Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

vedali so mi, da je v Ameriki We
dino stiri milione 'trempov'. KITE
II Sc vozijo ma tovornih vagonii.
- ma strehah, V notranjSeini in
obesiJo Sc tudi pod vagone = cd
mesta do mesta. Voznje nikoli ne
plaeajo, kar je menda tudi 'greh'
- ali ne, g. SojarY Tile "tremp-
Je', med kterimi je blizo Is proc.
katolicanov - in s tenn jaz ne
mislim ponizevati katoliGanov -
a zelo malo socialistov, hi lahko
veliko koristili sploSnosti, toda
moraJo biti brez della, ker pc bla-
goslovljenem kapitalisticnem ST.
stemu nj della IA vse delavce. Ali
nj to narobe svet? In takih do.
kazov hi lahko Sc naStel ma stoti-
ne in tisoGe, HI jasno govorijo. da
svet hodi pc rokah. In ravno So
cializem ina to nalogo, da preku-
n svet ma noge, ma pravo mesto.
V socialisticni druzbi bo incl
vsakdo priliko, da svoje zmozno-
sti vporabi do popolnosti. ne ka-
kor danes. ko ljudje 2 najbolj-
SINH Talent in najlepSimi idejami
umirajo V najvecjem pomanjka-
nJu, samo cato. ker so revni - a
ma drugi strani pa naiveGji topo-
glavci in tepci uzivaio vse. kar
Jim srce pozeli. samO cato. ker j.
majo dosti denarja.
Kako bodo kapitalisti dali! G..
Sojarja to zelo skrbi kako bodo
dali fabrike. rudnike it'd. Kako
bodo dali! HIM - V Ameriki ie
teiegraf privatno pOdjetje: tele-
fon. %ielcznice so privatna lastni-
ma. V Avstriji ie telegraf. .ele-
fon in z~eleznica drzavno last; To-
bak je Aystriji dr.. monopol.
kako so pa kapitalisti tam dali ?
Ali nj drzava podrzavila ia pod
Jetja. kolikor Jill nj sama priGela {?
Ravno takO bodo dali ameri$ki
kapitalisti. Socialist maj izvolijo
vecino svojih poslancev V kon-
gres III Y drzavne postavodaie:
izvolijo maj predsednika. Zadobe
MAJ politicno premoc V cell re-
publiki. y Potem bodo socialist
sklenili postavo. da odslej so ze-
leznice, telegraf. tclefon. paro-
brodi, rudniki in VISA industrial
ma podjetja - drzavna last, last
nina vsega ljudstva. Drzava ina
moe to storiti, ali ne? In kakor
ina danes kapitalisticna drzava
pravico cd mas delavcev zahteva-
Il, da Sc brezpogojno pokorimo
nJenim postavam, ravnotako DO
imela bodoca socialisticna t. j. de-
lavska vlada - ali kakor Sc DO
re imenovala - vso pravico "a
htevati cd kapitalistov, da Sc DO
korijo razlastninski postavi! In
ce Sc k%apitalisti ne bodo pokorili.
tedaj bodo puntarji - ali ne. 9.
Sojar7 (Sojar memo prikima.) A
II veste, kaj Sc danes s puntarii
zgodi, XII krSijo postave? - Ven
dar pa. kar bo socialistiena druz-
ba kapitalistom vzela, DO Jim ma
drugl strani zopet to povrnila.
kaJti visa produktivna in distri-
butivna sredstva bodo lastnina
vsega ljudstva, torej bodo kapi-
talisti ravno tako delezni lastni-
stva kakor delavci. Vsak. kdor DO
pc svojem poklicu in po svojih
zmoznostih opravljal koristna de-
la, prejel bo cd druzbe vse. kar
DO potreboval "a zivljenje. raz-
vedrilo in "a zabavo; kdor DO IL
vrsil Sc vec, bo pa tudi vec dobil.
TO Je torej tisti "strah'; kako
bodo dali in kako Jim bono well
Delavci bodo well vse postavnim
potion brez nasilja. cato Sc pa de-
lavci borimo V socialisticni stran-
ki pc vsem svetu, da najprvo "a
dobimo politi6no premoc."
Solar: cali Socializem ne uci.
ola bono vsi jednakiY"
"Vsi jednaki2 Kako mislite9
Mislite Ii, da bono velikim lju-
dem noge odsekali. majhne pa
nategnili. da bodo potem .jedna-
kn NnliEi al; EnEapI LNr.l.