Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26

III mOPlO Dlll. Nllsllho, VA Je vi
eden Adam i'll ena Eva. BogataSi
so st Sele pOZneje razvili. kaJti,
ko sta prva cloveka greSila je|
priSel angel in Jill izgnal IL para
diza ter jima rekel: "V potu svo-
jega obraza bosta jedla svoj
krun' oba torej, on i'll ona. Isti
rex Sc uresniGuje danes na vSeh
delavcih in danes lahko reGemo,
da je VISA kultivirana zemlja pc
gnojena $ potion pridnih delav-
cev. a koliko Jill della, XII ne mo.
rejo nit toliko zasluziti. da hi
poSteno p%rezivljali sebe in svojo
druzinoH Ma drugi strani pa vidi.
mo kapitaliste in njihove ponizne
hlapce, Xxi mic he delajo, pa ina
jo vSeeno vsega dovolj. Rev. So
jar Y Chicago je hotel cd meme IL
vedeti, kedaj bodo socialist do
Segli, da bo hodil Svet pc rokah
namesto pc nogah. Socialist pa
pravimO. da ga moramo Sc lie pc.
staviti ma noge, ker hodi sedaj pc
rokah. Vsakomur ie znano, da je
$500 wee kakor trije. pa maj bo-
do place kakorSne hoGejo. Zivila
in druge %potrebScine mai hi bile
pc takih cenah. da hi Sc mogel
delavski Sloj ma poSteni naGin
prezivljati. Pogleimo. delavec de
la eel dan. eel teden V soboto
prejme place. Ali kaj DO Z MO,
ker ne more Z MO placati vsen
druzinskih stroSkov pri sedanji
veliki draginji. Kaj bo I DELAY
Gem, kateri ze sedaj. ko della vsak
dan, ne more plaGevati redno
vseh stroSkov in ma poSten naGin
ziveti? Vsaki dan Sc lahko pripe-
II. da zboli ali ga pobije, da ne
DO zmozen delati. Kaj potem? Cd
gladu mora umretil Poglejmo IL.
pr. petdeset let naZaj. ko je peljal
gOspOdar vSo svojo druzino V go
stilno, kjer Sc ie najedlo in ma
pilo kakih pet ali Sest oseb "a ie-
den goldman. In danes? - ena
sauna oseba Sc ne more najesti in
napitj Ia Ia denar.
Kapitalist je org~aniziran. On
ina vSo moe V svoiih rokah. Ako
on plaza 20 ali 40 centov IA vase
delO. vzame Jill lahko 90 ali so
nazaJ IA %stvari, katere delavec
potrebuie. Nekateri pravijo. da
innate dive domovine. Dobro, jaz
nimam nobene. Tega pa ne We,
ste, da innate domovine le ma pa
pirJu. IA V resnici ste hrez ME.
ko hi imeli domovino, VAN hi 10
ne mOgel wet nihcc. SO pa ljud-
je, II pridejo in VAN pokazejo do
movinO. Ali kje? - Ma papiriu
narisano. Pa nam r%ecejo: to je
vaSa domovina, lepa naSa domo-
vina! &c pa hoGeS imetl koScek
zemlje, o joj, jo moraS placati.
&c je V resnici vaSa domovina.
zakaj ~placevati potem zanjo? Ko
II sin doraste ga poklicejo k vo-
Jakom. da brani domovino. Pa
pride vojna in mora It'll ma vojno
in tam umreti IA domovino. v
tovarni pride Strajk. Drzavne OBJ
lastl poSlJejo ma poziv takoj vO-
jake mad Strajkarje, da Jill po-
strele i'll pokoljejo. Brat ma brata
~strelJa, sin ma oceta it'd. it'd. vse
to IA naSo domovino.
Pa pravijo: ia, sal mi delavci
ne placamo mic davka. davek pla
calo sami kapitalisti. Ako kapita-
list plaza. recimo % tisoc davka
danes, jutri bo re vsaka rec malo
drazja; ko mine leto. Ina tistih
% tisoc nazaj V zepu. pc vrhu pa
Sc lepo Stevilo tisofakov wee. A
delavci mislijO, kapitalisti plaza
20 davek. Delavec, ii placujeS da-
vek cell dan, leto IA letom. cello
svoje zivljenje. Kadar kupiS ka-
ko stvar, plaGas davek: ko plaGu-
JeS stanovanje. placujeS davek.
ko plies kavo, placaS davek, it'd.
Delaj kar hoceS, placujeS davek!
Ii pridelaS in izdelaS vse. "a ka-
pltalista. "a Sc skoro mic Akn ii