davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Alma record. (Alma, Mich.) 1878-1928, 1912-04-25

ible lifeboats for two hours and half
Then l was picked up"
Mrs. Paul Shabert of Derby. Conn.
said that when the collision occurred
she came out on deck and asked one
of the stewards If there was any dan
ger. and he said he was afraid there
was. Shortly afterward one of the Of
f1cers shouted. Ladies first TO the
boatsv'
Mrs. Henry Stengel OF Newark, N. j.,
said that she witnessed terrible scenes
Chinese stokers hid in the bottom of
the lifeboats before they were launch
ed. Men jumped into boatloads Of
women, injuring them. there were no
lights and no provisions. The col
lislon was terrific, but nobody appeared
to realize how serious matters were.
There appeared to be overcohfidence.
as II was thought that the Titanic was
unsuitable. II am sure that more
might have been saved had 1t not been
Alma record. (Alma, Mich.) 1878-1928, 1912-04-25

panic at first. as all believed that there
were plenty of lifeboats to go around.
Mrs. Aston Could Not Talk.
Pale, trembling, and apparently ~
Mrs. John Jacob Astor was one of the
first survivors OF the wreck TO pass
down the Carpathia's gangplank. She
stepped from the Carpathia wearing
long black astrakhan coat, small
toque covered by blue chiffon veil,
and at her throat reposed large dia-
mond and pearl sunburst.
Mrs. Astor was completely broken
down by the narrowing experience she
had passed through, and the loss Of
her husband. and when asked to say
something cried In heartbroken tones:
IL can't! l can't! | am unspeak-
ably illv'
Mrs. Astor's mental suffering was
terrible. though physically she was not
! much harmed. Physicians gave or
Alma record. (Alma, Mich.) 1878-1928, 1912-04-25

aers that neither she or her maid
should be permitted 90 talk abcgt The
titanic and this rule was strictly OBJ
served Nevertheless, before the order
had been given, she had told Vincent
Astor some of her memories. She
thought she recalled seeing Colonel
AstOi by her side. just before she got
into one of the boats. She imagined
be was safe. too. and II was only
when she was on the Carpathia that
she realized he was not among the
rescued.
Like most OF the survivors, Mrs. As
tor was too stunned ut first to recall
any Of the incidents of the sinkine
ship. Other passengers said that Mrs
Astor displayed remarkable courag
during the days on the Carpathia
walking about the decks and trying IL
cheer up other survivors whose sorro "
seemed beyond relief.
Astor Made Light of Danger.
Colonel Astor was walking the decb
at the time the Titania struck the ice
berg" said William David. assistant
saloon steward on board the Carpa
thia. in reciting incidents which had
been told to him by survivors.
He was approached by frantic
waiter, | was told. and urged to put
on life belt The waiter had several
life belts in his hand. Colonel Aston
waved him away
Pooh. he said, this is nothing
There is no need Of life belts And
that was the last seen of Colonel As
tor"
Band Played "Nearer, My God, TO Thee
Mrs A. A. Dick, who was saved
with her husband. told the following
story:
The boats lay in the vicinity of the
laundering vessel for about an hour
No one believed she could go down
We had been assured TO this effect by
the captain. But as she began TO set
tie 1t was soon seen that she was
about 10 go to the bottom, and if we
stayed near we would be drawn down
with her in the vortex.
THE marine band on board did its
best to cheer up the waning hopes OF
the passengers. One or two airs were
struck up 1t was Il spectacle that no
one will ever forget
suddenly the band stopped The
leader moved his baton. In slow, sol
emn tones the air, Nearer, My God, 10
Thee was waited across the water t.
our ears
"The band played the hymn con
tinuously until their instruments were
choked off by the swirling water that
closed about their heads as they went
TO a hero's grave"
Storage Passengers Experience.
A Swede named Oscar Johansen was
steerage passenger on the Titanic
He said he was awakened in his steer
age bunk by a sort of grinding, tear.
ing thump at the moment the Titanic
struck the iceberg. He ran for the deck
but when he reached the saloon he
found the band playing some popular
air. The officers OF the ship were as
surfing the people that there was no
danger" said Johansen. They told
me to go back TO the SteeraCe and tell
the people who knew my tongue that
the accident was nothing. | went back
for the band kept on playing and the
people in the saloon were leaving also
for their beds. An hour after the boar
sank. hung onto one of the colaps-
Alma record. (Alma, Mich.) 1878-1928, 1912-04-25
A Disaqreeable Person

