Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
zivljenie v IenSkih
rudnikih.

gvetu IN Slcer ne lOllhO Zdraul
wojega naravnega bogastva.
temveG zaradi muGenistva. Xxi so
"a delezni ondotni delavci. V
rsej svoiej nesramni nagoti Sc
kaSe ravno V lenskih rudnikih
kapitalizem. Silno zanimivo .ie.
ksr pise prijateli in zagovornik
delavcev-mucencev, odvetnik q.
Patusinski il Irkutska, XII ie ma
taneno prouGill vse razmere. o
iivlienskih od~noSajih lenskih ru-
j dariev. PatuSinski pravi:
''Ko ie lenska druzba pokupila
ali pa unicila VISA konkurenGna
/ podjetja, je absolutno zavladala
DO neizmerno velikem ozemlju. V
Bodaibi ie brzojav, zeleznica,
bolniSnica last lenske drruzbe
XII tudi vladne naprave redno
podpira. Tel mogocni druzbi. XII
je nihGe ne k|ontrolira in Xxi ina
tajne zveze $ peterburSkO Waldo.
je podlOznih 5000 delavcev z dru-
iinami. Steer je res obstoiala ne
kako pogodba, ali lenska druzba
Sc Sc toliko nj zmenila zanjo ka-
kor "a lanski sneg. Dale obstoia
+ tudi rudniSki red. v~eliaven ia
vso drzavo. ali "a lensko druzbo
ie bill brez moGi. Ko ie nastopil
ravnatelj Belosjerov svoio sluz-
DO, je deial V svoiem nagovoru
d~elavcem: "Bratje. pri meni bo-
ste moral tako delati. da DO cd
koni ostala lie griva in rep. cd
liudi pa lie nos in oGi."
Ko je lenska druzba sistema-
tieno nakupila vse sosedne zlate
rudnike, ie tudi sistematicno
prieela S poslabsevaniem delav-
skin razmer. Mezdo so Jim ka.i
nitro znizali; tehnicna della V %
viii so bila tako pomanikljiva. da
50 delavci imeli vedno znatne IL
CUBE; ravnateljstvo .ie upelialo
popOlen sistem napacnega Inner
lenla. tako da so bill delavci ma
yseh koncih in kraiih ogoljufani.
Mezdo so Jim izplacevali enkrat
ma mesec, ali delavci MISC nikdar
yedeli. koliko pravzaprav sluziio.
tako Sc je vrSilo izplacevanie.
|Namesto denarja so dobivali de-
llavci listke, $ katerimi so hodili
" trgovine, XII so bile seveda last
|lepsSe druzbe, po svoje potreb-
|s6ine. Gene so bile brezprimerno
visoke, naravnost oderuSke. L.
ucene delavce je potisnila druz-
ba lahko vsak cas- ma staliSce po-
|moznih delavcev. tako ie MANFRED
|bilo napisano V pogodbi. Lenska
|druzba je pridrzala tudi del mez-
(de (skupna vsota pridrzanih
|mezd je znasala zadnji cas- pol
|miljona rubljev), a Cd tie vsote
lniso dobivali delavci nikakrSnih
Fobresti.
! Cloveku Sc krrGi zee ce here
Marxov opis zivljenskih in de-
lavskih razmer angleSkega DELAY
stva V letih Sestdesetih. Ali VISA
Ia beda .ie paradiz nasproti xiv
jenskim in delovnim razmeram
enskih rudarjev. Ruski zakoni
pes MISC dost prida, ali niti ten
pl upOstevala lenska kapitalistic-
pa zalega. Noben rov nj obit Z
aeskami, YES ROY razsvetlluJe ne
kaJ brlecih sveck. pri r~azstrella-
vaniu so nezgode ma dnevnem re
du. Zakonito prcipisane delovne
obleke. skorniev in suknie IL
usnja MISC delavci nikdar videli.
kai sele imeli. Vsak dan nezgo-
da, leta 1910 Jill ie bio 40.
Stanovanja so Sc najbolj po-
dobna hlevom. O snagi. higileni
nobenega sledu. V tesnih presto
nh Sc tlacijo start in mladi, zene
IN mozje. fantje in dekleta. Use
bolezni, vse grehote. XII Sc lie maj
deio ma svetu, so tukai donna.
Delavci tozijo: "Nimamo otrok,
nlmamo nedolznih deklet!' In
sdravniSka pomoc? Manika boil
nisnic in zdravnikov; in Ge hi hi
10 vsega dovelj, kai hi zdallO. ce
ravnatelistvo ne dovoli, da hi