Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
INDUSTRIAL IN NARODNOST.

Pomanjkanje industrije je v
sedanii dobi usodepolno "a vsako
cloveSko skupino; narod brez az
wife industrije nora zaostajati "a
MISUNDERSTANDING narodi gospo-
darsko. vsled tega pa tudi kultur-
no. Pogled ma industrialne drzave
kaze, da naraSGa njih narodno
bogastvo V ~progresiji. S katero Sc
ekonomiGno napredovanie agri-
kulturnih dezel sploh ne da pri-
merjati. NajvazneiSi razlog je ia,
da je razvoj industrije V trznem,
Sc bolj pa V tehnicnem oziru sko-
raj neomejen. poliedelstvo Sc pa
Steer lahko izboljSuje do neke
tocke. katere pa nikoli ne more
p~rekora6iti. ker je odvisno cd
premnogih neizpremenljivih fax
tOrjev. Iemlja sc n. pr. lahko z
%naravnimi in umetnimi ighajili
~popravlja. "A to izboljSanje nikoli
ne preseze gOtOve, precej ozke
meie. Produkti zemljiSca, Xxi so
tudi Zelo odvisni cd faktorjev, ma
katcre ne more clOvek prav mic
vplivati. cd podnebja. cd lege. cd
vremena. Sc ne morejo s sloveSkim
prizadevanjem tako pomnozevati,
kakor produkti tovarne, XII Sc
lahko dozidava. razsirja, oskrbu-
je Z boljSimi delavnimi sredstvi.
spOpolnjuje Z novimi metodami.
&c hoce poljedelstvo - katere-
, mu Sc mora seveda pristevati tudi
} zivinoreja. vinogradniStvo. sad
~jarstvo zvisati svoje dohodke,
zacne prekomerno izkoriScati
konzumente njegova vista renta.
biliteta postane a splosne-
= mu blagostanju naroda. Industri.
, ia poveca veliko lozje obresti svo-
= jega kapitala z veS;c in racional-
2 nejso produkcijo.
!, .Agrikultura ma dolocenem pro.
Storu lahko redi precej omejeno
Stevilo ljudi. Pregostega prebival-
silva ne prenaSa .ker ne hi naSlo
dovolj plodov. Industrial kon,
centrira prebivalstvo in daje ma
tesnem prostoru zasluzka velikim
mnozicam. lndustrijalni narodi SC
, mnoze in njih prebivalstvo Sc
zgoscuje, agrikulturni Sc ne mo.
rejo. ker he morejo rediti svojih
a sinov in hGera. &c naras6a l,jud-
stvo poljedelskih krajih, sc
mora izseljevati.
Slovensko izseljevanje V Mem
cijo in Ameriko je posledica ne
industrialnosti nash krajev. v
poljedelstvu he najde prebival-
stvo dovolj zasluzka; tarnanje
posestnikov delavcev ne pride v
: postev "a ia pojav. kajti dohodki,
XII hi Jill i~zseljenci imeli, ce hi
ostali donna in obdelOvali tujo
zemljo, hi bill zanje nezadostni.
&c hi pc vseh dezelah prevlado-
: valo poljedelstvo, hi bila ia pri-
kazen maniSega pomona. Ker Sc
pa pri drugih narodih skokoma
mnozi industrial. s tenn pa tudi
bogatstvo in prebivalstvo, .je
agrarizem 4 narodnega stalisca
naravnost nevaren. Narod, XII zivi
pretezno oh poljedelstvu. Sc Sc
stevilno nc more razviiati V ena-
KEN razmerju .kakor industrialni
narodi in postaja "a uspeSne ma
rodne boljinbolj nesposoben. &c
Je tax narod 70 cd zaGetka mai
hen. je %nevarnost ocitna.
= Agrikultura ne more uStvariati
enakega bogatstva kakor indu-
! strija. ResniGno je pac, da ostane
naJvecii del in~dustrialnih dohod-
kov V kapitalisticni druzbi V re-
l pin kapitalisticnega razreda. To
da cd veGjega bogatstva mora pri-
: ii wee med ljudstvo, kakor cd
! manjSega. Dobro organiziran pro-
letariat 81 lahko kaj pribori tam.
I kjer je kaj; ne pa tam, kier nj
mic. Bremen Sc bojeviti nizii sloii
l lozje reSujeio, kjer je bogatstvo.
kateremu Sc lahko naloze kakor
pa tam. kier ga nj. Vrhutega je
. ma iD6uSfriio nriS;l;opo Jo:a.: