Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
(Konec).

NajveGJa debata, Xxi je trajala
emo cello popoldne Sc je odprla pri
citanju pravil, Xxi vsebujejo z OH
rom ma razvoj stranke wee novih
took. Debata Sc ie odprla PR Gle
nu g., Xxi doloca, kdo ne more biti
elan stranke. Ia ellen izkljucuje
namreG IL stranke vse tiste, Xxi ii
Y slucaju strajka vodih "'sabota-
TO-, sploh poskodovali imetje ali
posameznika in je naperjen V
glavnem prot ekstremistom, ella
nom |. w. w, Xxi so zaeno tudi ella
nj socialisticne stranke. Pri tel
tocki Sc .ie moral tudi hote ali ne
hote pokazati karakter socialisti6
ne stranke. oziroma kako mocan
je V njej takozvani radikalni ele-
ment. kakSna OrganiZacija je l..
w. w? - Industrial Workers OF
the World (Svetovna zveza indu-
Strijalnih deiavcev) Sc deli pray
zaprav ; neOdvisne frakcije. V ie-
dru 81 Steer iednake. pat pa Sc
razlikujejo pc Syoji taktiki. Prva
frakcija /. W. WiStov izhaia IL
vStocne =. l.. p. partijc. in jo je
Smatrati otroka politiGne matere.
katera zeli. da sta politika in go
SpodarSki boil vedno nerazdruI-
Iljivi in da morajo biti ME polite
no neorganizirani clani tudi ella
nj Svoje goSpodarske |. W. w. or
g~anizaciie. NSled tega zametuje
matt in ME otrok vSako ~goSpodar-
Sko ali politiGno organizacijo new
poStevSi razvoi Y delavSkem giba-
nju in nevpoStevSi sedajne income
taradc unije. katere re obStoie in
XII Sc Jill d~elavstvo posluzuje V
vSakdaniem boju proti kapitaliz-
mu pc Svoji metodi.
Ma Skrainem zapadu je pa dru-
ga |. W. w. izkljuGno gospodarska
organizacija. Xxi cello prepoveduje
Svojim clanom petati Sc politiko
in jim %priporoca V slucaju Strai-
kov TAXA sredstra boju "a do
sego takojSnih v~spehov, kakrSna
so pri rOki in najbolj izdatna. TIE
vrste !. w. Visit So nazivljejo.
cesto tudi ''direkt akcionisti'' in
nemarajo niGeSar sliSati o polite
nj akciii proletarjata. Pc mestih
vodijo kampanje "a svobodo govo-
ra in organizirajo pc naivec indu-
Strijalne delavce. to so delavci XII
delalo V sumah. plavzih. ma polju.
ma zagah Sploh delavce brez
stroke. "a katere dosedanie trade
unije nimajo organizacije in Sc
zanje tudi ne brigajo. To deistvo
je tudi vIrok. da Sc je rodilo V
Ameriki gibanje |. w. Wistov.
Cd tie zapadne frakcije /. W.
Wistov pa je mocha postojanka,
kl ina mocan vpliv ma srednji "a
pad, tn V Chicago, med katerimi
Je najvec s~ocialistov, kateri zago-
varjajo politicno akcijo in trdijo,
da ina biti socijalistiGna stran-
ka p%oliticni izraz industrijalne IL
niie. Lett J.. w. w. socialist
Sc tudi prizadevajo. da bi V trade
unije zanesli nauk o industrijelni
uniii - Z drugimi besedami. da hi
dosedanje staromodne unite str
moglavili V moder. = industrijelne.
ne da bl bllo "a to potreba zruSiti
nJih organizacije. kakor to propa-
girajo vstocni SIP. II w. Wis
II. kakor re receno. je pa to sa-
mo postojanka one radikalne "a
Dadne - ceStOkrat n~aZivane anar-
histicne - ]. w. w. or~ganizaciie.
katera ne mara nicesar SliSati o
transformaciji Staromodnih trade
uni V moderne niti o politi6ni ak
cili d%clavcev. Prot TEN |. w. W.
socialistom. XII stole torei V sredi-
nj, Sc je hotela stranka ma kon-
vencili zavarovati. da hi skrajna
zapadna frakcija |. w. w. ne upli-
vala prevec mamie in da hi Sc vsak
sum ali nepostavno akcijo Xxi hi
Sc izvrSila cd une strani V sluGaju
delavskih bojev ne polozilo cd
%strani kapitalisticnega razreda in
njegovih hlapcev pred noge socia-