davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
w

kedo zasluzil. Izdelke DO prodajal brez
dobicka. In ako DO kdo l~astoval in
obratoval industrijsko podjetje, BIO mo-
raj delavce placati pc vrednosti nJlh
della ter svoj izdelek prodajati brez
profita, ako BIO hotel konkurirati S So
cialisticnim podjetjem. Ma ia nacin DO
vsak profit izkljucen, cesar naravna
posledica je, da ne DO nihGe hotel zdr-
zevati lastnega industrijskega podje-
TIA. Ako bi bila pa privatna industrial
take vrste, da bi jo en- sam clovek lah-
ko obratoval, DO lahko to tudi delal,
ker ne DO mogel nikogar iskoriscati
raven samega sebe.
Razni kapitalisti povprasujejo;
"Ali sploh ne bo nobene prilike, da bi
mi svoj denar nalozili ma kak nacin,
da bi vlekli kak dohodek, ne da bi de-
laliG"
Ne, nobene! Vsakdo DO moral pre-
nehati z izkoriScevanjem in t%atvino.
Socialism omogocuje privatno premo-
zenje "a delavce.
Socialism BIO omogoGil vsem ljudem
privatno lastovanje udobnih in zdravih
domov, ako bodo hoteli. Omogocil DO
tudi vsakomu, da DO incl svoje okusno
in lepo pohistvo V svojem ~stanovanju.
Dale BIO socialism vSakemu omogo-
ceval, kar je najvec vredno, vse potreb-
no, kar rabi "a svojo izobrazbo, "a
ugodno i'll zdravo ziv~ljenie.
Il drugimi besedami Sc pravi, da BIO
socialism vse gospOdarstvo tako ure-
dill, da BIO vSak clovek int. toliko pre-
mozenja, kolikor ga DO rabbi "a svoje
lastno zivljenje.
Socialism BIO odpravil razkoSie in
bedo.
Beda in razkoSie sta diva Fla.
Socialism nudi zazeljeno sredn.jo
podlago, 20 kateri hrepeni danasnja
druzba in ma katero DO zidana bodoGa
socialisticna druza, V kateri ne DO nih-
ce zivel V bedi, nihce V razkoSju. a
kljub temu bodo vsi dovoli imeli vse-
ga, kar rabijo "a svoj duSevni in teles-
nj ~razvoj!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30

Tudi mas dolzijo, da mi vzbujamo in
pospesujemo razredno nasprotstvo;
res pa je, da je sedanji krivieni dru-
zabni sistem edini vzrok sovrastva med
bogatimi in revezi. Ker pa je mas ma
men %odpraviti razrede v cloveski druz-
bl, Je ocevidno, da BIO stem o~dpravlje-
no tudi razredno s~ovrastvo.
Poleg vsega tega mas tudi dole, da
hocemo ustvariti sistem nedelavnosti.
lstina pa je, da je ravno sedanji ST.
stem tisti, XII ~zagovarja ~nedelavnost
bogatinov, "a katere morajo delati IT,
soci delavcev. lstotako je sedanji ST.
stem provzroGuje, da so milioni della
zelJnih delavcev brez della, docim Min
tovarisi delajo mesto 6 ali 7 ur ma
dan pc 1O-16 ur. Socialist pa hoGejo
tako urediti, da DO vsakdo delal, ker
bo skrajSan delavni cas-. l. t. d.
Ne socializem, ampak ~kapitalizem
jennie delavcu njegovo lastnino.
Vsak Sc tako omejen in neveden mas
protnik socializma We povedati. da
hocemo socialist odpraviti privatno
l~aStnino.
Resnici ma ljubo pa maj DO poveda-
no, da je sedanji sistem re zdavnaj cd
pravil vso privatno lastnino "a nebroj-
ne proletarske mase.
Kapitalizem jennie mezdnemu de-
lavcu YES njegov zasluzek. Vsled tega
Je delavcu nemogoGe kupiti svoj lastni
dom ali sploh kaj druzega kakor vsak-
DAME zivljenjske potrebScine. Njego-
vo pOhiStvo je najcenejSe; ravno tako
njegova in njegove druzine obleka.
Njegova hrana je do sk~rajnosti skrom-
ma. On 81 pac ne more nabaviti stvari,
Xxi bi mu omogocevale povspeti Sc ne
koliko visje IL skrajne revScine.
Use premozenje povpre6nega delav-
ca nj vredno wee kot 10000 dollar
jew.
Ali more kdo temu oporekatiY
kapitalizem preprecuje delavcu pri-
ii do premozenia. V velikih in malih
mestih Zdruzenih draw je danes mad
deset milionov domov - his.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
Grehi kapitalizma ma ramah socializ-
ma.

