Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-29
DurandOVa aiera.
Vsem zsgovornikom vesal v pre-
udarek.
Napisal Albert Thomas. elan
francOske poslanske zbornice.

Mesece in leta re razburia
francoski proletarijat usoda de-
lavskega zaupnika Duranda. a
tudi socialisticno casopisje izven
Francoske sc je mnogo bavilo Z
Durandovo zadevo. Sc zanimivej-
Sc pa je postal ia slucaj, ko so
pred kratkim priSla pred kasa-
cijskim sodiSGem ma svitlo nova
dejstva in koristno je, da spozna
delavstvo vse podrobnosti tega
nezaslisanega slucaja.
9. septembra 1911 oh 9. zveGer
so sc stepli V Havru STRIFE pre-
mogarji. Vsi so bill pijani. Lee
karnar Leroy .ie moral enemu cd
Min cello udihavati amonijak, da
nj umrl vsled zastrupitve Z alko-
holom. Ostali tribe so bill tako pi-
JAM, ko so Jill odvedli ma polici-
jo, Ida Jill je bio nemogoce "a
sliSavati in .ie bilo treba prelozi-
ii preiskavo.' (Tako je izpove-
dial policijski ravnatelj Henry IL
Havra.) Prepir je bill nastal pred
gostilnO, V kateri so premogarii
pill, deset korakov pred vhodom
ma policijsko ~straznico. ma zivah-
mem cestnem kriziSGu. kier je
drvela mimo cestna ~zeleznica, pod
svitom svetle elektriGne luci. Xxi
je jake razSvetl jevala pristaniSki
breg.
Hipoma Sc zgrudi eden cd pre-
tepacev. Policisti prihite. aretira-
10 tri delavce in ran.jenca .odneso.
Ranjeni delavec Sc piSe Donge,
ostali trije Mathien. L~efranszois
in Couillandre.
Diva meseca pozneje, %. no.
vembra 1910. ie bill pred dolen-
JesenSkO poroto obtozen tainik
zveze premogarskih delavcev. Ju-
Iii Durand, da je najel Matthew
ia, Lefrancoisa in Conillandra
IA umor Dongeja, ker Sc nj hotel
pridruliti stavki premogarjev V
Havru. V obtoznici ie bila izro-
cena trditev, da je Durand ma
zborovoniu stavkujoGih delavcev
zahteval Dongejev umor. da so
stavkujoci vzdignili roke pri gla-
sovanlu in da so cello dolOGili mo-
rilce. Matthew, Lefrancois in
Coullandre SO torei izpoinili lie
sodbo, Xxi so 10 izrekli stavkujoGi
in IN TO sodbo, da je odgovoren
strokovni uradnik Durand.
Ia obtozba je tako romanticna
in neverjetna, da napravlia ma
ravnost blazen vtisk in nihGe nj
dvomil niti trenutek, da DO Du-
rand o%proScen. Porotniki so obso-
dill Duranda k smrti.
Kako je bio mogoce, da so ne
dolznega cloveka tako obdolzili
in obsodili? Kdo je odgovoren "a
ia justicni umor? Kako sc je po-
srecilo delavstvu, da ie iztrgalo
Julia Duranda rablju, da ie OBJ
vestilo javnost o njegovih mukah
in da je koncno doseglo rave
ljavljenje obsodbe? To so vpra-
SANTA Durandovega slueaja.
V svoiem tezkom z~ivljenju, v
vecnem crnem prahu, XII suSi grlo
in takorec sill k zganjepitju
vsak dan, so moral priznati ha-
vrski premogarji moralno vzvise-
most Duranda, XII nj nikdar pill in
krepko deloval prot ~zganjepitju.
Bill je priden, vztrajen delavec,
tajnik lige eloveskih pravic v
Havru, tie napol meSGanske, ma
pol socialisticne organizacije. XII
obstoja cd Dreyfusovega procesa
sem. kmalu 81 je pridobil zaupa-
ME svojih ~tovariSev in i~zvolili
so ga "a uradnika svoie organi-
ZaclJe. Durand sc je kot strokov-
nj tajnik vedno zoperstavlial
vsakemu nasilstvu. Use price so
10 potrdile in so to priznale v te-
ku procesa. Temu je dokaz tudi
lepo pismo, XII ga .je pisal dan pc
obsodbi, svojemu oGetu: "Pre-
srcno ljubljeni starsi! Dolgo ie