Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-10-18
FEMOGTYVENDE KAPITEL.
Gisninger.

Roxys Venner var saa optagne at hendes Til
stand, at Diet like var for I'D paa Natten, og da de-
res Haab ON, at Roxy kunde leve, ~begyndte at faa
Magt, at nogen af dem ~engstede sig paa Grund af
Bonamys Fraverelse. Der blew s6gt efter ham paa
Garden og da Diet blew Morgen, blev der forhert
j Byen. Man lagde ogsaa Planer ON at fiske efter
hans Iig Floden den Formening, at han hayde
druknet sig. Men Bill Nc. Kai, som var fluid at
Nysgerrighed med Hensyn til den hemmeligheds-
fulde, barhovede Mand, som havde lovet paa sin
forstyrrede Made at komme hjem, naar han hayde
tjent sin It'd I'D, gik tidlig on Morgenen til Byen
for at blive klog paa, hyorledes Diet hang sammen.
Bills Historic og Marks Forsvnden blew smart
rimet sammen, og man var enig ON, at Bonamy var
gaaet fra Forstanden. Der blew sendt en- Mand
til Luisville for at spSrge ham op, men han kunde
like spores ~lgngere end til Havnen, hvor han var
paaet Land ON Morgenen. Bonamys syge Hjerne
havde besluttet, at han skulde afstraffes, og Diet
var blevet til en- fiks Ide. Han var rejst til Luis
Vile, fordi Skibet netop gk dertil og fordi Stats
fengslet for Indiana laa nar derived Jefferson.
vile. Men da hans Tanker klarede sig lidt we'd
Ssvnen, huskede han, at der ingen ~uforh9rte For
brydere bley sat Tugthuset. Den fikse Ide mild
nedes allerede hdt. Han n6jedes med, efter at han
j Luisyille havde k9bt en- Hat hos en- Marskandiser,
at gaa langs med Kanalbredden til den usle By,
der den Gang kaldtes Portland, og hvor der den
Dag laa ct Par Dampskibe sgd fra. bet lykkedes
ham at forhyre sig hos Baadsmanden paa ,,Sulta-
ma som Haandlanger, eller hvad man nu Wide
kalde Slower. Han kunde like have yalgt en- haar-
dere Straf udenfor Tugthuset, for Sjoyeren var den
mindst agtede Mand ON Bord og Genstand for al
les Puffen og Skubben lige fra Kaptajnen til den
yngste Matros. Men der var en- Wis Verdlghed l
Bonamys Tale og Vesen, som skaffede ham fri fra
Diet meste af Diet, hans Kammerater MATTE d9Je.
Hans h9je, k~raftige Skikkelse og store legemlige
Styrke gjorde ham Diet let at tage Diet OPP med hvem
som helst af sine Kammerater at bere Sekke med
I" Mais 'og Katie og at trille med Sukkert9nder
Hans code Krefter og Diet ildfulde Blk hans
Dine gjorde maaske ogsaa sit til Baadsmandens
Respekt for ham. bet strenge Arbejde var uden
Tvivl den bedste Kur for hans Hjerne. Mar han
var tret at at lSfte og bere, faldt han let Seyn,
OF Sevnen forte en- ~gradevis Helbredelse med sig.
Da ,Sultana" naaede Evansville, ~begyndte
han at undres over, at han havde forladt Luzerne
saa hurtigt og like en- Gang ventet til Roxys Be-
gravelse var forbi, og han overtankte, at der visit
Wide bhve sggt efter ham. Saa sendte han EN-
Seddel til sin Svoger, fordi han blot skrev: ,Jeg
er we'd at tjene min It'd nd. Jeg vii komme, naar
leg o~verstaar den" Denne Tanke ON EN- Bods-
tieneste for ct bestemt Tidsrum, hayde sat sig fast
hos ham.
Brevet naaede like Luzerne, for Roxy var godt
/ Bedring og havde hort ON sin Sygdom og ON
Marks Afrejse. Der blew straks sendt Breve til
Evansville, men der fandtes naturligvis intet Spor
af Bonamy. Der blew a~verteret j Bladene Luis
Vile. men uden Resultat. Telegrafer og J~ernbaner
hayde man like den Gang. Men da Roxy kom
Ge. saa ~benyttede hun sig af allie de Midler, der