Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-08-02

bet kommer egentlig like denne Historic we'd
at jeg her vii fortelle ON Amanda Bonamys Gift
termaal. bet var like ct Giftermaal, som der
var meget at sige ON. bet var en- Forretning
med den d~ygtige, iyrige, egenkarlige unge Ben
jamin Barlow, der var ~Fuldm9gtig og pur1disk
Konsulent, paa den enc Side og Fr9ken Amanda
Bonamy og ii Tusind Dollars paa den anden. Ro-
xys Liv blew lidt mindre ulykkeigt, da Amanda
flyttede OPP til den anden Ende af Byen, uagtet
hun like undgik at h6re, hvorledes Fru Barlow for
klarede sine Veninder, at DIET r%igtignok like var
pant af Roxy at komme og trange hende I'd AT
Diet Hus, som hendes Fader havde bygget. Og hele
Byen mente, at Skomagerens Datter var den lykke-
Iigste Kone / Byen, Hun havde jo den Forret at
underholde ed %politiske Caster, som samledes Diet
grundmurede Hus med de to Rekker Popler, der
stod Hresyagt we'd Indgangen.
Hendes Afsmag for sine . Beskeftigelser og
Amandas stigende Tilretteyisninger havde giyet
hende ct tilbageholdende Vesen, som for en- over
fladisk Betragtning saa I'D som Hovmod. De poll
tikere, som spiste til Middag hos hende, mente, at
hun var stolt. Hendes gamle Naboer sagde, at hun
gjorde sig vigtig og trGstede sig med at huske paa,
at hun havde varet en- fattig Pige.
Saa kom Sommeren 1843. Marks Fader var
dgd for ct Aar siden og Marks Vane til at drikke
og spille Kort ON Penge var blevet saa vel be-
kendt, at han foretrak at melde sig I'D af Kirken
hellere end after at staa Kirkeret. Hans Argerrig-
he'd var nu hans Hoyedlidenskab Den republican
ske SER 1910 havde veret tarvelig nok. Den hay-
de kun bragt Partiet Hrgrelse og John Tyler.
Til Trods for den altov~ersvSmmend Millerit-
bevegelse ON Verdens Ende var Republikanerne
we'd at berede sig paa Sejren 1914. Mark var
saa optaget at 0nsket ON at blive Kongreskandi-
dat Diet neste Aars Felttog, at han mere end no.
gen Sinde skyede sit HEN.
10 langere han vandrede I'D Verden, des
mere s6gte Roxy, som mangen en- anden Hustru,
at forsone hans Synder we'd fordoblet Trofasthed
og Stronghold sit Kristenliv. like at hun Wide ha-
We ~tlstaaet nogen bevidst Trio paa, at Diet enc Men
neskes Synd kan sones we'd Diet andet Menneskes
code Gerninger. Men Vi tror allesammen i wort
overtroiske Sind meget, som vi paa ingen Made
Wide have skrevet vor Trosbekendelse Havde
like Prasten af ale Trosbekendelser lert hende,
at en- trofast Hustrus vedholdende Bon skal bhve
b6nh9rt2 Hendes voksende Alvor var til Dels for
Marks Skyld, og denne Alvor stSdte den Hgtefel-
lie bort, som hun s9gte at holde tilbage.
Hvilket forsonende Mellemled err like ct Barn.
Naar der er ct Barn, saa er der Diet mindste en-
stark felles Interesse. Mar Mand og Hustru er
felles ON ct nyt Liv, saa er der tusinde Ting, der
drager dem til hinanden. Men der var ingen Ar
wing til Bonamy, Ejendommen og Bonamy-Navnet.
Da Amanda blew gift, og Jane, som fandt
Uenigheden mellem Mark og hans Hnstru uhygge-
Zig, havde sagt dem Farvel og opslaaet sit Paulun
hos en- Tante Louisville, saa blew Roxys Liv en-
somt, uvirksomt og ulykkeligt. Skuffelserne, som
g9r mango Kvinder gnavne, gjorde Roxy alvorlig.
Hun var bange, at hun psa en- eller anden Made
skulde tage Diet for let med sin Kristendom. Meget
af hendes Tavshed og Dadel overfor Mark konl
frem, fordi hun var bange for at Sc igennem Fin
gre med Synden. Der var kun ct eneste MEME
ske, der havde Fordel az Roxys Ulykke. Hele sin
Kerligheds og Velyillies Rigdom udoste hun over
IBobo, hvis Forstand ~langsomt udvikledes under
.hendes Behandling. Han kunde nu lese lidt og han
larte at fremsige en- hel Del Vers, men hans OPP
~fattelse var meget oyerfladisk. Mark betragtede
ham med en- Slags Misundelse og han gyste til
bage fra Mark, saa han ogsaa bidrog sit til at skille
Egtefellerne Og gore Hjemmet uhyggeligt.
Eftersom Roxy blew mere ensom, kom after
Diet gamle fortrolige Forhold frem til Twonnet
Men der var altid en- lille Hemmelighed imellem
dem. De gk begge to I'D fra, at Roxy var lykke-
Forudsetning var hui, og begge vidste,
Zig i sit Agteskab, og begge to vidste de, at denne
at denne Foruds@tning var hui, og begge vidste
at denne Hulhed like bedrog nogen af dem. Men
der gives ct Hykleri, som kun er provisorisk. bet
vii like indbilde nogen n0get, men kun dame ct
Grundlag for gensidig fredericksburg. Enhver
Tilstaaelse af sit ulykkelige Forhold fra Roxys
Side Wide straks have gjort en- Ende paa Fortro-
ligheden.
Hvad Twonnet angaar, saa gled Livet hen for
hende som sedvanligt. Hun gIk ON Vinteren i Hr.
Witfalarc CLa1a HIM. Troad ondn1 nuar sine IaE-