Is the one who suffers the misery of
a bad liver. He is cross, dull and
faultfinding. In all such cases the
liver, stomach and bowels need a
thorough cleansing of bile and other
impurities, and for this purpose there
Is nothing more effective than DR..
HERRICK,S SUGAR-COATED PILLS.
They put the liver in order, tone up
the stomach and purify the bowels.
Price 25 cents. Sold by Wheaton &
Sons. the Pioneer Drug Store.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09

sestem IA s vinarjev), "razSir-
jenje" Sc utemeljuje z "neugod-
mimi izvoznimi razmerami" V Spi-
ritni industriji! IL agrarnih pivo-
warren Sc .je napravla koncesija :
letni izdelek, pri katerem nastopi
davcni popust, Sc zviSa Cd II. 900
hektolitrov ma $4,000 hektolitrov
in sploh "se odpravi pri tel pro-
dmkcijski meji sleherno povrace-
vanje ~prejetega popusta'. Pre-
osnova vinskega davka, Xxi je bila
izmed vseh Bilinskijevih davGnih
predlog najpravicnejsa, sc je opu-
stila, prav tako tudi ObdaGenje
vina V steklenicah, ostalo je Samo
Sc skromno obdacenje moSta go
vinarjev, l X do = X: V predlo-
gah Bilinskega .ie sci davek DO 5
k.) Obda6enie avtomobilov ie tu-
di zelo bojece, postavki, ostanejo,
kakOr priznava tudi vlada sama,
"a manjse in srednejSe avtomobi-
lie je precej dalec "a obdacen.jem
Y NemGiji. Koncesiia agrarcem .je
tudi p~recejSne ~znizanje pristoj-
bin "a neprimicnine pri brezplaG-
nih prenosih neprimicnin ma bill
.znje svojce. S kratka: brezmiseln,
protisocialen. krato malo memo
zen davGni program.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
SOCIALNO ZAVAROVANJE v
AVSTRIJI.

ko je baron Binerth razpustil
DRAWN zbor. je padel pod MILO 4
Grugim vred tudi nacrt zakona o
socialnem zavarovanju. Dolgo ca
sa So je bavil Z MIN pododsek So
cialnOzavarovalnega odscka in ga
Je malo pred razpustom zbornice
tudi dodelal. V odseku .ie bilo ire
ba Sc k veciemu kaj redigirati i'm
dogotovljeni nacrt hi bill priSel v
zbornico. Ali ljudskim sovrazni-
kom to nj dalo miru. Dasiravno je
bill nacrt, Xxi ga je predlozila Be
ckova vlada, mocno pCslabSan, ka-
pitalisti Sc tega MISC hOteli dovoli-
ii delavstvu.
Igodovina socialnega zavaro-
vanja je sploh zalostno poglavje
avstrijske politike. lie mad deset
let sc bori avstrijsko delavstvo "a
socialno zavarovanje. Ker pa nj
melo v parlamentu svojih zastop-
nikov, Sc je morale boriti izven
parlamenta. Skusalo je pripraviti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
L.. 1911. in 1912 IN SOCIAL
STIGMA IDEJA.
Pregled preteklosti in sklep "a
bodoCnost.