Zelo znacilno dejstvo V nasprotova-
nju in pobijanju socializma je, da dol
re nasprotniki socialism in socialiste
vseh onih grehov, Xxi Jill nihce drug ne
della kot sedanji kapitalisticni sistem.
Resnica pa je, da hoce ravno social
ZEN ia fla odpraviti.
Tako, ma primer, mas socialiste dole,
da hocemo deliti lastnino, a resnica je,
da smo mi proti kriviGni delitvi Sc
daj V ~veljavi, ko kapitalisti vladajo
in ko delavec dobi samo emo petino cd
tega kar zasluzi.
Dale, mas dolzijo, da skuSamo cd
praviti samostojnost in da hocemo vse
ljudstvo potisniti v meje popolne cd
~visnosti. Toda, resnica je, da je sedauji
kapitalisticni sistem unicil samostoj-
most do vznemirljive stopinje in potts
nil ogromno vecino ljudstva V meje
skrajne odvisnosti, cesto SlabSe cd
%suznosti. Mi pa hOcemo STREET okove
sedanje odvisnosti ter DAFT vsakomur
priliko, da razvije svoje zmoznosti. Da-
nes so milioni in milioni delavcev Cd
visni cd svoiih delodajalcev, Xxi imajo
pravico odreci delavcu pravico do de-
la V njih delavnicah. Ker pa brez della
revezu nj mogoGe z%iveti, je jasno, da
je delavcevo zivljenje docela odvisno
cd delodaialcev.
Dolzijo mas tudi, da hocemo social
sti razdreti druzinski dom, ki pa je
danes re do skrajnosti zadrt pc soda
njih zivljenjskih razmerah. Socialist
pa delajo ma to, da DO priSel druzinski
dom do svoje ~veljave in popolnosti.
Gee pc tuji krivdi pohabljen in nezmo-
zen "a delo a brez ~odSkodnine, matt
prisiljena delati dan in noe, da prezivi
Sebe in moza, nezni, mladoletni in Sc
stradani otroci so prisiljeni pustiti
Solo in It'll t~ovarno; hGere pc zloglas-
nih hiSah -. Ali mora biti dom Sc boil
razdrt kakor je danesH
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
RaStOGa moe SOcialiZTna. w "

SocialistiGna stranka je danes maj
vecia politiGna o~rganizacija ma vsem
svetu. Ona je tudi najvecje politicno
gibanje V zgodovimi cloveStva.
Mad deset milionov v%olilcev re Steje
socialisticna stranka in mad trideset
milionov oseb Sc priZnava "a sOclallste.
Mad sest sto socialisticnih %poslancev
zastopa svoje volilce Y raznih narod-
Nth parlamentih pc vsem svetu. Cello
V Zdruzenih drzavah imamo enega
kongresmana.
V raznih mestnih zastopih imamo So
cialisti devet tisoG stiri sto zastOpni-
kov. Vsi ii uradniki pc raznih parla-
mentih, postavodajah dezel in draw in
obcinskih zastopih s~trenijo in delajo
ma to. da elm pref spremenijo TEX do
sedanji gospodarski z%godovini. Nth
uspehi postajaio ponos socialisticnega
giban.ja ter vzbujajo o~bcudovanje pr
vsakomur, Xxi zasleduje delo soc. stran-
Ike. \ vse to hi ne bilo dosti, ako ne bi
imelo "a Seboj vaznejSega dejstva, da
to gibanje neprestano in zelo nitro ra-
ste in da Sc stem spopolnjuje moe So
cializma.
Navedem maj nekoliko tozadavne
statistike.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30

