Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-03-22
Egypten Historic og Profeti.
AT ROBERT
Fra Engelsk we'd With. Rasch.
Fortsat)

dot drog did for at here Historic, Euclid drog til
Hgypten for at lgre Geometri, og de II Boyer, han
j Alexandra samlede er og oliver ogsaa yore Dages
Lereboger. AT yere ,lert al Egyptens Wisdom
var ct Ordspil til Betegnelse af megen Widen og
Kundskab, og naar den Betegnelse da anyendes paa
Moses ZAP. G. I, 22), Ola kan det lettest cores for
staaeligt we'd efter hans Navn at f9je ale de era
der, wort Universitet har at give, som cand. phil
med, mag. 0. 5. v, os. V, og Diet er denne Moses,
wore tyske Kritikere kalder ell uyidende Hebreer!
Men de Velsignelser, der gennem Egypten er
bleven Menneskene til Del, horer like blot Fort
den I'll, nej, endnu vedbliver Diet, baade we'd Mo-
numenterne fra diets Storhedsdage og we'd diets nu-
vprende Nedyerdigelse, at bnre Vidne for Gud
imod Diet falske den ateistiske Teori om Meme
skenes Nedstamning fra Vilddyr og Aber.
Dersom denne Teori var sand, burde Vi jo nem-
Jig finde de t%idligste FolkesIag som de NEST uvi-
dende, nappe havede over Dyrets Standpunkt, no
get Lighed med Graver-Indianern / Amerika,
de n6gne Australianere eller ~Buskmpndene fra
Syd-Afrika, og eftersom vi naar videre og y1dere
j Historien, burde vi da finde bestandig nye Frem-
skridt paa Ciyiisationens Omraader. Udviklings-
lprens Forsyarere have i Virkeligheden lavet sig
Kendsgerninger, eftersom de har haft dem behoy,
idet de fremstiller Mennesket som havende forst
DelNIJeb NJe1-, uefelJef DrOnZe- OF enueDR JeIH-
redskaber, efterhaanden som de vokste bort fra
Vildhedstilstanden Og saa dristigt f%remf6rer de
dette. at mango af vore unge modtager Diet som ct
Eyanselium, ia endog Folk, der har last Ell Del og
burde vide bedre. lader sig tage we'd Npsen, naar
de ser en- Haandfuld Sten-Pilespidser eller 0kser
lagte paa Bordet som Bevis paa wore tidlige For
frdres Standpnnkter men de glemmer jQ, at
Indianerne LAYER akkurat Mage til dem endnu den
Dag Dag.
Men Diet er oiensynlig like fra saadanne Lev
ringer af spredte %Stammer, Vi kan lgre Tilstanden.
hos Verdensfolkene at kende. Nej for at vide, hyor-
ledes Menneskene leyede som Folk, maa Vi lar
Sc Historiens Beretninger fra den tidligste It'd ind
til vore Dage, legge vel Merke til Monumenterne
fra de forskellige Tidsaldre og saa Sc, ON de It'd
ligste af disse er saadanne, der k an ware huge
de af Abers og Bavianers Afstamning.
For en- saadan Undersogelse byder @gypten
Lejighed bedre end noget andet Land, thi medens
Bygningsarbeider fra langt senere Tider andre
Lande forlangst er begravet, saa Vi like ser dem,
har Gnd forunderlig bevaret Minderne ON Diet
gamle Hgyptens Storhed og fremstilet dem for
Menneskenes Blikke. Disse P%yramider, Obelisker,
og Paladser, som H4gyptens KIima og
Guds Forsorg har bevaret saa fuldkomment, og
som nu STAIR saa vpldig en- Modsutning til Diet
moderne .Egyptens forkvaklede MOskeer og lurye-
de Paladser, er Guds Vidner imod den Tanke, at
han sknlde have skabt Mennesket Aliens Skikkel
Sc for saa at lade Diet Iangsomt kraYle fremad til
Menneskeliv. Blot ct eneste Blk paa Pyramiderne
og eft andet paa Nutids-A lgypterens sammenkline-
de Jordhytter VII for bestandig bortveire den Ind
bildning, at Menneskets Vel er en- stadig fortsat
Udvikling. / de sidste 40 Aarhundreder har1Egyp-
tens udvikling ypret en- Krebsgang, Diet kan al
Fald like benpgtes, diets Kulturs Forfald kan lar
ses med al onskelig Tydelighed diets Historic som
we'd diets Mindesmgrker.
DISCS Mengde g6r den historiske Unders6-
gelse j Hgypten sprlig fordelagtig. Hgypten err
Diet pldste historiske Rige. Medens Abraham var
en- barnl6s Vandringsmand Syrien, rejste Keeps
den st9rste Bygning, der endnu er set paa Jorden
og fremf9rte dens matematiske Forhold, Maal,
LINER og Vinkler den fysiske Videnskabs dybe
Sandheder. En- bekendt skotsk Astronom har fort
Bevis for, at den store P~yramides Bygherre, for
uden at BRUCE den som Gravsted, har yillet sgtte
ct Mindesmerke indtil de seneste Tider ON de
Kundskaber, de hayde faaet Arv fra Fpdrene
for Syndflodens Dage og havde beyaret nd over
denne; Sem leyede 10 endnu, da den store Pyra-
mide var under Bygning. Mrnd, som levede Diet
meste af ct tusinde Aar, kunde med Lethed lere
mere, end der nu lgres we'd ct af wore Universte
ter, at hvilke endnu intet har naaet en- saadan
Alder hyor alt 10 dog bygges op at Mgnd, der
rives bort, for de fire Snese Aar err til Ende, be-
klagende, som den bekendte Baron Won Humboldt
at vi dor, naar vi ret skulde til at begynde at lere
Dette mpgtige Monuments Bygmestre hai
It'll L. A q