Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-27
PLATFoRMA (NACELA).


zastopniki socialistitne stranke zbrani ma narOdni konvenciji
" indianapolis, izjavljaio, da je kapitalishcni siNem prezivel svo-
10 zgodovinsko funkcijo in postal je pOpolnoma nezmozen, da hi
bill kos problemOm, kteri sc danes pojavljalo V cloveskl druzbl.
Mi obsojamo danaSnji prezvei siStem kt gnul in korumplran
in izvrek nepOpisne mizerije ter trplienja IA cell delavski raz-
red.
Tia sstem je kriv, da je priSla industrial cde republike abso-
lutno V pesti plutokraciie, ktera iztsne vsako leto stotine milo
nov dolarjev il proizvajalcev. PlutokracUa, ktera Sc danes ne
boji yeG nObenega organUziranega odpora. izteza svOje pohlepne
roke tudi pc Sc nerazyith dohodninskih izvorih naroda zem-
LII. rudnikih. p~ragozdih in vodnih snah ' veh drzavah Unie.
Kiub mnozeniu deIokrajsajoGih strojev in vsestranskem ma
predku Y ndustriji, kr OmogotuJe ceneJSe proizvajanle, poSta-
ia delez proizvajalcev (delavcev) vednO manJi. med TEN ko ie
draginia zivljenskih potrebScin vedno vecia. Toliko raglaSana in
hvalena prosperiteta ljudstva obstoji lie IA goSpoaaJoti razred:
IA ostalo ljudstvo pa pomenia Sc tezie breme bede. Draginjo jc
obtutiti V vsaki hiSi. Miioni delavcev spoznavaio cd dine do dine.
da 5 svoimi placami ne moreio wee izhajati in ia postaja njih
zvlienje srdita bitka "a sam Obstanek.
Mnozce brezposelnih postopajo pc ulcah nash NEST ali Sc Via
clio Cd drdave do drzave in Gakajo, kdai Sc bo mogotcem poju-
bilo pognati kolesa injustrije.
Farmarji V vseh drzavah so odirani potion rastoGh cen farmar-
skega orodja in maSinerije in pretirano visoke najemnine, po-
Sljatvenih stroSkov in shrambnih pristojbin Storage charges.
kapitalistNna plutokraeija brez usmljenja gnjete in ubiia
srednji stan (male trgovce in obrtnke) ter Jill tra V vrste brez-
posestnih mezdnih delavcev. Brezdusni industrialni despotizem
je re zakoval ' spone ogromno vecino ameriSkega Iiudstva.
Ravno kapitalisticni stem ie odgovoren "a: naraScajoce bre-
me vojnh priprav, revsGino, podzemska stanovanja, otrosko delo.
ve6no slutajev blaznOsti. zOcinov. prostitucio in bolezni, XII mu-
clio GloveStvo.
Deavski razred je pod TEN sistemom izpostaylien morecim raz-
meram; izpostavljen je bojazni in nepotrebnim nevarnostim "a
telesne ude IN AvllenJe; preganJan in tepen 5 sodnimi razsodba-
mi, prepovedmi (njunction) in kriviGnimi zakoni - skratka:
delavSkl razred yednO sluzi kot pen V koriSt gOspodujoGe oligar-
hJe bogataSev. lStotakO so Otroci deavcev tudi izpostavlieni ne
lzobraZbl, prezgOdnjemu ubijjaioGemu dclu in mracnemu xiv
lienju.
Sprico vsega tega fla, ki ie tako oGito. da ga ne more prezreti
noben trezen Opazovalec, pa zakonoiajni representative republi-
kanske in demOkratSke stranke suzijo zveSto Samo izkoriSGeval-
CEN, Iakonske predlOge. ktere so obljubiale ameriSkim delavcem
koiKortolko cloveSke in pravicne OlaiSavc - XII ih delavci dru-
gh clvllZranlh drzav II davno uzivaio - bile so zaduSene Y cd
Sekih brez debate IN zakOni. namenjeni V prd farmariev i'm splo-
sinh kOnsumentov. bill SO pa tako zverizcni in zasukani. da ne
moreJo koristiti nikomur kot samo kapiaIstom y nadaljno ike
rlscanJe. SploSna nezadovolnost in nemir. XII sta naravna podeii-
ca izkoriScania. prsiila sta ODE start stranki. da sta vzakonili
nekaj regulativnih naGrtov. Xxi pa V resnici MISC nti najmani ONE
cello poveGali. Protitrustni zakoni. regulaciia zelezniSkih drnzb
in obtozbe ter preiskave, temeljece ma teh zakonih. pokazaIe So
Sc popolnOma orez vrednoSi, da. cello smeSne.
danes sc omejila - nit ne pokarala plutokracije. TIA gre svo-
10 pot neovirano naprei pod vsako Waldo liza casa CIevelanda.
Mchlnleya. ROosevelta in danes, ko imamo Tafta.
pomagaJo ameriSka sOdiSca. SodiSca 81 ojaGla in sankcionirala
moe danaSnjih plutokratov. kakor $ oh Gasu bred Scotovooa
razsodka sankcionirala suznjedrStvo pred civlno vojno SodSGa
so danes COLO orOdje IN izkoriScevanje delavstva in "a zatronie
svobode goyOra in zborovanja.
Vsied tega proglaSamO. da je vsako nadaljno potrpIienie y t,-
XIII razmerah nemOgote. Storiti hoGemo temu konec EiavIiamo
ia 81 tie razmere pOsledica Sedanjega sstema. V kterem % nroiz-
VaJa V dobrobt prlvatnega moloha namesto V dobrobit drn5ho
frogiasamo daLJe. da prot temu zu nj in he more bti nohenc
oupomoci hti nadomeStne olajSave drugje kakor iedino Y socia-
Emu HI bO omo@ocll proizvajanjc Y sploSno dobro. tako ia vsak
oelavec preJme drrIahno vrednCst IA bogatstvo. kt.reca nr,du.
cira.
Cloveska drrzba ic razdeljena y ralliGne skupine in ra,re1.
HI tenelliJo II materlJa!Dih interesih. Razredni boi 10 fundsrnap