Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-10

ia tudi pravica pobirati desetino.
Desetina je pripadla zopet drza-
vi, Xxi je-pa nj sama pobirala, tenn
veG jo je dala davcnim zakupni-
kom V najem. Tako je stopil ma
mesto spahija davcni zakupnik,
ma meSto fevdnega gospoda kapi-
talist.
DavGni zakup .je kapitalistitno
podjetje . Obdrzati Sc more lie te-
daj, &c more zakupnik ~izsiliti oil
kmeta wee, kot mora sam plaGati
DRAW. Gin wee je TurGija, duSe-
ca 81 Y n%eprestani finanGni stiski,
zahtevala cd d~avGnega zakupni-
ka, toliko silneje so moral lie ii
pritisniti ma kmeta. PoveGanie
njihovih zahtev je %provzrocilo
nude bOie $ kmeti. 'Kmet mora
puScati svoje tito tOlikO casa ma
njivi. dokler he pride davcni a
kupnik ma pole, preceni zetev in
odpelje desetino. Da hi ociganili
zakupnika desetine, poskrijejo
kmetje del zetve, predno pride
z%akupnik. Iakupnik Sc brani pro
ii temu ma ia nacin, da podkupi
krajnega prestoinika in ga po-
klice ma pomoc. Tako vodi vsako
pobiranle dnSetine do hudih ho-
jew.
Gradnia zeleznic povecuje Use.
Savanje kmetov. Zeleznica olajSu-
ie davcnemu zakupniku kontro-
10 mad kmeti. olajSuje odvazanie
zita in NIGGA razprodaio V velikih
trgOvskih srediScih zcleznica 20.
veGuje torej zakupnikOv pohlep.
cato Sc pomnoze Z zgradbo zelez-
mic dohodki cd desetine. Ko .ie BIZ
la |. 1894. izrocena prometu zelez-
Mica Solun-BitOlje so Sc glasili
placilni odkazi zakupnikov desc
tine V obeh sandzakih ma 1874
funtOv |. 1899 so re poSkocili ma
222.51j funtov. Xaeno ina pom.
nozitev zeleznicnega omrezia Sc
drugo posledico: razSiri ST. denar-
no goSpodarstvo. Kmct 81 prisvo-
j velik del svOie zctve spraviti
V denar, Zakupnik desetine je ma
vadno obenem tudi zitni trgovec.
ker kmeta lahko muci 5 pOmo6-
10 pOdkupljivih uradnikov in
krajnih predstojnikov. ~uporablja
svojo moe Y to. da poviSa kolikor
sploh mOgoce ne samo desetine.
tcmvec. da kmeta tudi priSili. da
mu proda "a nizko ceno ostanek
svoie Zetve. Tako pleniio in Use
savajo kmcte pohlepni kapitali-
Sti.
Drugi odnoSaii so pripomogli
p~oSIabSati kmetov polozai: pow
SAME zemljiSkega davka. uniGu-
jote zivinske kuge. oropanie kme-
toy pc velikih voiaSkih krdelih V
premnogih bojnih pohodih. Knee
ka pObcda povzroCa ma eni strani
ogrOmno izseljcvanic V soSedne
deIelr. predvSem V Bolgarijo -
tudi Y AvStriii uporabliaio mace
donSkega delavca popotnika pri
kopaniu zemlie. pri gradnii zelez-
mic in yodnih Icgulaciiah vedno
pOgosteie ma drugi Strani Sc
pomuozuie capinski proletariat.
IL katercga So rekrutiraio Stevilne
roparskc tolpe. KmetSka pobeda
spremeni koncno tudi odnoSaic
med kmetom in vlastelinom.
Macedonski kmetie So dele V
tri Skupine:
|. Svobodni kmetie. ri so last
niki zcmlie. ~pla6uiejo samo DR.
iavnc davke. spahiiem pa Jim nj
treba pla6evati nikakih davscin.
, Najemniki (KaSimidziji)
Zemlia .ic last v~lastelina. vendar
ina kmet ma njei Stalno poSestno
pravico. PlaGevati pa mora gospo-
du takozvani kasim. najemnino V
n%aturalijah ali denarju.
3. ZaGasni najemniki Gspold-
III. Iemlja ie last gospoda. Kmet
nina nikake posestne pravicc ma
nici. ic navaden naiemnik. Xxi Sc
ga lahko odslovi. VlaStclin pre-
pusti zemljo kmetu V obdelOvan-
je. "a kar mu mora ia izroGiti en-
del pridelkov - navadno emo ire