Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-24

RAJ " huSlJl, ma F1nSkem in Poll
skem raztrgal Ia p~ajcolan lazi ter
pobiJal vsako vojno pustolovsGi.
no, pa bodisi re V Armenia, Carl
gradu in da DO koncentriral vse
svoje moci "a obnovitev revoluci,
onarne borbe "a svobodo proti ca.
rizmu. ker je carizrm upan.je
vseh nazadnjaskih evropskih sill,
najzagrizenejSi sovraznik demo.
kraciJe, mora S internacionala
smatrati "a emo najvazne.jsih svo-
Jih nalog to, da vodi po carizmu
obvladane narode osvoboditvi ma.
sproti.
NajvaznejSa naloga V akciji In,
ternacionale pa pade ma delavski
razred v Nemciji, Franciji in An
gllJl. V TEN trenotku obtiGi nalo.
ga delavccv teh dezel V TEN. ia
zahtevajo cd svoiih vlad. IA te
odrecejo vsako podporo bodisi
Avstro- Ogerski ali Rusiji, da Sc
vzdrzijo vsakega vmesavanja v
balkansko zmedo ter da varujejo
brezpogojno neutralnost. Voina
med tenn trent vodilnimi kultur-
mimi narOdi zaradi srbsko-avstrii-
Skega spOra glede srbskega pri-
staniSca hi bila zloGinska buddhist
NemSkl in francOski delavci ne
moreJo %pripoznati obstoia ne enc
In ne druge, 5 tajnimi p~ogodbami
nareJene obveznoSti. pc kateri
MAJ IN posegali y baIkanski kon-
flikt.
Ia %slucaj. da hi pozneie voiaS-
Xxi Spopad T%urGije privedel do o.
maJanJ& O~smanskega goSpodstva
V Prednji Aziji, potem .ie naloga
angleskih, francoskih in nemskih
Soclallstov. da So I vSemi moGmi
zoperStavijo oSvdjevalnemu po-
hlepu V Prednji Aziji. ker hi iSti
ravno tako moral dovesti do Svc-
tovne vOine. NaivcGjo ncvarnoSf
"a evropSki mir Smatra kongreS
ma umeten nacin vzdrzano nasprot
stvo med Anglijo in Nemciio.
hongreS pa pozdravlja prizade-
vanJa delavskega razreda obeh
dezel. da premostijo nasprotstvo.
Ia najboljSe Sredstvo "a dosepo
tega namena Smatra doSeg spora-
yuma med Nemtiio in Angliio
glede dolOGitvc mornariGnega o.
porozevanja in glede odpravc pra
va o morSkem plenu. KOngres po-
zlvlJa angleSke in nemSkc social
ste. da zatnO I agitaciio "a dose
go takega sporazuml.jenia.
: TEN. da hi bilo premagano
naSprotje med NemGijo ma eniI
stranl ter F'rancijo in Angliio ma
drugi Strani. hi bila najvec.ia ne.
varnost "a svetovni mir odstran-
Jena. hi bila moe carizma. hi Vie
ce korlSti IL tega naSprotja. oma-
Jana. hi bill dale onemogoGen "a
pad Aystrije ma Srbijo ter tako|
mir zagotovljen. Ma ia cili Sc mo-
raJo obrniti pred vsem prizade-
vanja internacionale.
hongres zavzema StaliSGc. da
mora hiti VISA SocialistiGna inter
Macdonald edna V svojih temeli-
nih totkah o zunanji politiki. Po-
zlvlJa dcIavce vseh dezel. da DO
stavijo kapitalisticnemu imperia.
lizmu nasproti moe mednarodne
s~olidarnosti. KOngres svari VIA
dalocc razredc vSeh dr5av. do mai
hedo mas. katero provzroGa ma
Gin kapitalisticncga proizvaian.
ia, ne p~oostrijo 4 vo.jnimi akiiami
ter odIocno zahteva mir. Wade
naJ ne pozabijo. la hi pri sedan.
lem "vropskcm polozaiu in razvo.
III d"lavSkcga razrcda ne hilo broz
.nevarnoSti ~ ME same. ako hi IN.
reI' 'oJno. Nag St spominjaio. da
Je nemSko-francoSka voina ime.
la "a Svojo poSlcdico revolucio.
narnl lzbruh pariSkc komunc. In
le ruSko.japonska voina spravila
V glbanje revolucionarno silo ma.
rodov V ruski DRAW. da ie voia.
SKo IN pomorsko tckmovalno Ohio.
~roZeVanJe raZrpdnc kopf1;L+o uo