Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-17
STROKOVNA ORGANIZACIJA
IN INDUSTRIJSKI UNTO
MEM,

Lastniki vseh virov i'm sredstev
zemelJskega bogatstva tvoriio
razred Ease; lastniki delovne mo.
ci kot njihova edna lastnina. $
katero lahko razpolagajo, tvoriio
drug razred. Pr~oizvajalna in IL
~menJevalna sredstva lastu.je ka-
pltalisticni razred in delavci mo-
raJo prodajati svojc delovno moe
telnu razredu. Delavci so torei
suznJi, IA kapitalisti gospodarji.
kapitalistitno laStovanje indu-
lstriJe izvira IL onih razmer. XII so
povspeSile padec fevdalne dobe
ter prihod novega razreda Glove
lSke druzbe do vladajoce moci. s
tenn prihodom Sc je priGelo mo-
derno mezdno SUBMISSIVE. Privat-
mo lastniStvo Sredstev IA proizva-
JAMIE bogatstva je vzrok tega SUI
zenStva. Delavci prvih 6asov ka.
pltaliStltnega gospodstva so Sc
organizlrali Y bratovScine in stro-
kovna druStva. Iii so bila do goto-
We meJe vspeSna Y izboljSavaniu
obStoJecih razmer njihovih ella
NOV. Pozabiti pa nikakor ne sme-
mo pri tenn. da je bill kapitalizem
Y onih dneh Y Svoji otroSki dobi.
ko so bila producijska sredstva
last pozameznikov. Xxi V najvec
l%slutajih MISC bill V stanu dopusti.
I'll. da hi Sli niihovi delavci ma
lstavko in Steer cato ne. ker so Sc
incl neprestano bOriti $ konku-
lrenco III ker hi bill V slucaju
lStrajka prisiljeni prepustiti trzi.
sea svojim konkurentom. kar bi
zanJe pomenjalo pogin. Raje ka-
kor da hi riskirali svoi obstoi so
dovolili delavcem njihove zahte-
We. Toda 5 kaj druzega je da-
mes. k~apitalizem je organiziran
nm zvezan do take popolnosti, da
ISe morajo delavci boriti proti ka-
~pitallzmu kOt celoti. kadar Sc bo-
riJo prot kapitalistom enc indu-
STRIFE IA izboljSanje svoiega po-
lozaja. Delavci ve6iidel izgublja-
10 svoj bog III to samo cato. ker
Sc Sc vedno drze starih strokovnih
lorganlzaciJ, ker so Sc vedno raz-
ldelJenl ia majhne slabotne dele,
ki nikakor MISC V stanu tekmova.
IN Z lzborno organiziranimi kapi
talisticnimi silami. Slabost stro-
kovnih organizacij .je .jasno po-
kazal zadnji ogromni prcmogar-
SKI Strajk Ma AngleSkcm. so 10
|dokazali razni Strajki V Zdruze-
NH drzavah. med mimi ie eden
I~naJvaznejSi dokaz sedanii Strajk
ina Illinois Central z~cleznici. ker
$50 delavci Ze Skoro IL
ma StraJku. a ST nj image ma vi
dIku. AngleSki premogarski
StraJk nj prinesel zazeljenega
uSpeha. dasi je bill V vsakem OH
ri vzor Strajka. Temu neuspehu
le bll vzrok to. da je en- del stro-
kovnega d~elavstva boieval IA IL
~boljSanje obstojecih razmer. do
clm Je drugi del delavcev iste
lstroke nadaljeval q delom ter ia
ko kapitalistOm pomagal prema-
gait borece So delavce. Ravno ia
ko imamo V Ameriki neStevilne
lslucaje. kjer je ena stroka tie ali
one industrije stavkala, do6im so
vse druge stroke nadaljevale 2
ldeIom ter tako onemogocile zma-
go strajkarjev. Ako vse to dobro
premislimo, moramo priti do "a
klJucka, da ameriske strokovne
organizacije ne odgovarjajo svo-
Jemu namenu in da je V prvi vrsti
gledati ma to, da ne bodo kazili
stavke unijski delavci sami,. tenn
wee Sc morajo delavci cele dotH.
ne industrile zdruziti ter skupno
napovedati boz svojim izkorisGe-
valcem. Strokovne or~ganizacije,
kakor so tie danes urejene v T..
dr.. nimajo niti enc desetine tiste
moei, kakor bi je Uncle, ako bi hi.
lie organizirane pc industrijah.