l.. 1911. je bilo emo najzname-
nitejSih V zgodovini socializma. ne
samo V Idr. drzavah. ampak DO
vesolnem svetu.
Toda tekoce |. 1912. obljubuje
biti Sc dosti vecjega pomona "a
boreci Sc prdetariiat, kajti V te-
kocem letu imamo bojevati boje.
kl bodo vitalnega pomona he sa-
mo Ia posamezne dezele. marvec
"a vesolno clovestvo.
Prihodnji petek DO doboievan
volilni BOZ naSih sodrugov v Mem
CHI. Ia volilni BOZ ie nedvomno
~najvecji in najljuteisi kar jih po-
Una konstitucionalna Nemcija, in
eden najzivahnejsih, kar iih po-
INA %svetovna zgodovina. Nj Sc "a
toreJ cuditi, ako bodo vspehi te-
ga boJa v veliki meri vpljivali ma
vesolno clovestvo, zlasti ma "a
suznjeno delavstvo, kateremu boz
do dali novo upanje, nov pogum
IN spoznanje njihove brezmejne
moci.
Temu volilnemu boju DO v KRAFT
kem sledil drugi, kojega pomen
DO velevazen zlasti "a Zdr. drza-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09

Charles a. Mullen, socialist;sn;
superintendent mestnega oddelta
"a tlakovanje cest V MilwarLoa
je odsel V Schenectady, y. Y. k;sr
nastopi svoio novo sluzbo kot 10
misar javnih del.
Mullen ie bill s~vojeGasno tlako.
valni k%ontraktor V New Yorku Il
pa so v Milwaukee zmagali socia.
listi, je pustil ia posel in prevzel
ma zupanov poziv zgoraj omen.
Jeno mesto V socialistiGni uprav;
Z namenom, pomagati j pri ME
mem tezkem programu.
kakor trdi komisar jaynih del
Chas. Briggs, je sodrug Mullen
prihranil mestu Milwaukee $40.
600 pri prvem dclu, XII Sc ga lie 10.
I'll. To pa je nasprotnike socializ.
ma naravnoSt elektriziralo; kait;
takoj so zaGeli delati, da Sc tega
nevarnega sOvraznika iznebiio in
naposled so naieli Judi dvomlii.
We vrednosti, XII so vlo5ili zoper
NIGGA tozbo glede postavnosti ME
COVE sluzbe. Ker pa so danes "a
koni TAXI. da 81 Jill vsak 20 svoie
razlaga, Sc Jim je la nakana DO
sretila in Sodrug Mullen Sc nj no.
tel vec prepirati in je raie sprejel
novo mesto ~komiSaria .iavnih del
katerO mu ie ponudil now social
Stitm zupan meSta Schenectady.
y. Y, sodrug George r. Lunn.
Cena a%Sfaltnega tlakovania nod,
demOkratiGno upravo ie bila So 40
"a kvadratni jard; pod socialisti6-
no upravo Sc je pa ia cena znizala
ma $40, torei "a en- dollar pri VISA
KEN kvadratnem .jardu. To kaze.
da je bio pref pri vsakem iardu
Ell dollar goljufije. Pod Mulleno-
vim vodstvom ie mesto Milwaukee
tlakovalo okrog 100000 kvadrat-
nih yardOv. kar znaGi 100000 do
larjev %prihranka "a mesto. Never
jetno, a reSnicno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
now DAVKI MESTO ZNIZAN.
JE ZIVLJENSKIH PO-
TREBSCIN.