vim ognjem. Ia zmaga pa je kapitali-
ste tudI preprlcala, da Socializem MISC
Same praZne SAME nekaterih prena-
petezev, marvec, da je nova vera de-
lavskih mas, ki stremijo "a TEN. da
elm pref z%ruSijo sedanji kriviGni vlad-
nj sistem, ki drzi delavca V veGni SUI
nosti.
Nekaj mesecev pc tel zmagi so 81
socialist o%syojili tudi Milwaukee
County in %izvolili enega in prvega
soc. kongresnika V Zdruzenih drza-
yah.
lie naslednje leto, to je 1911. so So
drugi V Butte, Montana; Berkeley.
California in Flint, Michigan mesta
pc 2o.OOO prebivalcev - izvolili vecino
svoJih kandidatov. Poleg teh veejih
NEST so socialist V naimanj 80 maniSih
meStlh dobili svoje zupane. In danes
sega stevilo socialistov, XII so bill Two
lJeni V razne urade. do 400.
Poleg tn n%ayedenih zmag so social
stl V zelo mnOgih mestih ostali V ne
znatni manjSini, Xxi dale najboljSe upe
"a prihodnjOst. V Minneapolis. Mimi.
Je SoclaliStom m~anjkalo samo kakih
1000 glasov in zmaga hi bila njihova.
NaraScaJ SocialistiGnih glasov V Ohio.
pennsylvania, New York. California
l. t. d. DO pri prihodnjih volitvah mar
sikoga %izncnadil.
Ma ia nacin prodre vGasih tn pa tam
to mogocno g%ibanje ter da svoiih bori-
teljem novega navduSnjenja, move
energije in novih mad.
Z. Doba "nestrankarstva''.
Docela nova faza politicnega zivlie-
MA V Idruzenih Drzavah pa SO price
MIA Z l~etaSnjim letom. ko so Sc prvic
ZdruHlIe stare stranke V emo z name
nom. da porazijo socialisticno moe.
Moe soclallSticne stranke je tako sill
ma, da morajO stare politicne Stranke
Zglnltl IL povrSja IA vcdno. Kje je da.
mes m%ilwauSka dcmokratiGna in re-
pubhkanSka stranka? II nienih oStan-
kov Sc Je rekrutirala ncka meSanca 2
lmenom "NcStrankar.ii''. PaG zalost-
no to! Socialist so Steer bill nadglaso-
vani. a dobili so lepo Stevilo glaSov vec
kot pred dvema letoma. MilwauSki So
drugi imajo scdaj svoicga nasprotnika
tam, kjer so ga hoteli imeti. to .ie ma
plamen, da Sc tam pomeriio I MIN.
DOha nestrankarstva ie naisiiainei-
81 dokaz raStoGc moGi V socialistiGni
stranki. TIA doba ie bila neizogibna in
cato bo socialistom tenn boil d~obrodosla
elm pref pride.
Tako korakaio danes milionske ar
made dclavskega proletariata "a svo-
iimi cilii po vsem svetu ter ~praznujeio
prvi mai V %zavcsti. da solncc Slobode
nj wee daleG. kaiti zaria 70 vstaia. a IA
carlo solncc mi wee dalcG,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30

