Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-05-14
Berger v bOiu roper
SpremembO ZakOna o
n%aSeljeVanju.

W 'ch - ltuLdu
MO soboto je V k~ongresnem odse-
ku IA naseljevanje priSel ma vrsto
predlog, Xxi zahteva spremembo
dosedanjega zakona o prostem
naseljevanju politicnih zloGincev
drugih narodov V Zdruzenih dr.
zavah. Pc tel spremembi hi Sc no.
ben politicni ka~znjenec ne smell
naseliti V naSih drzavah.
Socialisticni kongresnik Viktor
l.. Berger je V dolgem in ostrem
govoru razkrinkal poole in kri-
vitne namene predlagateljev in
zagOvornikov te Spremembe. Ka-
kor Sc Berger izraza. hoce toza-
devni predlog uStvariti zakon, pc
katerem hi Sc lahko deportiralo
vsakega tujca, Xxi .ie lie denarno
priSpcval IA oSvoboditev svoje do
movine.
Mnogo %tujerodnih drlavlianov
St zgrala i'll vznemiria zaradi tcga
prcdloga in pricakovati je poseb-
ne deputacije IL New Yorka. Xxi
bo proteStirala pred k~ongresnim
komitejem proti s~prcietju take
neutemeljcne Spremembe. Steer nj
dosti ali pa mic upanja. da hi Sc
kongreS tOliko SpoZabil in Sprejel
to spremembo. Il naSprotniki te
Spremembe hoGejo. da Ia akcija V
kongreSu niti ma vrSto ne pride.
ker hi to cut Svobodc do skrajno-
Sti laIilo in pOStavilo mas kongreS
V Gudno luc pred Svctom.
Berger je nato dejal "Naselni-
Sko vpraSanje jc zelo velike va
znosti, ker ST tice goSpodarSkega.
Socialnega in politicnega dobro-
bita naSega naroda.
NaSeljevanje Y preteklosti je
bilo izvanredne velike vaZnoSti V
goSpodarSkem razvoju: kaiti iSto
le omogocevalo uvcljavljenje ma
raVnih bOgatSteV - farmarStvu.
rudarStvu i'll izdelovanju V tovar-
nah. Naseljevanje jc omogoGevalo
izveditev velikih podjetij. kakor
lelznic. kanalov in drugih javnih
naprav. Pomagalo je veGati bo.
gatstvo ameriSkega naroda. bodisi
direktno ali indirektno.
Nastljevanje V pretcklosti ie hi
10 tudi velike socialne vaznosti.
Mnozilo je prebivalstvo ozivel ie
zapad pc tujcrodnih naSelmikih.
who'd pa Sc jc Spopolnjcval. Ma
~>cljcvanje jc dalo amcriSkcmu ma
r"dU I~ivljenjc in cncrgijo. Mem
Ski. anglciki. Skandiuavski. irski
In drugi naSrljcnci so povzdignil:
sever in zapad naSc republic do
damaSnjc vrcdno>ti. Brcz naSelien-
cev hi hila Ia zcml.ja brcz vrcd-
nosti.
Polrg v>cga tega pa je igrala
imigracija vcliko vlogo tudi ma
politicmrm polju. Najboli encrgic-
hi in rcvolucionarni clemmti vSeh
evropSkih drIav in dcIcl so priha-
jail Y Amcriko. kcr Jim miih do
maca vIada nj bila po wolff. IL tc-
ga jc razvidno. Ola 50 bill n~aseljen-
ci CdIocilni in %reSilni faktor V
Javncm Iivljcnju. IgOdovina ka-
Ie. da so tc VrSte naScljcnci V
vsakcm moralnem vpraSanju zav-
zemali praviIno StaliSce. VeGina
njih bill so odloGno prot sulrnjst-
VII. Ma StotiSocr in StUtisotc naSrl-
lenccv raznih cvropskih narodov
j. sluzilo Y armada y. DIR.
Toliok o na~seljencih Y prcteklo.
sti. Ma podIagi ~navedenega Sc
mora vSakdo Strinjati. da so bill
tuJcrodni naSeljenci pravi blago-
SLOW "a naSo drIavO.
Pripcznam pa. da ic Scdanja
lmigraciia nckoliko razlitna i'm da
10 Je trcba regulirati Nikakor pa
ne mi>llm trditi, da ic princip. XII
Je danes uvcljavlien. Gctudi ga jc
amcrikanSka dclavSka federaciia
odobriIa i'll ic bill Spre.ict V kon-
greSu ]. 1897, pravilcn. kcr Sc VISA
va/noSt polaga ma nckatcre faze
izobrazbc.
Da jc kdo zmoicn citati uStavo
l.. DIR. Y SvOjcm laStncm ieziku. So