Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-05-07

pho tuul potreDnO, da bl ZanJe
kaj storila. pa il zal nj mogoce.
he stara i'll znana stvar je, da st
pri takih prilikah kaj kmalu
najde pray izdatno ~Stevilo zabav-
Lacey. Xxi Sc MISC nikoli IA orga-
nizacijo brigali, Xxi pa prvi stresa-
jo svoje jezike mad MO, ako vsled
n.jihove lastne kride nj mogla sto-
RITZ tega, kar bi rada storila. Ia
vSak n|ajmanjSi neuspeh bodo ia
koj iskali vzroke, ali pOvsod dru-
god, Same tam he, kjer hi moral.
Zabavljali bodo ma a~gitatorje.
Spotikali st bodo mad TEN in onim.
Samo "a svoi lastni nos Sc nikoli
ne bOdo prijeli. Edino krivdo ma
TEN, da strokovna org~anizaciia ne
more svojih nalog izvrSevati V IL
Sti meri kakor hi bilo potrebno.
noSijo edino in Samo tisti. XII sto-
jijo Sc zmeraj izven ME; njihova
paSivnost, njihova brezbriznost je
re sama pc sebi najveGia ovira ma
poti %napredka. Ia resnica Sc nj
koli zadosti naglaSati ne more.
Strokovna organizacija DO zme-
raj storila svojO dolinoSt. tenn
lazje pa DO storila svojo dolznost,
kadar il pristopijo vSi delavci
brez izjeme. Organizacija Sc svo-
jih dolznoSti zaveda, maj hi Sc Jill
le zavedal tudi vSak poSamezen
dclavec.
Oh takovih razmerah pac nj Gu
da. ce odrekaio izboriScevalci
s~trokovnjm organizacijam pra-
vico, da ~nastopajo Y imenu delav-
cev. Ako ~poslednji Svojih Strokov-
nth organizacij sami he priznajo.
kako maj Jill priznavajo potem
njihovi S%Ovraznikio Porogliivo
govorijo delavski sovrazniki o
njihovih Strokovnih organizaci.
jah. teS. da Stoji razmeroma lie
malo delavcev IA mimi. ia Stoji
pa pretezna vetina delavStva
~brezbrizno oh Strani: da tedaj nj
trcba izpolnjevati zahtey Strokov-
nth organizacij ter sc bait njiho-
vega orozja. In kdo je kriv tega.
da Sc delavske organizaciie tako.
podcenjuieio in Sc tako Skoduje
delavSkim intereSom? Indifferent
nezi. brezbrizneZi, Pomankanje
delavSke solidarnoSti je najboliSa
za>clta lzkOriScevalnega kap.taliz-
ma! In Ce Sc Z vsO SilO borimo
prOti temu indifircntizmu. prot
tel brezbriznOsti. pOtem to paG
nj nikakSen ''terorizem'. kakor
tako radi krice naSi naSprotniki.
brezobziren boz proti indifercntiz-
mu le naravnOSt nujna zahteva
delavSklh i~ntereSov. - Neliko ie
tudi delavcev. Xxi Sc Sami Stuliio
med svoje najhujSe naSprotnike.
Xxi slepijo take delavce Z raznimi
frazami in vzgajajo Y njih fana-
tlcne sovraznike njihovih razred-
nth organizacii. Zalostni so ii po-
jaw. ali traini MISC. Lcpega dine
bodo moral tudi naSi z~aSlcpljeni
izpregledati. da so nam in
Samim sehi delali krivicO. da spa
dajO V naSe vrste in da Sc morajo
Z MANI vred bojevat prot skup-
MENU s~ovralniku. proti k~apitaliz-
mu, ako ga DO hotel premagati.
kapitalistova vera Verujem
V enega samega boga kapitala, XII
razpolaga Z vsem mogocim:
Verujem najvecjega n.jegove-
ga zakonitega sina. dollar. graft.
V kredit in humbug. Xxi IL MEGA
prihaja in Skupno z Min zivi in
delavstvo izkoriSGa.
Nerujem zlato in srebro. ka-
tero Sc poiavlja umetno skovano
ma svetu kot denar in kateri -
cato ker so mnogi tezki - nalo-
zcni V banke. vstane.jo od ...
mrtvih. podobi papirnatega
novca.
Ne verujem rad Obresti 20
ampak pc 15%-1OO%S.
Verujem V drzavne h~ipotekar-
ne kniine katnrn rnrnninin nrn