Steyilna soc. literature. Ii Sc tiSka dan
ia dan. knjige, meseGn. Xxi in broSure
zayzemajo ysak cas- popolnejSc stalls
&c. Literature je elm dalje bo,j zanes-
ljiva, izrazitejSa in u>tvariajoja ter
J" cato V vsakem rzIL u;oeSnejSa,
prepricevalnejSa. Lokalno c~asopisje
ina priliko. da Sc zayzema intcnzivne-
le "a krajevne ralmcrc ter tukO poSpe-
Suje hitrejSi razvoI krajevnega soc.
gibanja.
d. Socialisticno mnanie izven stranke.
lzven stranke same, njenega della in
njene energije, deluje Y smeri agitaci-
je in propaganda Sc drCga sila Z veil
kim uSpehOm.
Tu maj omenjam Znanstvene cianKe
o socialisticnem preptiraniu. ii ,zidejo
vcasih V kapitalisticrih casopisIh, fla
Sti magaZinih. KapitaliSti strme pri
TEN "a profitOm. a pri TEN ne pomisli-
jo, da 81 kopljeio svoj lastni grob;
kajti dobri clanki o socijaliznu pro-
vzroGe nekako duSevno revolacijo V
rosameznih 6itateljih, Xxi Sc zacnO vsled
tega zanimati "a socialism, ga natanc-
neJSe s%pOZnavati in verOvati vanj. Ako
oh tel priliki upOStevamo dejS,vo. da
Socializma Samo tiSti ne priz1ava. XII
ga ne pozna. ali pa cato. ker lEu ME
gova SeblcnOSt in samOpaSnost della
Cvire, lahko pojmujcmo veli'S pomen
nam nasprotncga casOpisia. ako piSe o
SOcializmu, bodisi ze tako ali tako. Liu-
die so paG k temu nagnjcni. da hoGejo
Vse vedeti. ZlaSti tiStO. kar Sc Jim bra
nj. kdor pa enkrat pozna socialism.
lie more biti druZega kot socialist. IL
teh razlogov mi pozdravljamo vsako
StvarnO polemiko naSprotncga caSopi-
sja.
B. P%rebujenje organiziranega delavstva
NSeh drugih drIavah delujejo stro-
kovnc Organizacije in sOcialiticna
Stranka kakor dive roki oriaSkega ro-
koborca. PRAY "a pray ie to vse emo gi-
banje, ker V obch gibanjih deluieio
iste moci. Pri mas V Ameriki ic pa bila
Stvar docela drugaGna. Sele V zadniem
caSu Sc je zacelo obracati ma boljSe.
Ilasti V teku zadniih dveh let Sc ie
zyrSila marSikatera koristna spremem-
ba. Neprestano raStoca draginia: we'd
no zm%anjScvanjc place; kriviGne raz-
sodbe raznih amcriSkih sodiSG V Skodo
delavccv in podlost kapitalistiGnih po-
litikov, Xxi 50 rabbi dclavskc organiza-
cije IA leStvo, pc katcri so priSli do
polnih iasli, STEER so Jim bill pc delavci
devcta briga. Use TO jc zacelo priva-
iati do s%poznanja. da s%trokovnc organi-
2aciic ne smeio Sc naprej ostati samo
"tiSte in enoS;avne" unije, marvcc da
Sc moraio dclavci zdruziti tudi ma 20
litiGnom poliu. ako noGeio, da jih ka-
pitalizem docela zasuznii. In danes so
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30

zacele nase strokovne unije zavzemati
enako s~taliSce napram socialstiiGni
stranki, kakor GA z"avzcnajo Kim So
rcdue OrganiZacije V Mcneil in dru-
god.
PremiSliena in vstrajna pomoG. ka-
tero so unije V vsakem strajku dobi-
vale cd Socialisticne stranke: neustra-
seno zagovarjanje njih pravic Cd stra-
III soc. casopiSja, Xxi sc nj halo nobe le.
ga truda in uStraSilo nObene zrfve.
ako Sc je Slo IA koristi boreGega Sc de-
lavstva: odloceni nastopi ra/rih soc.
uradnikov V obrambi delavskih intere-
Sow; to so tista dejstva, Xxi so odprla
g~ospodarsko organiZiranenU delavstvu
oci in ga privedla do spoznanja, da ra-
biJo delavci svojo stranko in TO ie So
cialiSticna stranka.
To spoznanie rodi sadove vSepovSod.
V Milwaukee in Wisconsin sploh delaio
delavci skupaj ma politicnem in gospo-
darskem polju re wee let. Konvencija
rudarjev Omitted Mine Workers) ie
sprejela pred par meseci resolucijo. XII
prlpoznava SOcialiStiGno Stranko kot
pravo i'll endino delavsko stranko. L.
nije Y Los Angelesu in sploh ma "a
padnu nitro spreminjajo svo:e doSne-
DAME staliSce ter podajaio roko socia.
hsticni stranki. V Minneapolis so unite
pri zadnjih obGinskih volitvah vodile
volilni boz V prilog kandidatom socia-
liSticne stranke. NajmocneiSa rudar-
ska orgarnizaciia Western Federation
of Miners re wee let stoii ma braniku
socialiStiGne Strankc. VSepovsod ie
opazati. : kako veliko silo prodiraio
move ideic med najtanjSc plasti anne
rlSkih delavskih mas. POlitiGna akciia
pomcni move dobo V zgodovmi ameriS-
XIII strokovnih organizacii. Sc par let
vStrajncga della V zaGrtani smcri in
amcriSke strOkovne organizacije bodo
stale ma isti stopinii popolnosti kakor
stole Min drugorodne sestre.
6. Socialisticne image.
Mic manjSi dokaz "a rastoco moe
so vedno StevilneiSe sOcialiSticne una
&c. Pred desetimi lett 81 ie naSa stran-
ka priborila prve image V Amcriki in
Siccr draw Massachusetts. To 10 "a
~dostovalo IN tisti cas-. da So ie vzbudi-
la sploSna pozornost. Toda cd tega ca
Sa naprcj so Sc naSe image mnozile vsa-
ko leto; dosti izmed Nth Jill ie ivan
rcdno velike ~vaznoSti.
Pred dvema letoma ic socialdemo-
kraticna stranka V Milwaukee prodrla
Z vcliko vccino in 81 o%svoiila prvo We
lko meStO Y Xdruzcnih Drzavah. Mil
waukcc ie %dvanajSto naivccie mesto V
Ameriki, IL cesar Sc da soditi moe So
cializmu V tenn mcstu. Tia zmaga ic po-
SpeSila %razvoi SOC. Strankc 20 vsci
Ivczi in navdala niene horitelie 2 no.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
Leto Stevilo soc. glasov
1900 96.93l
1902. 223.494
1904 409.23O
1906. 33l.043
1905 424.4S3
1910. 604.756
1912 mad en- milioni?

