Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-19


rodovitnejSemu ma svetu. lie maj
potrebnejSe. Cesar MISC pridelali
donna, to so 81 pridobili Z ropom.
kar pa je bilo tistih tudi Y kris
Ganskih drzavah nekaj pray vsak-
danjega. Cd Srede IA. stoletja da-
lie so bill jedro turSke armada ia
niGarji. to so bill naropani krSGan-
ski mladeniGi.
TurGijo so imenovali taboriS-
oe tujega vojaStva, ker nj Turcija
imela nikake samonikle kulturs n
je tudi ma gospodarskem pol.iu IA
ostala dalec "a drugimi evropski-
mi drzavami. V notranjosti drzave
jc vladal vGaSih brezmenjcn de-
%spotizem. kmalu zopet diva anar-
hija cd vSeh Strani Zbranega vo-
jaStva. Sultan Mohamed Ill. XII
je vladal cd 1595-1603 je dial
zadaviti Svojih 10 bratov. XII je i
mel vsak drugo mater. Osmana
H.. ki je hotel uniciti janiGarje,
so umorili ii sami.
Proti koncu II. Stojetia ic pri-
celia razpadati Turtija. vedno wee
il deli ozemlja so Sc ruSili cd ME.
Avstrija ie dobila OgrSko.. Pol.ia-
Xxi in RUS so Sc tudi obogateli
: turSkim plemom.
V zaGetku 30. stole'ja so Sc pa
priceli upori podjarmljenih naro-
dov. Leta 1904 50 Sc uprli Srbi.
Xxi so dobili 1917 odviSno knezevi-
no. Xxi je poStala Sele pc rusko-
turSki vojSki 1878 popolnOma
svobodna. Leta 1921 so priGeli CIR
Xxi = osvObojevalno voino. Xxi so
10 pdpirali vSi prijatelji Svobodc
IL zapadne Europe. Ieta 1899 je
poStala GrSka Svobodna. Bolgari
so Sc uprli l.. 1876. Slime grozo-
vitosti so u]prizarjale tcdai turSkc
tete. : Europa Sc je zgrazala.
TIE grozovitoSti 50 bile ,udi po-
vod. da ic Russia p%ric,la vojno
: Turcijo, hi Sc ,ic koncala : tenn.
da so dobili Bolgari >vojo knee.
vino in da je dobila NzhOdna Ru-
melija aytonomijo. Leta 1888 sta
Sc zdruIili Rumelija in Bolgariia
in Sele !. 1908. Sc je Bolgarska por
pomona otrcSla turSkc nadylade
Y B"sni IN Herzegovina je izbruh-
Mia po dveh neuspeSnih %poiZEuSih
l.. 1890. in 1850. nova vStaja !
1915. V Bosni in Herzegovina so
prebivali Skoraj izkljuGno le Srbi.
Berlinski kongrcs !. 1873 je dolo-
ell. da dobi GrSka Tesalijo in mai
hen del Atlantic j. dobila Crna
Cora. Ma kreti Sc ie prebivalStvo
veckrat poskusilo otreSti turSkcga
goSpodstva. toda zamani. Vele-
vlasti so l.. 1896 dolocle. da Sc po-
stavi ma Kreti krScanski guver-
ner. Ze wee let pa Sc Smatrajo
kreCani IA grSkc drIavlianc in le
5 silo Jim je bill zabranjen for
melni priStop. Albanski upori "a
dnjih let so incl "a cilj - ohra-
nitev barbarskih predpravic. nj
kakor pa Sc MISC hoteli Albanci.
XII so veGinoma mohamedanci. cd
lotiti cd Turcije. Pac pa streme
Makedonci. Xxi so razlicnih narod-
nosti. po TEN. da Sc otresejo tur-
ske Wade in Sc priklopijo balkan
skim drzavam.
Tudi V Afriki je izgubila Tur-
ella ze skorai vse, kar ie imela.
Egypt je pod angleSkih gospod-
stvom. Franciia ina Air ze cd
leta 1870 i'll 1882 ie vzela pod
'%zaScito' Sc Tunis. Tripolitanlio
je pravkar odstopila Italiji. Maj
:rdnejse stoji Turcija Sc V prednji
Aziji, ceprav je Russia re p~rece.i
pobrala. tako nekaj ozemlja v
kavkazu in del Armenije.
Tako stoji TurGija. kakor Dire
vo V ieseni. Edna opera j .ic Sc
armada. XII je zgrajena res ma mo-
dernih na6elih in katere moe Sc Je
pa kljub temu izkazala va ne
uspeSna. Turcija. kot polite
ma in gospodarska sila. je V smrt-
mem boju. Xxi ne no Sc tako hitro
koncan.