Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
laelavSko gibanie Sred-
njeun in Starem veku.

-s.u razsirila socialistiena mace
90 Sc re bill SLIM i'll hudi raz-
,ndni bOji. Zgodovina nam pr1po-
.uanie. da so ze V starem Rimu
Ls;stirale mogocne delavske raz-
rdne korporacije. Numu Pom
siiiu. XII .je bill najbrz prvi orga-
%n;zator delavstva V Evropi, sc je
Inosrecilo re V onih davnih cash
|nrav moGno organizirati skoraj
3rse stroke delavcev. Orgauiziral
he kotlarje. mizarje, izdelovatelje
kodal. barvarie, in cevljarje po-
Eebei. ostale stroke pa skupno.
3naeilno bojevitost i'll ustrajnOst
n kazale vse te organizacije. Dol
%kotrajne Stavke, burnt shodi in
Eemonstraciie pc ulicah MISC bile
bic nenavadnega ze V starem Ri
bu.
Ali veliko preje in Sc V vetjem
bbsegu so Sc bill razredni bOji V
brugih krajih sveta. ko je pre-
kladoval V Evropi Sc najhujsi
barbarizem so re eksistirale ma
kitajskem velike in mogoGne de
tavske in kmecke organizacije.
Rrganizacija Kung-So je zdruze-
fyala milijone delavcev vseh strok.
t1mela je svoi centralni odbOr in
tezervne sklade. Tudi kmetje so
bill zdruzeni V Kung-So, V pod
tocje katerega so spadale tudi
Fame konzumne in proizvajalne
Radruge. Toda zgodovina nam
kripovedWje, da so razredne,
kme6ke in delavske organizacije,
ksistirale Re cello V Babilonski
{obi. OrganiRacija lesnih delav-
Nv in kamnolomcev V Parizu .je
tla ustanovljena letu. ko Sc je
{a6elo graditi Jeruzalemski tenn
3elj; - |. 1890. pr. Kr. so ope-
farji pc celem Egiptu skozi cello
,eto stavkali. Bill so skoraj vsi do
kadniega organizirani in imeli SO
SvOj mocni rezervni sklad: dolgo-
BOZ je koncal Z najpopol-
hejSim uspehom stavkujocih.
Ali &c primerjamo ellie in obi
Ike tedanjih organizacij z danaS-
opazamo veliko razliko.
kledtem. ko 50 Sc tie Organizaciie
So~sluzevale enakih b~ojevnih sred,
ktev kot sedanje, so pa stremile
teveda po vse drugacnih ciljih.
Ser so zastopale tudi razlicne III
arugaene razrede. NaSe organiza,
FJe zdruzujejo lie proletariat, t. j.
AIRED. Xxi nicesar druzega he pc,
ledule nego svojo delovno spo,
Obnost in silo; V tedanjih orga-
lizacijah pa nj bill zastopan raz.
ted neposedujocih. ker ii so bill
tulnji bogataSev in MISC incl
travice in ne priloznOsti Ia zdru,
Etev. Zdruzevale so tie organiza.
Pile lie t. w. rokOdelce, XII so bill
= primeri Z zasuznjenim, nepose,
Fujo6im delavcem. bolt neodvi,
Sni. In kakor Sc V tenn razlikujejc
bd sedanjih organizacij, takO sc
pill tudi cilii in zahteve, "a kate.
Re SO Sc bojevali pac vse drugac,
Nj bio Sc proletariata, ker ,
tedanjih cash Sc nj bilo industri
klizma. TIE prve korporacije de
kavcev, kolikor toliko neodvisnih
Aiso stremile po preureditvi dru,
Rabnega in gospOdarskega siste.
pa; hotele so lie razSiriti svojc
hzredno svobodo in zboljsat
Eoj strokovni polozaj.
TOda re S drugacne oblike il
tlje so Uncle korporacije roko-
Beacev srednjega veka. Opaza st
~ vpliv casa in gOspodarskega
azvOja. Tukaj 81 re stopijo ma
prot kOrporaciie posedujocih il
peposedujocih rokodelcev. Prise
ii Sc ma vrsto proletariat. ker "a
je Sc vedno manjkal glavn,
Predpogoj: industrializem in ten
nlkaV Ali srednjeveske korpora.
aye neposedujOcih r0kodelcev. ca
tudi jim Sc nj bill eli razlastite,
kapsalizma, Sc re priblizujejo
fnoderni dobi, ker gre Jim ne lt