Stevilo "a |. 1906. in 1910. nj popol-
no, ker so poroGila IL nekaterih draw
pomanjkljiva, ker nj bilo splosnih vo-
liter "a |. 1912. Soc. kongresman Ber-
ger p%ricakuje diva miliona glasov, drugi
v~olitelji cenijo soc. glasove ma en- mi
lion in pol. Vsekakor DO Stevilo ma rast-
10 mad en- million in to bo gotovo sija-
ien napredek "a dive lett.
Ia zacetek socializma V Ameriki je
docela ~zadovoljiv in nam dale dovoli
upanja Ia koneGni uSpeh. MoGnejSe pa
je danes soc. gibanje V drugih drzavah.
Mednarodni urad sOcialisticne stranke
je tidal nasledno statistiko
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
asthma. w w w w w

dr%obtinico one velike vrednosti, katero
u~stvarja delavec s svojim delom. lara
di tega nj prav mic cudnega, ako ii
izkoriscevalci nasprotujejo Odstranitvi
privatne lastnine tie vrsti.
Velika zasluga socijalizma je, da Sc
je zavzel "a Odpravo privatnega lasto-
vanja javnih naprav, katere danes slu-
zijo bogatim posameZnikom V to-, da
postajajo bogatejsi, a da delajo revne
delavce Sc revnejSe. Dejstva kazejo,
da je ravnO ia process izvor vsega gor-
ia, katerega je danes toliko ma svetu.
u odpravo tega privatnega ~lastovanja
DO ~odpravljeno tudi gorje.
Socialism zahteva, da postane vse
sedaj delavce izkoriscujoca lastnina
skupno premozenje, last vseh ljudij,
katerega maj Sc vsi p~osluzujejo v
svojo korist. Ko Sc to uresniGi, ne bodo
malOStevilni posamezniki imeli mic vec
moGi ropati s%tevilno v%eGino, ampak
bOdo mozje in zene, XII izvrsujejo vse
kOristno in pOtrebno delo, bodisi du-
Sevno ali t~elesno, dObivali popolno
vrednost svOjega della.
kaj maj Sc skupnO l~astuje in kaj pri-
vatno no dolocevala raba doticnega
predmeta.
Privatno rabljene stvari maj bodo last
posameznikov.
Nsaka stvar, katero rabi kak posa-
meznik ali druzina "a osebno porabo,
ali %stvari, XII Sc rabijo V z~ivljenjske svr-
he, he da hi bill pri TEN druge ljudje
izkorisGevani, maj bodo last posamezni-
kov, Socialism BIO znatno pospeSeval
lastninO tie vrste med ljudskimi masa-
mi s TEN da jim DO dajal popolno
vrednost njih della ter tako omogoGe-
val vsakomur sredstva "a nabavo take
lastnine.
Nikakor pa ne mislim, da bo social
zem ~prepovedoval kOmu l~astovati in
o%bratovati kako industrijsko podjetje,
ako BIO hotel. Toda socialism bo lasto-
val in obratoval vso industrijo sam.
Placeval DO delavcem, kolikor DO
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
8. Razvoj socialisticne literature.

