Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-23
BaiOneti meStO wi
Sania plac.

okolu 10000 tkalcev in tkalk, ker
90 I'm delodajalci znizah re itak
borno place Zakonodaja naSe dr.
ave je sprejela zakon, Xxi dolotu-
ie 81 ur delavnega casa ma teden
"a zenske in otrolle. Da ia zakon
nj DO wolff oderuSkim kapitali-
stom. Sc SamoobSebi razume. zate-
Cadelj SO sklenili. da Sc maStuje-
10 ma vse mogoGe na6ine
Ko je zakon Stopil V vcljavo so
lastniki predilnic znizali place
ienskam in otrokom, katerih je
uajvec. IN nelalo POO; moSkim
delavcem so pa sllrajSali delavni
cas- oil 10 ma s u,r sevcda so tudi
place primerno znizah. S temi
krivicnimi dolocbami so namera-
vail ze itak nezadovoline -delavce
spraviti IL ravnotezja ter tako po-
kazati delavcim samim in vladi.
da je novi zakon llriviGen in da
ga ie zato treba preklicati. PrN
Nth makana Sc Jim je torej po-,
sreGila. a druga Sc jim ne bo, ker
tega ne leli nobeden. kdor ina
kOli6kaj srca: Samo kapitalisti ne
poznajo nobene meje izkoriSGe-
yanju delavcev.
Jasno je. da delavci ne morejo
biti zadovolini l. zniaanjem, kajti
vsako odtrganje .plac pomem zan-
je povecanje trpljenja in bede
( zato so Sc novim odredbam uprli
vso silo. Najprvo so skuSali T.
mirnim potion kapitaliste privesti
do tega, ia hi oStale IN zenske in
/ otrOke stare place. Ia moSke de-
lavce pa zahtevajo zviSanje plaG
sorazmerno delavnm CaSom.
Fabrikantje so te zahteve vso
MIN lastno brezobzirnostjo cd
klonili Delavccm nj torei pre-
ostajalo druzega kot Strajk.
Da pokaze tukajSnii demollra-
tiGn& zupan Scanlon Svojo brez-
mejno udanost kapitalistom, je
dal takoj poklicati ma pomot poll
eiji veG regimentOv drzavne mi
Ice, XII brezobzirno napada stav-
kajoce delavce nasajenimi bajo-
nett. Niena barbayska brutalnost
niti zenskam in otrokom ne priza-
nasa. Do danes ie bilo bolj ali
mani nevarno nabodenih vec sto
Oseb.
Velika tezkoca Strajka ie TEN.
ker so tukajSnji tkalci ZelO slabo
Organizirani in zato nimajo pra-
vega skupnega nastopa. In kakor
yoditelji Straika trdijo. je med
stavkajocimi vec najetih izivaGev.
, ki delajo nered in skuSajo zape-
ljati besno delavstvo preko po-
stavnih mel ter tako dati kapita-
listom roke ostro orozie prot
delavcem.
Tudi guverner Foss je samo po-
nizen sluga laStnikov tukajSnjih
predilnic. Brez vsakega premiSle-
ka in Obotavljanja je postal toll
ko vojaStva ,da sedaj lastniki lah-
ko postavijo kordon okolu svojih
tovaren in importiraio stavkOka-
re brez vsakih zaprek, kar bo owl
ralo zmago in zavleklo pOrav.
navo.
Da so lastniki tako neome jeni
"bosi". ie vzrok visoka tarifa. Xxi
zabranjuje konkurenco izvename-
riskega blaga Z ameriSkim. Viso-
ka tarifa ina torej zelo slabe po-
sledice "a delavce, a kapitalistom
le znjo dana popolna oblast. da
tlacijo in zasuznjujejo delavce in
in odirajO eel amerikanski narod
visokimi cenami svoiih izdel-
kov.
Ia strajk bo zaslepljenemu in
nezavednemu delavstvu odprl oci
m zbudil il spanja nezavednosti.
Sedaj cutiio bic, Xxi ga demokrat-
%a stranka Whit in neusmiljeno
ndriha po njih, in spoznavajo, da
70 ia bic dali sami v rokO svoiim
uranom Mi smo uverjeni. da bo-
20 vsi ii delavci pri prihodnjih
4 Volitvah oddali svoje glasove IA
~ Nln0 dnln ,trIrn oirnnln ~ Sn.