Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-03
Donesek k diskuziji "a II. zbor.

q .osn0 decentraIlZaclJe, mnogo
ielegatov - lahko recon yeGina
nj bila ma .iasnem, kaksno sta
.lisce maj bi zavzeli, da bi bilo "a
Use sekcije i'll IA zveZo samo. mai
6olje. Kako maj r~azresijo to vpra-
sanje, XII Sc tice posameznih ma
rodnostnih skupin pod emo sire
no, MISC vedeli he eni ne drugi.
Hrvatski in srbski sodrugi so hi
m v pretezni vecini IA cen;raliza-
cijo, in sicer "a najekstremne.jSo
4centralizacijO; to Sc pravi, "a po-
lpolno pOmesanje narodnosti, brez
hvtonomne uprave. Slovenski So
tdrugi maj bi odlocali V zadevan
hrvatsko-srbske organiZacije in
tn~aobratno, hrvatsko-srbski So
fdrugi maj hi odlocali V zadevah
slovenske organizacije. S KRAFT
Jka: hrvatsko-srbski sodrugi so Sc
lpostavili strogo ma stalisce sta
Ire = pc MarNu razglaSene inter.
macdonald. ki je bila praktiGno
traztolmacena sele V erfurtskem
p%rogramu, ma katerega Sc pa oGi-
yidno MISC domislili. Tenn teoreti-
carjem nasproti so stall slovenski
sodrugi, XII. so zastopali praktic-
no stran tega Marxovega razla-
ganja in so zavzeli staliSce avto-
nomije-samouprave. cato lahko tr
dino, da sta bill ma /. zboru "a
stopani dive struji: hrvatsko-srb-
ska, pa slovenska - praktiGna
struja. Ma koncu razprav je VISA
ika nekaj popustila in dosegla Sc
BE kOmpromisna pot, zdruzena. S
teorijo in nrakso. Jedro tega kom
promisa pa je bio to, da Sc sma-
IRA akcije, ticoce Sc nacel stran-
IKE, to je zadev, Xxi segajo preko
4nalega, d~robnega della. centrali.
tienim, akciie pa, XII Sc ticejo
lrobnega della. katerega vsaka
bekcija sama najbolje pozna, av.
onomnim ali samoupravnim.
V smislu tega sporazuma .je
veza vrsila svoiO nalogo do Sc.
Faj V oeigled III. zbora pa .ie po.
3rebno, da sc vprasamo. ali maj
Lstanemo Sc vnaprei ma tenn 20.
u teoretsko-prakticnega della,
Ii mai Sc vzdignemo preko pra-
lse, preko tega d~rcbnegs della in
kJavImo, da smo re zreli "a ii.
to. kar smo proglasili "a svoj
tilj? Ali je res wee skupnega de.
la, tistega della. katerega zamo.
re pOdvzeti in upravljati lie skup.
pa akcija, nego omega malega. G
katerem skupna akcija he more
n ne SINE zgubljati casa in svOje
(nerzijeg - o TEN je treba go.
ortiz. in ce pridemo do zakljuc.
"a, da smo dpravili re vse tezko.
e, XII bi ovirale mas cilj, potem
ina nihGe pravice nasprotOva-
strut, XII zeli ma III. zboru pro.
klasiti cilj. - nase stremljen.je
o centralizaciji. &c Sc pa doze.
|e, da Sc nismo pripravljeni "a.
b, da hi tako razglasenje ne cd
~FovarjalO prakticnemu delu, pc.
I'm je treba It'll zopet naprej pc
j pOti kakor smo Sli do zdaj, z
EjemO seveda, da najdemo novih
Fedstev, S katerimi bi mas ell
a pOlju p~rakticnega della pospe-
iii.
Da nam 10 situacija .jasna,
1oramo najpreje pogledati v
fobno delo, delo. XII ga oprav-
SaJO posamezne sekcije. Zacnimo
m slovenski sekciii. Tia sekcija
pa okrog 900 organiziranih ella
s&v, 800 6lanov odpade ma Hrvat-
10 in srbsko sekciio. Blagajna
bv: sekciie ne pride v postev,
sr Sc ME dohodki menjajo IL
jucno z izdatki "a agitatoricne
9rhe. V svojem delokrogu vrsi
itacijo "a o~jacanje svoje SEX
be. Toda to delo vrsi najvec ME
lasilo "Proletarec". Ker je pa
eoletarec delnisko podjetje, je
sekcija primorana voditi
mpanjo "a zbiranje tiskovne-
fonda, 8 katerim odkupi del