Velika sila socialiSticnega gibania
til V tiskani beSedi. XII je "a r%azvoj
socalizma neprecenljivega pomona. In
gotovo pray mic ne pretiravam, ako tr-
dim, da gre wee kot polovica napredka
socialisticne miSli ma racun socialistiG-
ne literature.
V zadnjih dcsctih letih ie bill toza-
devni napredek V soc. gibanju narav-
most cudovit. V zacetku omcnjene do
he sta bila samo diva ali tribe vaInejSi
soc. Gasopisi V vsch u. DR.. Danes ina
mo Stiri zelo vazne dnevnike V angles
ken ieziku in SeSt dnevnikov V tuiih
iezikih. Torci celih deset dnevnikov in
vsak cas- pricakujemo noyih? Dale
imamo okrog 40 soc. tednikov V raznih
lezikih. Poleg tcga skoraj nj tcdna. da
hi SC kak nov soc. tednik ne ustanovil.
Poleg soc. casont1a ie opazatI tudi
drugo mic mani vazno d~ejstvo. to je
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
1877

LetoSnie volitev V NemGiji so po-
vecale Stevilo glasov ma 4,250.000.
PogIej tie stevilke. kako korakajo
vedno naprej. Ma podlogi teh Stevilk
pac nj tezko soditi, cegava je bodoc-
most.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30

V wee kot sest m~ilionov teh his sta
nujejo najemniki.
Cd ostalih Jill je mad Ell million, ma
katerih so rama zastavna pisma (mot-
gages).
Same ena cetrtina ten stevilnih do
NOV hi obremenjena.
Same v eni tretjini stanujejo lastniki
sami.
Stevilo najemnikov tujih his nepre-
stano in nitro naraSca.
Tudi Stevilo z zastavnimi piami-obre-
menjenih his narasca.
Skoro Sc mi ne zdi Sc posebej pow
darjati, da je ogromna vecina najem-
nikov tujih his delavskega stanu.
Tudi farmarji zgubljajo lastninsko
pravico. Wee kot ena t~retjina Jill ina
farme samo V najemu.
Kapitalizem z%abranjuje veliki veeini
pridnih i delavnih ljudij priti do po-
s~estva. a dovoljuje nedelavni mani
SIM, da poseduje sto in stokrat vec
kot potrebuje.
Socialism BIO nudil vsakomur prili-
ko, da BIO prisel do privatne Jasmine
V zadostni obilici.
Nikakor pa ne BIO dovoljeval privat-
ne lastnine, katera bi Sc mogla rabbit
"a iskoriSGevanje drugih ljudij.
To je resnica in mic druzega.
Lastnino, ki jo vsi rabijo, maj tudi vsi
lastujeio.
PeScica ljudij, XII neprestano krici,
da hote socialism odpraviti p~rivatno
lastnino. Sc pac boil "a svoje krivicno
p%ridobljeno premozenje, Sc boji "a svo-
je goljuficenje. Ia strah prihajo cd
tod, ker ii ljudje lastujejo take stvari
kot privatno lastnino. katerih Sc mo-
rajo delavske mase posluzevati, ako
hocejo ziveti. To zasebno ~lastovanie
ten industrijskih Sredstev drzi V cd
v~iSnosti d~elavca in delavko, ker sta
odyisna Cd teh +stvari V stremejenju "a
nadaline zivljenje. To zasebno lastova-
ME teh sredstev daje lastnikom moe,
da silijo delavce delati "a skromno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
1. Narascaj clanstva v strank.

