turske
nit cd utrujenih Arnavtov. Isto
delaio i velevlasti tripelentente.
XII ~inspirirajo politiko Srbije,
Bolgarije, Grske in Crnegore, IL
stvarjajoc vojno zvezo med tenn
drzavami, svetuioG jim, da Sc po-
stavijO V vOjno pozo in zadrzujo5
Jill zopet pred kakSnim odlocil-
MIN korakom. dokler ne pride cas-
IA tripelentento in trozvezo, da
Z ostalimi kapitalisticnimi drza.
vami resijo bodisi YES kompleks
ali pa vsaj vecji del kolonialnih
vpraSanj, in da balkanski polo
tok $ svojimi deli posluzi kot
precinct Ia z kompenZacije.
kakrSne SO dandanes tako navad-
he med kapitalisticnimi osvajalci.
Toda re pozar nj danes izbruh-
nil ma Balkanu. pa izbruhne jul
fri: balkanska kriza je ma pred
zadnji stopnji. Balkansko vpra-
SAME je V predzadnji fazi. Pro-
duktivne moci Sc nebrzdano in
kolosalno razvijajo, k%apitalizem
Sc dust in davi, ~potrebuje zraka.
Radi tega Sc kapitalisticne vele-
vlasti morajo eimpreje lotiti re-
sitve kolonialnega vprasanja. to-
rel tudi resitve balkanskega V
praSanja, bodisi pc dogovoru ali
pa z vojsko; morajo - ker dru-
gega izhoda nimajo. ali ga vsaj
V najkrajsem casu No bodo imele.
To Sc tudi obcuti in vidi IL
sploSnega presOjanja razvoja in
toka kapitalizma, marvee tudi IL
neposrednega presojanja Bal
kanske krize, koja kakor voda v
kotlu %zacenja vreti in v koji ne
more nihce wee dolgo roke draft.
Tembolj morajo socialisticne
stranke Ma Balkanu in V Mali
Aziji vso svojo aktivnost razviti.
da pouce proletarijat in ga OBJ
varujejo sovinisticne blaznosti,
in po drugi strani: da S svojo or.
ganizirano akciio pritisneio ma