Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-24
SOCIALNA "DEMOKRACIJA =
STRNITEV DELAVSKEGA
GIBANJA IN SOCIA-
LIMA.
Karl kautsky.

/ TEN Sc je moral dvigniti social
ZEN mad naziranje utopizma. To
1 svetovnszgodovinsko delo sta IL
\ vrSila Marx in Engels, XII sta po-
4 lozila leta 1917 V svojem "komu-
nistiGnsm manifeStu' znanstvene
temelie novemu modernemu soci-
alizmu, ali kakor pravimo danes.
socialni demokraciji. 5 TEN sta
podelils socializmu hrbtenico, ma
\ p%ravila sta ga, XII je bill do tle.j
] lepa SANTA nekaterih dobro misle-
cih S%anlacev. "a resen bojni pred
met, pokazala sta ca "a naravno
nujno posledico gOspodarskega
~razveja. BOjujocemu Sc proleta-
! riatu pa sta podala iasno zaveSt
MEGA zgodovin>kih nalog in sta
! ga uspssobila. da hiti kar najhi.
treje in S kar najman.iSimi zrtva-
mi sycjemu velikemu cilju ma.
{sproti. Socialist zdaj nimajo wee
nalOge, da izumijo novo druzbo.
ampak nalogo imaio. da odkriie.
70 nlene elemente V obStojeGi dru-
Fzbi. NimajO naloge. da oil zgoraj
|prinese proletariatu' odreSenje IL
|n.Jegove bede, temvec pOdpirati
imalo MEGA razredni boi 5 poglob
~llenlein n~legOvega vpogleda in :
pospeSevsnjem niegovih gospO-
darskih in politicnih organizacij.
da hitreie in Z manjSimi bolec;na-
mi dozoreva tistemu GaSu naspro-
II. k0 Sc DO mogcl sam odreSiti.
DAFT razrednemu boiu proletaria-
tn Gem smotrenejSo in primernej-
so obliko. to ie naloga socialne
demokracije.
Nadalina razlaga miselnega
sporeda Marxovega in Engelsove-
ga nauka nj potrebna, ker temel;i
ma MEM VISA Ia knjiga in nj mic
druzega kakOr njena raZlaga in
razpredenje.
S tenn naukom dObi razredni
boz proletariata nov znacaj. Do
kler Ia boz nj incl socialistiGne
produkcijc "a Smotreni cilj. do
kler tezenja boiujocega Sc proleta
RATA MISC segala cez okvir obsto-
iecih produkciiskih razmer, Sc
giblje razredni boz navidezno We
dino V krogu, ne da hi Sc premak-
phil Z mesta. borba prOletariata
po zadovoliujoci eksistenci Sc zdi
Sisifovo delo. Kajti razredni boj
n NIGGA uspehi ne ~odDraviio nj
Edol potiskajocih tendenc kapita-
Risticnesa proizvajania, ampak
IN v ~najboljSem ~slucaju samo ne
koliko pOtisnejo nazai. Neprene-
BONA sc vrSi proletariziranje
fednjih plasti druzbe, neprene-
pma padajo posamezni clani in
Ne plasti delovnih razredov V
3pinski proletariat, nepreneho-
a ogroza kapitalisticna gonja
dobicku vse pridobitve Boise
toJecih plasti delavstva. Vsako
krajsaaje delovnega casa, pri-
lOriens bodisi Z gospodarskim,
bdisi s politicnim bojem, daje
bvod "a uvedbo delo prihran.ju-
bcih stroiev, "a hujSe priganjan-
y delavcev; ma vsako izboljSan.je
lroletarske organizacije odgovo-
p z iEboljsanjem kapitalisticne
Fganizacije it'd. In pri TEN raste
sezpsselnost, krize so vedno OBJ
fzneise in globlje, negotovost
Fsistence je vedno vecia in niue
fjsa. Povzdiga delavskega raz-
4da, XII je posledica razrednega
Rja, je mani gospodarska kakor
4bralna. V teku raZrednega boja
MEGA pridobitev sc gospodars-
razmere proletariata V celoti
malO in pocasi izboliSajo - ce
( sploh izboljSajo. TOda spoSto-
ssnje proletarcev, do samega Sc
raste in tudi spoStovanje, Xxi
"a izkazujeio drugi razredi
esuzbe; zacenjajo Sc cutiti ena-
svredne wise stojecim razredom
9primerjati zacenia.io NTH uso-
III s svejo; staviti zacenjajo vec-
Afyzahteve nase, ma svoje stano-
pic in obleko, ma svoje znanje,
kojo otrOk it'd, zahtevajo. da
tJeISzpi vcab nr;Job;tou L,1tu