Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-02

val hISo iiboSll oilfdJatl nJln Zdru-
zltve. Ceprav so bila trpljen.ja
In ~tezave, Xxi Jill je prinesel proti-
socialisticni zakon nemSkemu
p~roletariatu, dovolj huda, vendar
so moral V m~arsikaterih dezelah
pretrpeti delavci V teku zadniih
stoletij LII tie do srede 10. sto-
letJal In vendar so VISA preganja-
MIA premagali.
Vecina delavcev po~rajajoGe Sc
kapitalisticne manufacture pa nj
imela tiste odporne sile kakor
rokodelski %pomocniki. Ia izgo-
tovltev celegh izdelka potrebna
deJanja so, kakor smo ze omenili,
manufakturi prideljena razliG-
MIN delavcem. katerih vsakdo
mora opravljati enega ali wee raz-
meroma preprostih opraNil. Ucna
doba delavca Sc ma Ia naGin skrci
poJavlJati Sc ze zaCenja delo
zensk in otrok. Nadalje so se ro-
die V velikih industrijalnih me-
stih pod gospOdstvom manufak-
ture velike delavske armada. Pri
tenn le nemozno. da hi ST delavci
med sabU osebno poznali. kakor
Je bio samOposebi umevno pr
pomocnikih V srednjeveSkih ma
lin mestih. Vsled razvoja velikih
NEST so seveda deloma trpeli tudi
rokodelski p%omocniki. toda ne
tako mocno. kajti V tisti meri. ka-
kor .je raStlo njih Stevilo. je ra-
Stla tudi mnogoglavnOst in z MO
neslolnost njih naSprotnikOv.
mOjstrov. V kapitalisticnih po-
djetjih pa stole mnogoStevilni de
lavci maloSievilnim podjetnikom
nasprrti. XII So lahko sporazumi-
10. Temu se je Sc pridruzilo. da
je cchOvsko gospodstvo oviralo
razvol ma%nufaktur Y starih me-
stih. Tia podjctia so Sc morala IL
>tanoviti iZven cehovskega okoli-
Sa. vec!noma ma dezeli. kier Sc je
dalo delavce lazje nadzirati i'm
kler delavci MISC imeli nikake "a
slombe V drugih plasteh DELAY
skega prehivalstva in so bill ma
vezani edino ma delO V manufak-
turf.
Slednjic pa so delavcem cas- IA
druZabne SeStanke. to vaZo Srcd-
stvo IA zdruzevanje in IL MEGA
izviralOco enotnoSt V boju. zelo
skrcili. zlasti Y odpravo srednie
veSkih praznikov.
Steer zdruzuje manufaktura
vecle delavske mnozice pri dehI
III lih sill k skupnemu delu. h ko-
operaciji. Tcda blagodejne posle-
dice. ki izvirajo IL tega IA slogo
delavcev, Sc deloma uniciio : TEN.
da Sc MISC le delavci enake sion.
ME rekrutirali IL najrazlicneiSih
plasti prebivalStva. ampak da so
Sc razlicna della najrazlicneje pla-
cevala: med delavci .je celia vista
stopenj. kakor pri strezajih We
hkega gOspod>tva. Res. da doloGi
pri delavcih osebno delo V pro-
dukciji in ne osebna usluznnst ::
hierarhija torej ne rodi med We
like razlike Y ~interesih posamit-
nth delavskih skupin podietia. da
Sc le tezko zavedo svoje i~nteresne
Skupnosti.
klJub temu imajo delavci mn.
nufakture Sc en- velik dobiGek
ceprav je njih ucna doba mnogo
krajsa kakor V rokodelstvu. ven
dar temelii njih delo ia roGnssti
in Spretnosti. Xxi ST da doseci sa-
mo Z daljso vajo. Zategadelj Sc
ne dado lslhko nadomestiti. I'm mai
le Stevilo brezposelnih. della is.
cocih proletarcev ma stopn.ji RAJ
voJa. o kateri obravnavamJ. 81
tako veliko, Stevilo izurienih ma
nufakturnih delavcev med mimi
ina "a delavce manufaturne pc
rhode V sploSnem malo pomona.
Sele stroj spremeni to. Sele
strol usluzi vso mnozico brezpo-
selnih industriji in vrze tudi ze-
ne in otrcke proletarcev tropoma
ma delovni try. 5 kakSnimi poslc-
dicami IA odporno silo delavcev.