Avstrijski financni minister je
vrgel V zbornico eel zavoj novih
davcnih predlog. Kar Sestero "a
konskih nacrtOv in Steer nasled-
ME: predloge "a zviSanje davka
ma zganje God 80 vinarjev ma kro-
no 40 vi%narjev), predlogo o wi
Sanju davka ma pivo (oG 81 vinar-
jew ma so vinarjev, torej Sc "a en-
vinar wee prot ~zviSanju, XII ga je
namcravala vlada V letu 1909. a
ga je pozneje umaknila y, novo
mreditev o odkazanju davkov ma
zganje, pivo in osebno dohodnino
posamicnim dezelam, predlogo o
obdacenju moSta, preGlogo o dav-
ku ma automobile.
Davek m pivo in zganie hi pri-
padel skoro YES dezelam (drzava
hi dobila cd tega ogromnega dav-
ka samo okoli 1872 milijonov)
pac pa bi sc odpravile decline do
klade ma pivo; namerovano pow
SAME je vec kakor pet vinarjev
ma liter piva! V predlogi IA OBJ
dacenje zgania Sc je sramotna IL
vozna nagrada Sc povisala (vinar
"a liter alkohola "a prva stiri leta
In potem v petem letu ma Q i'm V
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
REVOLUCIJA IN POSTAV-
MOST.
Karel Kautsky.

Revolutionary smo, i'll sicer ne
lie V TEN smislu, kot je parni stroj
revoluciOnaren. Druzabni pre-
obrat, XII pc MEM stremimo, je IL
vedljiv lie $ politiGno ~evolucijo
proletarijata, lie z osvoiitvijo po-
litiGne oblasti. Opredeljena draw
ma oblika, V kateri je izvedljiv So
cializem, je republika, in sicer V
najobicajneiSem smislu besede {:
demokraticna republika.
Socialna dcmokraciia je revo-
lucijska stranka, ampak ne stran-
ka, ki bi vprizarjala revolucije.
Vemo, da so naSi smotri doseglji-
vi lie z revolucijo, vemo pa, da nj
smo vstanu %vprizoriti to revolu-
clio, kakor je naSi n~asprotniki ne
morejo prepreciti. Ne domisljamo
81, da hi vprizorili ali p~ripravljali
revolucijo. In ker revolucije ne
moreno poljubno vprizoriti. tudi
ne moreno napovedati, kdaj, pod
kaksnimi pogoii in V kakSnih obi
kah naStopi. Nemo. da razredni
BOZ med purgarijo in delavstvom
ne poneha, dokler 81 delavstvo ne
polasti popolnoma politicne obla-
sti, XII jo uporabi "a uvedbo socia-
listicne druzbe. Vemo, da DO ia
razredni boz vse obseznejSi in vse
intenzivnejSi; da proletarijat pc
StevilC in Svo.ji moralni in gospo-
darski moci vse boil ~naraSca. da
sta tedaj njegova zmaga in poraz
k%apitalizma neizogibna, ali naSe
domneve, Edaj in kako Sc dovo-
.jujejo odlocilne bitke V tenn dru-
zabnem boju, so: V TEN nj mic no.
Ker ne vemO mic o odlocilnih
bitkah druzabnega boja, ne more
mo napovedati, ali bodo krvave,
ali DO fizicna sila igrala V Nth
vazno vlogo ali pa Sc DO dovoje-
vale izkljucno lie $ pripomoGki go
%spodarske, acknowledging in nrav-
ne sile.
PaG pa je ~verjetno, ia bodo V
revolucijkkih bojih proletariiata
imela nazadnje omenjena sredstva
V primer S sredstvi gmotne, t. j.
vojaSke sile vse vecje veljavo kot
revolucijskih boiih hurzuaziie.
Eden vzrokov, da Sc bodo bodo-
q revolucijski boii izvojevali vse
redkejse z vojaSkimi sredstvi ie:
premoc vOjaskega orozia mad o.
rOzjem, XII je ma razpOlago "civi-
listom". vsled cesar lie odpor eli
vllistov navadno ze vnaprej brez-
uspeSen.
Nasprotno pa ra~zpolagajo da-
mes revolucionarni sloji 2 vse bolj-
sim orozjem gospodarskega, poll
ticnega in moralnega odpora ne
go revolucionarni sloji osemnai-
stega stoletia. Izjemo della le Ru-
sija.
Koalicijska svoboda, tiskovna
svoboda in splosna volilna pravi-
ca (Gasih tudi sploSna brambna
obveznOst) pa ne predstavljajo lie
boljsega orozja, XII ga ina prole-
tariJat modernih draw pred raz.
redi, Xxi so izvojevali revoluciiske
bOje m~escanstva tie naprave raz-
sipajo moci posameznih strank in
razredOv in o duhu, XII Jill preseva
iasna luc, XII je absolutisticnih
cash nj bio.
Tedaj so tavali vladaioci kakor
tudi revolucionarni razredi v te-
mi. Ker je bila vsaka javna opozi-
CHA onemogoeena, MISC poznale
ne Wade, ne revolucionarci svojih
sill. ODE stranki ste bill izpSstav-
lIeni nevarnosti. da Sc precenju-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09

