Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-02-27

ca, XII je priobcen v danasnji Ste
Wiki je razvidno, kako stoji danes
Proletarec = ma koncu svojega
sestletnega obstanka - gospodar-
sko. BLANCA kaze, Ga je $820.19
deficita. Ako vzamemo v racun
imetka tudi vrednost lista, kate
rega Sc nj vstelo, katera svota Ri
znasala 1000 dolarjev) sledi, da
bi bilo potem mesto SS2O.19 def
cita, S180.81 prebitka. TAX raGun
bi bill seveda ma mestu, &c bi Sc
zvrsila prodaja lista, S elmer bi Sc
pokrilo dolgove. Danes pa, ko po-
slujemo, moramo racunati 2 de-
fiction in ia deficit - posebno
ako Sc vzamejo v postev nase ze-
lie "a povecanje lista - nj mai
hen. In sedai nastane va5no vpra-
SAME: Ali je Proletarec v teku
sestletnega obstanka napredoval
tako, kakor bi bio treba? Ali lie
vsak zaveden delavec {ttejemo sa-
me tiste, Ii Sc sami proglasajo "a
vednim, ali XII Sc vsaj kazejo ia
kim storil svoio sveto dol5nost
S prisrevki. agitaciio it'd? - Ste
vilke pravijo, da ne! In stevilkc
govore vedno in povsod resnico!
- Pa DO KIDD dejal: izdatkov lie
bio prevec; prevelike place so BIZ
lie 10 rripcmnil druei. Pa poglej-
me izdatke rlac. v TEN racunu
naidemo. ola so dobili uredniki in
u%rraviteli $4,000 ma roke, dolgo-
valo Sc Jim lie "a s79.OU; kar me-
sc S5oS.00, "a cello leto. Il tega
sledi, da so uredniki in upraviteli
dotili "mastno' place - mani
nego $1,000 ma teden vsi skupaj.
Lanjsko leto Sc dobili S478.00 vsi
skupaj, ali mani nego $500 ma Ie-
den. In sedaj nastane uprasanje:
koliko primanjkljaia bi bilo, ce bi
sc Proletarec tiskal v kraiu, kjer
bi moral urednik in upravitelj do
bivati vssi 10 S12.Co ma teden. To
sc ma podlagi stevilk prav lahko
izra3una. Odstejmc cd S24.00 ma
te6en, XII bi iih dobivala urednik
n rDraviteli ten $1,000, XII so jih
Scbili lett dosedai, "a nam ostane
svota S14.C0, kar znati toliko pri-
Tanikljsio "a vsak teden. Skozi
-elo leto hi bio torej rrimanjklia-
ia "a celih S728.n0. Ma ia nacin
Sc ie 'rrihranilo' v treh ietih
S2,1S4oo. " koliko ie tn opravi-
teno govoriti o ''prihranku" ne
hcmo r~azpravliali CD tel priliki.
Ali il teh Stevilk Sc da posneti
vrednost della, Xxi ie bill storien 20
enih sodrugih, in da Sc tudi pre-
gleda, koliko bi bill morali s%toriti,
da bi bio vse v redu, ostali slo.
venski delavci - cestokrat tudi
nasi sodrugi. - VISA pohvala IT,
slim, XII so imeh dobro voljo in
zavihali rokave, kadar sc jim je
pohlicalo ma delo kot stare do
brovoljce. Use tie poznamo no mi
slienju, stiku, p%rispevkih, agita-
CHI, rogumnosti in bratski roki,
XII Sc nj nikdar skri!a. kadar Sc je
slo "a povzdigo Prcletarca. Oni
so svojo dolznost vrsili in 10 sc
vrse; cato tie vrste MISC namenje-
ne MIN v toliki meri, kakor IT,
slim. radi kterih govore danaSnje
stevilke v racunu " podobi de-
ficita.
Predvsem je treba povedati, da
je bio ma kcncu leta cez 600 ne
placanih narocnikov, to je takih,
XII SC dolgovali re die casa ma ma
rocnini. &c bi vsi ii narocniki pla-
cali svoi dolg, hi ne bilo deficita.
ampak bi bill lep prebitek, ker bi
prislo noter cez $500. 8 to svoto
Sc da re nekai zaceti. Poleg Sc pa
nabira tudi tiskovni fond, XII bi
vso akcijo lie Sc boil podprl in osi-
gural. Mislili bi torej lahko brez
bojazni ma povecanje lista. Toda
ali maj mislimo ma p~ovecanje lista
z DETECTION? Ali maj gremo v Sc
vecji dolg? - Vsak rrakticen clio
vek bi moral obsoiati tako nepre-
mislieno spekulacijo, XII ina vodi-
ii lie v gospodarski prepaid in uni
Genie