Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-04-12

iefe, hVad Daade Amer1ka, England Og de andre
Lande tage sig for baade Politik og Forretnings-
hvY 10 der er. Han kan ~forudsige F6lgerne af
Folkenes Adfard saa omstendeligt, at det maa
oVefbevlse enhyer omhyggelig Laser ON, at kun
han, som ser baade Tingenes Begyndelse og Ende.
kan have giyet saadan Profeti. Bibelen indeholder
mango saadanne Profetier. og DISCS OpfvIdelse
stadfPste lnspirationen af den Bog. der indeholder
dem. Men Diet er kun Ell Bihensigt we'd Profetien.
thi al Inspiration er kun ct Middel til at naa Diet
store Maal#: AT bringe Mennesket til at underkaste
sig Guds Low. Nogen sterkere Bevisf6relse her
for kan da heller like tenkes end den. der ligger
Guds Udf6relse af de Domino, han forud har af-
sagt over Verdens st6rste Nationer, baade Nutids
og Fortids.
Laseren kender mulig Macaulays beromte Be
skriyelse af de mulige Omvaltninger, for hvilke
Europa er udsat Fremtiden. Han fremstiller Diet
we'd 1000 Aar frcm Tiden at lade en- filosofisk
Gransker fra Antipodernes Lande, en- Ny Zeelandisk
Berger, staa paa en- ensom Klippeblok, der afmer-
ker Diet Sted, hvor den store London Bro" en-
Gang fandtes. Her STAIR han da 90 stirrer nd over
de v@ldige Runner af Verdens store Metropolis;
han ser ned paa Themsen. Gras og NpIde GRO fro
digit, hvor der en- Gang var Ell valdig Skov af
Skibsmaster, men hvor der nu kun err en- stillestaa-
ende, dyndet Stump, over hyilken Stilheden kun af-
brydes at Vildandens og R6rdrummens Puslen mel
lem Siyene - alt ct Sorgekvad ON den menneske-
hge Storheds Ubestandighed Dersom den store
lhstor1ker hayde fremsat sit ber6mte Billede som
Ell Forudslgelse og ledsaget den med en- Oversigt
over de Folkesynder, for hvilke Gud Wide lade den
ne Dom komme; hyis han havde givet EN- omstun-
delg Beretning ON Navnet paa Diet Folk og den
konge, der Wide bliye Begyndelsen til Engiands
Nedv@rdigelse og endelig forudsagt diets vedyaren-
de Tilbagegang, til Diet blev def ubetydeligste af
Landene og hyis saa alt dette blev opfyldt ret
tie lid, da havde Verden sikkert god Grund til like
blot at betragte Macauley som inspireret. men og-
saa til at sky de Synder, for hvilke han forkyndte
0deleggelsen.
Men, vii du maaske sige, alt dette er ct Tu-
sind Aar fremme Tiden kan Gud like give os
en- Prove paa Profetiernes Sandhed, som er ldt
nrrmere we'd Haanden for os?
Foruden disse store s~ymbolske Billeder paa
den fjerne Fremtid, er der a|dskillige sprlige For
u~dsigelser ON enkelte Rigers eller PRISONERS Skgb-
ner, hvis Opfyldelse staa som Tegn paa Opfyldelsen
at de senere og yidere rpkkende Forudsigelser.
Dersom Macaulay f. Eks. til sit Syn ON Londons
Runner hayde fojet Forudsigelse ON, at Bismark
efter ,Slaget we'd Dorking' Wide REESE sit Telt
paa Gr@splenerne foran Windsor Slot, Wide tage
Prinsen af Wales til Fange og overgive ham den
irske L~andligas Hender - og alt dette saa var rig
tig indtruffet, da Wide det have vnret en- stor Ga
rant for Sandheden af den 6yrige Profeti. Heron
enes VI sikkert let. Men nu er der netop saadanne
s9rlige Forudsigelser satte Forbindelse med
u-Egyptens Byrder', og Vi have Wished ON, at adj
skillige al disse ere gaaede i Opfyldelse, ON den
gamie Historic end like synes at ~fortplle os noget
ON andre af dem, al Fald like endnu.
Saaledes findes Jeremias A, 30 folgende For
udsigelse ,~ySaaledes sagde Herren: Sc jeg giver
Farao-Hoffa, kongen .Egypten, i hans blenders
Hander % deres Haand, der sage efter hans Liy,
ligesom jeg gay Zedekias, Iuda Konge, Nebucad-
nezars, Kongens af Babels Hand, som var hans
Fjende, som s5gte efter hans Lif." o. Rap. -.
SO, beretteI den samme Profet: .Og Herrens
Ord skete til Jeremias j Tachpanches sigende
Tag store Steue din Hand, og du skal skjule
dem / Leret fegloynen, som er for Faraos Huses
Dor i Tachpanches, for Jud@ Mands Dine. Og du
sAal sige til dem Saa sagde den Here zebaoth,
lsraels Gud: Sc, jeg sender hen og henter Nebu-
cadnezar min fjener, og jeg vii sette hans Trone
oven paa disse Stene, som jeg skjulte, og han skal
udslaa sit sBonne Faulun over dem" o. S. Y. Dette
var hoieste Grad usandsynligt, thi Egypten var
den Gang ct at de megtigste Riger.
Men disse usandsynlige Forudsigelser bley OPP
fyldte. Josefus ~forteller, at Diet femte Aar efter
Jerusalems Erobring forte Nebucadnezer sin Her
ind Syrien og gjorde Indfald Egypten, og an
Dire Historiesbrivere ~fortpller, hyorledes han ordne-
de alt derinde efter eget Tykke og uforstyrret drog
tilbage til sit Rige igen. Med Hensyn til Farao-