privilegirano zbornico do tega, da
Dl to vazno vprasanje prislo vsaj
ma dnevni red zbornice.
Il. 1907, pa so bile prvic volitve
v DRAWN zbor pc splosni in enaki
volllni pravici. Izvoljenih .ie bilo
80 socialnodemokraticnih poslan-
cev CS7 v glavnih in ozjih VOLT
yah, diva pa pozneje). TO je pre-
senetilo Waldo in nastop socialno
demokraticnih poslancev il je po-
kazal, da BIO morala vpoStevati o
skupino, do katere goji re od mex
dag veliko mrznjo. In res je vlada
leta 1908 predlozila zbornici ma
crt socialno zavarovalnega zako-
ma. Toda Beckova vlada Sc ie kma-
IN nato umaknila Bienerthovi, XII
le bila "a ljudske potrebe skrajno
neplodna. Edini militarizem je s
to Waldo jake dobro izhajal.
Binerth je Z vecnim odgajan-
jem in zakljucevanjem spravljal
zadevo V najveGjo nevarnost. Sa-
mo energiGni nastop socialno de-
mokraticnih %poslancev ie prepre-
ell, da nj delO popolnoma zaspalo.
he zavarovalnem odseku so
Sc zdruzili vSi nasprotniki delavst-
VA in ma vsak nacin hoteli one
mogOtiti s~ocialno zavarovanje.
Nedno so imeli kakSno pretvezo
"a zavlaGevanje in veGno Sklepali
nadaljna poSlabSanja re itak ne
zadostne vladne p~redloge. ZanaSa-
Ii so V zavarovanje drag in neplO-
den birol7ratizcm. MeSali so V en-
lonec razli6no zavarovanie DELAY
cev in Samostojnih. dOloGali so
rente. Xxi so pa bile Sc najboli no
dobne miloSGinam. In potem zlo-
glasni 1921, pc katerem Sc ie no
telo zeleznitaricm prikrajSati pra-
vice do rente.
Sovrazniki Gelavstva so cello .'e-
XII, da hi zeleznicarji nalaSG zrtvo-
vail zdrave ude, samo da dobijo
pOleg pOkojnine Sc rento.
Dasiravno je bill naGrt moGno
pOslabSan, hi nudil delavstvu vsai
nekaj in Socialno zavarovanje hi
bilo lahko re uvedeno.
Toda Binerthu. Xxi Sc nj brigal
"a ljudske potrebe. ie bio man lie
cato, Ga 81 Sc nadalje ohrani mini
sterski stolGek. Razpustil ie dr.
zavni zbor. TOda s TEN je naihui-
Sc udarii svoie krScansko socialne
ljublience in vrhutega moral Sc
sam pobrati Sila in kopita in cd
It'll.
Ko je bila nova zbornica SkUpaj.
so Socialni demokrat.ie opozarjali
ma vaZnost Socialnega zavarovan-
ia i'll zahtevali. Ia Sc zopet predlo-
ii zbornici preiSni naGrt. Gautsch
pa je incl drugc skrbi in Sc je IL
%govarial. da S. mora naGrt prede-
lati. \ TO hi sc bilo lahko Zgodilo
ma pOdlagi Stareea naGrta. Gautsh
pa tudi nj povedal. kako hi ga on
rad predelal.
Vrhutcga .je pa vladno reformi-
ranje popolnoma nepotrebno, ker
boz Sc DO itak razvijal ne glede ma.
star ali nov naGrt. Sovrazniki de-
~lavstva bodo napeli vse moci. da
poslabSaio, kar Sc lie Ga. Socialni
demokratje pa Sc bodo moral bO-
RITZ Z vsemi silami "a vsak koSGek
delavske koriSti.
V petek, 81. novembra |. /. je sci
nacrt socialnega zavarovanja V
odsek in veliko delo. XII je najvec-
jega pomona "a tisoGe delavcev.
Sc DO zopet priGelo. Delavstvo pa
bo morale tati ma strait, da Sc no
delo nekoliko boil pospeSilo in da.
Sc bode nacrt zboliSal. ne pa pO-
SlabSal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
IVERI.

