Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-05-07
Milwaukee pod ne
StrankarSkO
upraVO.


volilcev Sc je zavedalo Svojega
staliSca in zato so temu primerno
volili. Trgovsli interest so razu-
nell in voili zoper mas. Fabri-
kantie. zelzniSke druzbc. laStniki
nesramnih his. zastopniki Wall
street-a so razumeli svojo pozici-
10 in volili proti nam, kar je ciSto
narvno in iaSno
Toda med naSimi naSprotniki so
tisoti in tiSoci volilcev. Xxi so voli-
Ii proti nam. ne da hi razumeli 81
tuacijo; bill so zapelj ljani. preva-
RAM. Teh je gotovo wee kot dvai-
set tisoG. to so delavci proletarci.
XII so nevede izdali Svoje in SvOjih
soGelavcev koriSti. Laz in goliufi-
10 so Spoznali "a reSnico in pravic-
most ter Sli boj to laznjivo ma
sko imenu patriotizma in we're.
Toda glej. komaj diva tedna po
svoii toll hvalisani zmagi jih po-
staja Sram svoje efiialtSke image.
kajti hleSGeGa fatamorgana ne
strankarStva je izginila in britko
Spoznanie reSnice prihaia dan za
dnem, spoznanje svoje zasleplje-
nosti.
20 tiSoG teh protisocialiSticnih
voilcev IL delavSkih vrSt. XII so IL
nerazumljive mrznje Sli V bOj pro
ii socializmu zeljo reSiti meSto
IL "rde6ega" moria, poGasi spoz-
nava. da je meStna uprava preSla
IL neSehicnih. "a sploSen blagor
vnetih delavskih rok skraino Sc
bicne roke ostudne. delomrzne.
delavstvu sovrazne. nenasitne ka-
pitaliSticne samopaSnOsti.
Takoj prvi ukrepi move "ne-
strankarSke" kapitaliSticne NEST
ne uprave so pokazali svojo smer:
Use socialiste ven IL mestne hiSe.
vse. kar so socialist $ tolikim tru-
dom doSegli V korist mesta. je tre-
ba podreti; skratka. izbriSati vSak
sled poStene in vZorne socialiStiG-
ne uprave. ter upeljati nekdanji
koritarsei sistem vso upravo, kl
mai Sluzi gotOvim privatnim inte-
resom ma SkOdo sploSnoSti. Inte"e-
81 ogromne veGine prebivalStva. TO
so delavSki interest,". Xxi so bill pri
socialiStiGni upravi vedno in pow
sod najprvo upoStevani, so stopili
novi kapitalisticni upravi dalrc
ozadje ter sploh ne prihaiaio
wee poStev.
Unr]ska znamka ma vSeh tiSko-
vinah. Xxi jc bila ponos milwaukee
ga delavstva, je takoj izginila. -
Vse tiSkovine so Sc nadomestile Z
istimi IL scab' tiskarn. To jc ena
gorka zauSnica nezavednim mil
wauSkim delavskim volilcem.
Novi zupan Bading je jmenoval
uSluzbenca pOceStno zelezniSke
druzbe "a komisarja javnih NEST
nih del.
Socialisticna uprava je vodila
YES cas- svOjega obstoja najljutej-
81 boj proti tel kompaniji ter jo
takO prisilila, da je izpolnjevala
obveznosti. ki iih ina napram me-
stu in prebivalstvu. Ma ia nacin je
socialisticna uprava pridobila me-
stu korist najmanj 100000 vsa-
kO leto. Ia vSe 'krivice". Xxi jih
je morala Ia oderuSka kompanila
pretrpeti pod delavsko upravo. jo
je nova uprava oSkodovala $ TEN.
da je imenovala njenega usluzben-
ca ma branik liudskih koristi. kar
je ravno toliko. kakor da bi volku
izrocili credo V varstvO. Ia koristi
meScanov Sc nova uprava ne bri-
ga. - To je nova klofuta "a neza-
vedne volilcel
Yes cas- socialisticne uprave nj
bilo nobenega vecjega delavskega
boja Vsako nesporazumljenje
med delodaialci in delavci ie bilo
poravnano zmago delavcev. Ia
kali Ker so kapitalisti dobro We
deli, da jih mestna uprava in ME
ma policiia ne no SGitila bojn
prot strajkarjem. ako ii zahteva-
10 opraviGeno zvisanje place. Mar
slkak fabrikant je prisel Seide-