Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-05-03
Egypten Historic os Profeti.
AZ poprpn p~nTTrpcoN
AT ROBERT
Fra Engelsk we'd With. R a C h.
Fortsat)

o0oAHiO Nui1 h5C p"o ! 1Jhe iNiNh
P~rofetens Dage, som de nu ere vore egne Lande,
ia selv under Diet greske Herred9mme var stor
Velstand. De naturlige Betingelser, Landet be-
slider, baade Frugtbarhed, Vandveje og Belly
genhed som Bindeled med Indien, vii under enhver
Regering, der sikrer Liv og Ejendom, hidf6re Vel
stand.
Men nu er Diet udsuget og 9delagt Overens-
stemmelse med Profetens Ord diets Industri err
svundet ind og blevet til intet. Blandt de Produk-
ter, for hyilke Egypten var beromt over den gam
lie Verden, var Papiret, paa hyilket Diet hayde Enc
ret, indtil Kineserne larte os at lave Diet af Bonn
ud og Klude; de tiIyirkede Diet af Papyrusr6r,
fra hvilket Naynet ogsaa stammer. De forsendte
den Gang Papir til hele den dakendte Verden, og
Papyrus fra Josefs Dage findes nu de fleste Mu-
seer. Men Esajas sagde: ,Da skal Vandet synke
bort fra Havet, og Floden skal udtgrres og bliye
tor, og Kanalerne skulle blive stinkende, .Egyp-
tens Strdmm tage at og torres nd, Ror og Siv
henvisne. PapirsrGrene we'd Floden, we'd Flodens
Munding og al Sed we'd Floden biye TOR, henyisne
og err like mere til' (Esai. 10, So. De tyrkiske
Erobrere fulgte Arab Beys Politik og tilstoppede
Nildeltaets Kanaler, og da fyldte 0rkenyindene Diet
med Sand. Drager man nu gennem Gosens Land,
da beh6ver man at fore Vandbeholdninger med sig
der, hvor Papyrusr9ret ~voksede, og Tusinder af
T9nder Land ere nu 0rken eller saltholdig Stump.
L dplfeIS fdDflkdIlOn al Llil1eu 0df cnaeuP lNlu-
kommet denne Industris 0deleggelse.
| nar Forbindelse hermed staar Tilbagegan-
gen af Fiskerierne, for hvilke Egypten var saa be
kendt. bet vrimlede ~ligefrem med Fisk Nilen,
og Dc ere da ogsaa endnu nogenlunde talrige.
Naar O-versv6mmelsen trak sig tilbage, var der en-
saadan Fiskemangde Kanaler og paa Marker, at
man samlede op og indfangede med de blotte Hen-
der. Dronningen havde faaet overladt Fiskerier-
ne en- af de storste Kanaler som Naalepenge, og
det indbragte hende omkring 1000 Kr. pr. Dag
de 7 Maaneder af Aaret og omtrent 1000 Kr. pr.
Dag de andre 5 Maaneder. Men Tilstopningen af
Deltaets Kanaler og For9gelsen af alkaliske Stof-
fer Flodens 9vre Lob har formindsket Fiske-
|mpngden, og Toldopkrgvernes Graadighed har ia
get Arbejdslysten fra Fiskerne, saa alt Hgyptens
Fiskeri giyer nu like sa meget som Dronningen
hin It'd fix til Naalepenge af den enc Kanal. Og
saadan forudsagde Profeten, at Fiskerne skulde
sorge, og at de, der kaste med Net, skulde klage.
,0g ale de, som sette Fiskekister, skulde Ell naa
deres Hensigt." M beh6ves der like langer FL
skekister we'd hvert Tempel for at skaffe F9de til
de helige Ibis'er Katie og Krokodiller; de egyp-
tiske Fiskeparke, der en- Gang ware lige saa al
mindelige som H6nsegaarde, findes Ell lenger.
bet fine p~gyptiske Linned var kendt over
den ganske Verden og ~fortjente at vere det. PHI
Mus forteller os, at der endnu paa hans It'd fand-
ties en- Rest af ct Livstykke, der havde prydet Fa-
raoernes Mineryagudinde, og som var undgaaet
Samlernes lange Fingre, og i dette bestod igen
liver Trad af 800 finere TRADE. | Berlins Mu-
scum kan man, som nmvnt denne Bogs ferste
Del, Sc ct Stykke Linned at forbaysende Finhed
Diet err fundet paa en- Mumie. Men Profeten tale
de: .,Og de, som arbeide med heglet Hor. og de,
som vpve hvide Klgder, skulle beskpmmes' (Es.
10. %. Hgypten er like lpnger Yerdens Manche-
sters) Produktionen af Hor og Linnedfabrikatio
men kan like staa for Toldernes Glubskhed, men
er flyttet over til den anden Side af Middelhayet
fdrst til Frankrig og senere til Irland. MI er Diet
franske Kniplinger og risk Iinned, hvormed Yer
den f~orsynes. Dampspinderierne og Veyerierne
havde fuldfGrt Profetens Ord til Fuldkommenhed
0deleggelsen af de vasentligste Industrigre-
ne maa selvf6lgelig have haft en- overordentlig
Virkning paa Landets Dyer, og Profeternes Syn
wise os dem da ogsaa som ddeagte og forladte r
og Diet ere de netop.
Der err cen Forudsigelse, som yantro Underse-
gere have erklrret flask, fordi den udtaler, at AZ
gypten efter diets Erobring we'd Nebucadnezar skull
de vere ode j f~yrretyye Aar, ode fra Mygdol til
Syene, fra Nord til sgd, og at Diet derefter after
skulde naa frem til Velstand, - og de sige, at saa-
dant sIet like err omtalt Historien. Eek. 20, 10
IA. Men her maa def HAYES Erindring, at vi set
ingen Historic have fra den It'd. Herodot, Hi
storiens Fader, var endnu like fSdt vi have intet
uden Brudstykker og Anekdoter, og dog have vi
nok af disse til fra Megasthenes, Strabo og Jose
fus at kunne wise, at Nebucadnezar erobrede Lam