Revolucija in ''reSpekt" Sc red
kokdai pobratita
.Ako hi nekateli ljudje tako vol.
Ii kakor misliio, bi sploh ne vo-
lii.
Govori rcpublikancev iii demo
kratov so godba "a ona usesa, XII
so g!uha "a resnicO.
ProGajalec kokaina .ie placal
chicaSki policiii $4,000 napitnine
ma leto, a vseeno je priSel V roke
pravici. Kako so paG ii policaji
nehvaleznil
Stavkokazi ma Illinois Central
System so prosili chicaSko polici-
10, da hi Jill sprejmila domov, ker
so Sc navelicali svoje zalostne vlo-
&c. SO Sc paG nitro naveliGali fla
tih gradov.
Dorce Roosevelt je izkl.juSil
Debsa IL socialisticne stranke; "a
to je nekdo predlagal, da nadome-
StimO to izgubo s tenn, da spreime-
mo Dorce-ta ma Debsovo mesto.
Ali ste zadovol.jni?!
Noben clovek nina postavne
pravice do zivljerja. ako nj zako-
ma, ki hi poznal pravico do zahte-
vanja della in do celotne vrednosti
blaga, Xxi ga izdela.
Sodnik in solastnik trusta "a
Jelilo je kupil svoji zeni ovratni-
60, polno diamjantov, "a pol mill
iona dolarjev. Vsak diiamant je
reprezentiral naimani 100 Glove
Skin zivljenj, ki Jill je trust ubil.
Danes vlada svet nenasitnost>in
brezsrcnost delodajalcev. Edino
lakota uGi miliione misliti ma nov
nacin Wade. Ako kdo zagovarja
sedanji sistem izkoriScevan.ja, maj
ga lie, sal DO kmalu prisel cas-, ko
dobi raka V zelodec in potem DO
gotovo drugace govoril.
Ldr. drzave so danes menda edi-
ma velesila, Xxi Sc nj oficielno pri-
poznala portugalske republic.
Cudno, sal ina danes skoro vsak
ameriski vrabec "patrijotizem"
ma jeziku in naSa vlada poSlje pr
va pozdrave in zel.je "a dober tie
vsakemu nOvemu kralju.
Johansen in drugi delavski vo-
ditelji V California; so tczeni, da
so teptali ameriSko zastavo. To
zitelii pa teptajo eel ameriski ma
rod in so cato velikanski patriot
lie. Hurei. allah
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09

