Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-22
kriZa.
(Ferdinad Hanusch y
Pravljica.

Y glavnem mestu velike drza-
We sta imela diva kralja svoja Sc
deza eden kronan in eden nekro-
nan. kronan Sc je imenoval Kri-
stijan H., %nekronan Moloh I.
Kristijan kot najvisji gospod
cez armada je bill poveljnik veil
Ike armada peScev in konjenikov,
ma mokrem in ma suhem. Njegove
vOjske so Sc bale majhne sosedne
drzave, preteGe vojne ladije so
krizarile pc morju, Voiska urad-
nikov je bila njegovem imenu
vroGicnO delavna, z brutalno silo
je izterjavala davke cd n%ajrev-
nejSih izmed revnih. ma obzir so
lahko racunali Samo bogataSi.
VOjska policajev je skrbela "a
javni red in mir. &c Sc .je pa kdo
kljub temu drznil mrmrati mad
te2kimi bremeni, tedaj Sc je ma
$lo dOvolj sodnikov, XII so V imenu
kriStijana III. revolucionarca "a
wee let oropali svobode. A to Sc
nj mnogokrat zgodilo. Vojska
farjev je skrbela "a poneumne-
vanje delavnega ljudstva, XII je
re davno izgubilo sleherno upanje
ma izbcljsanje svojega p~olozaja
ma TEN svetu in Xxi je mislilo samo
ma to, da 81 s pridnim izvrSevan-
jem pokore pridobi dobrote ne
hes.
Kot najvisji SET vojakov, urad-
nikov in policajev je razpolagal
Kristijan III. z nenavadno silo, XII
jo je breobzirno izrabljal "a tia
Genie svojih podloznikov. a nj
mu bio lie do mo6i, hotel je biti
tudi slavljen. Oh najmanjSi prili-
Xxi so pO vsej DRAW p~rirejali
%slavnosti in stroSke NEST in vasi.
Odvisni casopisi so moral prina-
sati dolga p%orocila, V katerih so
slavili Kristijana II. "a umnega
vladarja in so razglaSali pc sve-
tn patriotizem ljudstva.
Obdan cd velike jate brezdel-
nezev i'll parazitov je zivel Kristi-
jan III. ma Svojem dvoru veselo.
brezskrbno z~ivljenje.
Moloh /. ie moral biti skrom-
nejSi. Incl je sicer vso zemljo,
rudnike in tovarne. z~eleznice in
parnike. zunanji casti pa Sc je
moral odreci. Ampak vse kar .je
delalo, je bio pod njegovim po-
veljStvom. Mozje in zene. starGki
in otroci. vse mu ie delalo tlako.
On nj d%oloGeval lc mezde in de
lavnega casa. temveG Cd NIGGA je
bio odvisno. ali je smell kdO della
ii ali ne. In ker Y tel DRAW revez
brez della nj mogel ziveti. je bill
ma ia nacin Moloh /. zapovednik
mad zivljenjem in smrtjo svoiih
~suznjev. Ma stotisoce uradnikov
V gozdu in ma polju, V rudnikih
in tovarnah, ma z~eleznicah in lad
jah je priganjalo delavce k delu.
Nenasiten ie bill njegov pohlep.
Ako je incl sto miljonov, tedaj
Jill je hotel tisoc, tedaj 81 je zaze-
lei biljone. Tovarne so Sc mnozile
dan "a dnem kakor gobe pc dez-
ju in COST dim IL visokih tovar-
niskih dimnikov .je zastruplieval
ozracJe. Vedno wee suzn.jev so po-
siljali V podzemeljske g%lobocine,
da so ~spravljali ma svetlo premog
in druge dragocene rude. Omrez-
je zelezniskih prog Sc je zgostilo,
vedno wee ladij je pluto DO NOR
jih, da so prevazale blago V tujc
dezele. Zadnje je bio neobhodno
potrebno, zakaj place delavcev V
DRAW sami so bile tako mike, da
delavci MISC mogli kupovati indu-
strijskih izdelkov. Izdelovali so
finO sukno, pa so Sc moral obla-
citi V cunje; izdelovali so Gevlje.
pa so letali bosi okoli. Vsi Cd de-
lavcev ustvarjeni veliGastni izdel-
ki so bill namcnjeni izkljuGno DO
gatinom V dezeli in inozemstvu :;
sami MISC imeli cd svo.iega della
%nobenega uzitka.
Zgodilo pa Sc je nekega dine,
kar bi utegnilo imeti "a vso deze-
10 tezke posledice. Kristijanu H.,