Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-08
Varnost clOveSkega zivljenja.

danJoSt. ne za prlh0dnost. All V
TEN sre6nen p~oloiaju MISC vsi
ljudje ma svetu; Ogromna yecina
ina "a danes skrb, "a iutri pa ne
gotovost, in vsaka ne pri6akOva-
ma sapica lshko odnese memo u
sodo bogvekam. V bedO, ali tudi
V pOgin. Pravica do ~zivljenja. o
kateri "a fantasti -yGasi govOrifi
z navdusenfmi besedamni. je ze-
10 prijaxna. toda zelo prazna teo-
RIA. v praksi je te pravice de-
iezen lie tisti. Xxi ina dOvolj moci,
da varuje in brani svOje zivljc-
ME. Use navajanie zakonov i'll
podobnih reel je samo prazno 60
vori6enje brez pomona.
rravijo. da zivimo V kulturnih
razInerah. V civilizirani drzani, V
krSGanski druzbi. Javno varnost
imamo in vsak0yrstne uredbe "a
MO: Policii0. drz. milico, reSil-
ne druzbc, iece i'll vislice; kohl
kor .ie mOgoee. je torej zavarova-
lro aoveSkO zivljcnje. Cerkye pa
imajo nebesa in pekel IA nagra-
do in VA kazen. IA vabo i'll straho.
vanje. ter u6e: Ne ubijajl V Soil
dopOvedujejO otroku ~ Y neini
mladosti. da je greh moriti. kai
sc more sc Zahtevatiy
Res je. da imamo Use take in
Sc druge inStitucije; 6e gre clio
vek ma potOvanic, Sc mu nj treba
rayno kakor V dobi roparskih vi
tczov bait. da DO kje V host ali
ia kakSnim vOgalom napaden,
oplenien I'm ubit. Tudi steer ie 70.
parski romantiki ze precej cd
klenkalo: glasoviti razbOiniSki
pogiaYarji live veGjidel lie Sc Y
nitvrednih kniigah, $ katerimi
zastrupljaiO Spekhativni in brez-
ycstni zalosniki nerazsodno, same
senzacije zejnO ljudstvo. Kljub
temu tudi varnOstnc priprave mo-
derne drzave in sredstya verskih
sckt MISC tako idealna. ia ne bi tn
ali tam kaksno ziviienje izkrva-
velo vsled vboda ali strela. Maj
vzornejsa policiia ne prepre6i
vsakega umOra ali ubOia; kakor
kaze novOjOrSki sluGaj Z Rosen-
thalom, ga vGasi cello sama orga-
mira in izvrsi.
lin ysakovrstnih prilik je do
wolf. da Sc lahko dvomi o ideal.
mem varstvu Noveskega zivlje-
MIA. ,Zeleznrske nesrece, katerih
p~osledice so pOgostoma pohab-
lienci in mrlici. MISC zmirom enc
predvidljivi slucaji"; marsikate-
ra TAXA katastrofa hi Sc lahko
prepreeila, &c bi bilo poskrbljenO
Ia bolise signalnc aparate, "a 10
bro blokiranie, Ge bi incl Guyaj
nekoliko kraiSo sluzbo in stroje-
vodia nekoliko VEG pocitka, ce bi
bio ma visokih mestih malo mani.
V nizii sluibi pa malo wee osob-
ia. Tudi statistika delavskih ne
zgod govori Guden jerk. Sal nj
res, da bi moral plini V jamah u
niciti toliko rudarjev, slabi odrI
pr stavbah pokopati toliko Ii
dariev, stroll pc raznih tovarnuh
razmrcvariti toliko delavccv. ko-
likOr Jill pOgine vsako leto. kdOr
Studira Stevilke takih neZgod in
Nth posledice, Sc mora ironicno
nasmeIati. &c nam pripovedujeio.
ia Zivimo re tOlikO in tOlikO de-
setletii v miru. NekolikO milionov
delavcev stoii neprenehoma ma
bOjiScu, kjer nj mic mani mrtvih
i'll %ranjenih, kakOr V krvavih bit
kah. Razlika ie lie ia. ma Sc ma
bOjnem polju navadno he more
presoditi. odkOd prifrGi krolja in
kan zadene; V induStri.jskih in
prometnih podjetjih St pa navad-
no lahko ugane, kje tici nevarnost
In veGinoma Una tehnika poveda-
ii, kako Sc da prepreciti.
Ali tehnika in izkuSnia i'm visa
znanost govori zaman. kjer VIA
da vsegamogoGni kapitalizem. XII
smatra syoie interese "a n~aiviSe
ma svetu, kapitlizem, XII ne more
biti drugacen kakor b~rezobziren
in Okruten. Kakor mora rastlina
~izsesayati zemliO, pc kateri Sc
----