We; to je volilni BOZ, XII ga pricen-
iajo naSi milwauski sodrugi, ma
katere je danes obrnjeno ma tiso-
6e in tisoce oci. Kakor danes VISA
znamenja kazejo, BIO zmaga ma
sin sodrugov meseca aprila Sc ST.
jainejSa kot je bila |. 1910. ko je
hipoma vzdramilo ogromne in "a
tirane delavske maSe krizem dr.
zave k zavednosti, koie posledica
so neStevilne image, XII Jill zazna-
mujemo V zadnjih par letih.
In prihodnja zmaga nash with
milwauSfih sodrugov bo vzdra-
mila dosedaj Sc speGe mase in Jill
pIipeliala V mas tabor. Ia zmaga
DO nekaka podlaga volilnemu bo-
in "a prihodnje predsedniSke vo-
litve, kojih lid DO unicujoc "a
starr stranki, a cato tenn %pomemb-
neiSi tenn veseleiSi "a mas. Mislim,
da ne grem predaleG, ako trdim.
Ga DO lid jesenskih predSedni-
Skin v%olitev razoGaral YES svet in
pokazal delavstvo Zdr. draw V
pcpolnoma novi luGi. V luGi orga-
nizacije in zavednosti.
Leto 1911 je prineslo vecie in
maniSe image "a naSo stranko
skoro V $50 mestih Idr. 4. Med
najvaznejSe vspehe Smatramo ma
so zmago V Butte, Mont, Berke-
ley, Cal; Fluit, Mich, in Sc par
druzih veciih obGin. To so bill
vspchi volilnega boia zadnje
spomladi. Pri iesenSkih volitvah
so Sc pa naSe image wee kot po-
dvojile. Znaten naprcdnk So ie po-
kazal V p%etnajstih drzavah. Maj
vaineiSa pridobljena postoianka
ie meSto Schenectady, y. Y. V
ColumbuSu, O. in Reading, Pa,
Smo oStali V tako neznatni mani
SIM, da : sigurnostio lahko raGu-
namo ma zmago pr prihodniih
volitvah.
Socialistom mnogo iczicne Avst-
rife je |. 1911. prineSlo sijaino
zmago. In daSi ie Stevilo social
StiGnih poslancev pablo cd 81 ma
so. sc ie Stevilo SocialiSticnih vo-
lilcev pomnozilo "a celih $4,000
glasov kliub brez primerni korup-
ciji cd strani nasprotnih strank.
GeSlO zadnjega avStrijskega bo-
ia je bio "Nse "a poraz social
stov'. y naSi sodrugi so napredo-
vail vseeno.
NaravnOSt siiajno zmago pa so
dosegli lansko leto SevdSki socia-
liSti Z izvolitviio 81 ~poslancev V
d~olenio zbornico drzavnega zbo-
ra triksdog). kier ie bio pred vo-
litvami Samo 80 socialistov: Stew
10 Sc .ie skorai pOdvoiilo. V go
RENO Zbornico so izvolili - socia-
listicnih zastopnikov: pred VOLT
vito so bin samo S%tirie: torci Sc
ie Stevilo potroiilo.
Tudi V Svici .ic socialiSticna mi
sci dobro napredovala. zlaSti 20
poSameznih obcinah.
Cello V nazadnjaSki Spani.ii so
tamkaiSnii sodrugi pridobili 35
mandatov po raznih obGinah. Ia
k ole danes V Spaniii skupno 81
izvolienih socialisticnih uradni-
kov.
Napredek socializma V NemGi-
il bono V iasni luGi videli po vo-
litvah.
VazncjSc pojave socializma :ie
zaznamovati V Meksiki. in vSej
Srednji in .Juzni Ameriki.
Ma .Japonskem Sc socializem
znatno Siri. dasi vlada pregania
in mort niegove privrzence.
V Indiji .ie vsled podlega izko-
riScevanja delavski poloaaj ma
ravnoSt neznosen in cato Sc socia-
lizem nitro Sri. dasi ie Sc v po-
voiih.
Skratka: Socialism ie napre-
dOval povsod. kierkoli zivi kultu-
rem clovek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
SOCIALISTICNI PREGLED.