Zrno volilne moci socialisticne Stran-
Ike. notranja moe, XII vzdrzuje to po-
liticno organizacijo pa so pristojbine
~plaGujoGi Glani Stranke. To so one osc-
be. kojih energija in zrtve omogocu-
.jeio fisk socijalistiGne literature. raz-
~peGavanje literature med SirSe masc.
To so oni delavci, XII ~vzdrzujejo agita-
clio ma shodih. V strOkovnih organiza-
elijah, tovarnah, rudnikih In vse pow
sod.
Tudi V TEN oziru stranka Hdruzenih
drzav stalno in dobro n%apreduje. l..
1901. ie imcla 1920 pristojbine placu-
ioGih CLANCY: |. 1902. je to Stevilo ma
rastlo ma 1919; |. 1903. ma 1878; l..
1904. ma 2O.763; l.. 1905. ma 23.327;
/ 1906. ma 26.7S4; |. 1907. ma 29.27O;
|. 1903. ma 41.751; |. 1909. je pablo ma
41.479; |. 1910. ie narastlo ma 5S.Oll;
/. 1911. ma $3.50 in !. 1912. ma 1908
Clanov.
Priblizno V enakcm razmerju napre-
duieio socialisticne stranke pc drugih
drZavah ma Syetu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-04-30
2. NarascujoGe stevilo glasov.

l.. 1900. ie socialisticna stranka V
Zdruzenih drzavah prvic stopila v poll
tiGno areno V %celosti. ID tega casa ma
pref moreno zaznamovati velik in hi
ter napredek leto "a Teton. Stevilke
govore sledeGe:
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1912-04-15
TALK OF THE TOWN

New lot fancy ribbons at Abbott's.
Auction sale tonight, City Auction
Rooms.
Curtain muslins, sc, loc yard up, at
Yaughans.
Would like to buy 100 head of cattle
to turn out. II. J. Smith, City market.
Do not buy your hose until Wednes-
day Then buy the "Onyx" at Fits.
A raineoat or slip-on is good PROPOSE
ton. The McWhorter Co. has them at
all prices.
Sixty-one thousand, nine hundred
pounds of Dustbane sold by the n. d..
Phelps Co.
Miss Lizzie Brechin. who has been
visiting in Barre, expects to leave soon
for New York
MIR. and Mrs. Walter O'IIeare returned
Saturday afternoon to their home in
Rutland, after spending few days
with friends in the city.
William Duff, art master, graduate OF
National Art school, London, England,
will receive pupils in the afternoon for
the study of drawing and painting in all
their branches Studio: No. l5, Aldrich
building, Barre, Vt.
Miss Carrie j. Linekin, who has been
spending ten days vacation with her
parents, Mr.. and Mrs. George L. Line
KIN, of Merchant street, left yesterday
for Boston, Mass, where she will re-
sumo her studies at Boston university.
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1912-04-15
A. p. ABBOTT & co.
A. p. ABBOTT & co.
A. p. ABBOTT & co.
A. p. ABBOTT g. co.
AFTER-EASTER VALUES

tweewi
ha kswele making
iii goods make will have
eore warmer weaher be
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1912-04-15
TALK OF THE TOWN
New snring coats A AbbottIs.

Hosiery sale Wednesday at fttts,
Read the McWhorter Co. advertise
ment for hosiery sale Wednesday, April
II.
A seven and half pound girl was
born to Mr.. and Mrs. Sidney Jarvis Of
South Barre, Saturday,
Mrs. Madeline Frontini Of Foss street,
who has been visiting at Waterbury
Tor the past week, returned to this city
Saturday.
Rummage sale of the civic federation
in the Durkee block April IS and 10.
Those having anything TO give please
leave at the block Wednesday after
noon
Mother Goose under the direction Of
Miss Trow and Mrs. Lebouryeau, will
appear after the supper at the Methodist
church Wednesday, April IL, Supper
at $50. Mother Goose at s p. m Price,
25c.
The weekly meeting Of the Barre So
cialist local was held yesterday after
noon at the headquarters in the Scam
PM building. Owing to the absence Of
a member, the paper on "Why a Man
Should BE Socialist was not heard
and the reading thereof win be deferred
fol another week Timely topics of
the day were discussed during the aft
einoon. The regular meeting of the To-
cal will be held Wednesday evening.