SOCIALISTICNI PREGLED.
Washington, D. C. " TEN me
stu ziveci socialist bodo zaceli H.
dajati nov socialisticni tednik, ko-
jega prva Stevlka izide 81. t. m.
THE National Socialist, ka-
kor bo ime novemu listu, DO pri-
nasal wanna vladna poroGila, XII hi
STEER ostala neznana a~meriSkemu
ljudstvu. Uredniki bodO: w. l..
Client, privatni tajnik kengres-
mana V. l.. Bergerja, Louis Kope-
lin, poroGevalec socialisticnega ca
sopisja V Washingtonu in Sc par
drugih znanih socialistiGnih pisa
teljev.
Ker danes kapitalisticno caso-
piSje zamolGi marsikatero vazno
vladno odredbo, Xxi nasprotuje ka-
pitalizmu, pozdravljamo ia novi
tednik Z navduSenjem, ker vemo,
da DO eminentne vaznosti "a am.
socialiste. IL istega vzroka ga pri-
pOrocamo tudi onim Slovencem. ki
razumejo angleSko.
Med najslavnejSe socialisticne
voditelje in pisatelje. Xxi so umrli
lansko leto, Stejemo Pavel Singer.
soustanoviteli in dolgo vrsto let
navdmSen agitator nemSkega So
cializma. - Umrl 81. januaria.
Fred Long, pionir V ameriSkem
socializmu, ~predavateli soorgani-
zator sOcialdemokraSke Stranke.
Cmrl V Philadelphia meseca fe-
b%ruarja.
III. j. Steiner. eden naiaglnej-
>ih MOI V razsirjenju socializma V
naSi DRAW. Umrl V R~ochester-u
9. aprila.
Patrich O'Neil, kandidat "a gu-
v~ernerja DRAW Massachusetts
pred dvajsetini lett. NavduSen
agitator do svoje smrti. Umrl Z.
iuniia V BoStonu.
Payel Laforgue. p~isateli in So
ustanoviteli francoskega socializ-
ma. Umrl 26. nov. Skoro oh istem
Gasu je umrla tudi njegova zena.
Lavra Marx Laforgue, XII 81 je tu-
di iztekla mnOgO zaslug "a social
Zem.
Mrs. Somanth Merrifield. n
prvih zen, Xxi so Sc pridruaile So
cializmu. Umrla 26. decembra.
Duluth, Mimi: - TukajSni Or
ganizirani socialist so postavili
lastne candidate "a vse mestne
urade "a prihodnie volitve.
st. Louis, Mo. - Kakor citatel-
jem znano, je nastal med st. Loui-
Skimi socialist razpor zaradi oseb-
nostl. Celia zadeva ie bila porav-
mana potion osrednjega odbora.
socialisticne stranke in pozneje Sc
potion splcsnega glasovenia vse
stranke. Da pa DO mono V bodoG.
nosti slozno in vspeSno delo, so V
org%anizaciji ostali sodrugi izdali
APPEL ma vse svoje Mechanic sodru-
&c. Prav tako!
Milwaukee, Wis. - Skoro vse
milwauSko casopisje tolGe samo
sebe pc zobeh in STEER prav ne
usmilJeno. Cello leto je pisarilo. da
so socialist prava ~"nesreGa" "a
mesto, Xxi DO uniGila vso industri-
10 in vse trgovce sprawl ma beras-
ko palico. A sedaj cutie in strmi-
tie. Use kapitalisticno casopisie je
prmeslo celoletne preglede ter
pravi, da je bio p~reteceno leto
nalbolj ugodno V zgodovini mesta.
Predsednik Merchants and Ma
mufacturers' zveze .je objavil dive
koloni dolg clanek Gree Press
kJer pravi med drugim. Ga lie bilo
p%reteceno leto kljub splosnim sla-
him razmeram "a Milwaukee ne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09

prieakovano ugodno. Torej soc;a.
iisti v resnici dobro delajo in q
kakem ponesreGenem socialiymn
sploh nj govora.