Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-10
Delavsk0 gibanje in socializem.
Karl Kautsky:

vsega pocetka spoznali vloge, Xxi
jo ina igrati bojujoci Sc proleta-
riat V socialisticnem gibanju.
Seveda .je MISC mogli spoznati,
dokler nj bio bojujOGega Sc pro-
letariata. Socializem pa je sta
rejSi cd razrednega boja proleta-
RATA. Socialism je toliko star
kakor nastOp proletariata kot
pojava velikih mnozic. P~roletari-
at V tel obliki pa je obStajal dol
go casa, ne da bi pokazal samo-
stojno z~ivljenje. Prva in tedaj
edna korenina socializma je BIZ
10 ~soGutje, XII so ga obcutili fill
antropi viSjih raZredOv 2 ubozci
in bednimi. Socialist so bill mai
drznejsi in Observation-Disclosures teh
clovekoljubov, bill so tisti. Xxi so
najJasneje spoZnali kOrenine pro-
letariata V zasebni lastnini pro-
izvajalnih sredstev in XII Sc MISC
bali izvajati najkrasneiSih posle-
die IL tega spoznanja. Socialism
je bill najznacajnejSi, najglobo-
kejSi in najveGji izraz meSGanske
f~ilantropije. Tedai nj bilo nobe.
mega raZrednega interesa. Xxi hi
ga bill socialist pozvali ma BOZ "a
svoje ellie; obracati 50 Sc mogli
lie ma navduSenje in socutje idea
listOv V viSjih razredih te so sku-
sail pridObiti pc eni poti z cape
ljvimi Orisi sOcialistiGne skupno
stl. pc drugi poti pa 4 zivimi o.
piSi sodobnc bede. Ne z bojem,
ampak Z mirno besedo mai hi Sc
bogatini in mogocniki pregovori-
Ii, da hi dali sredstva "a temelii-
to omiljenje gor.ja. "a ustanovi-
tev idealne druzbe. Kakor INA
no. so socialist tie dobe zaman
cakali ma Millionaire in knee.
katerih yelikoduSnost mai hi cd
reSila clOveStvo.
V prvih pocetkih 10. stoletja
Je pricel razodevati proletariat
znamenja samostojnega zivljen-
ia. V tridesetih letih re opazimo
ma Francoskem in zlasti ma An
gleskem krepko delavsko giban-
je.
Toda socialist 50 mu stall
brez razumevanja nasproti. MISC
smatrali "a MONO. da utegnejo
ubogi, nevedni, sirovi proletarci
kdai dospeti do tiste moralne vi
Sine in druzabne moci, XII sta po-
trebni "a izvedbo socialisticnih
tezenJ. Toda do delavskega gil
banja MISC gojili samo nezaupan-
ia. Delavsko gibanje Jim .je bilo
n%eprijetno re IL tega razlOga,
ker Jim je pretilo odvzeti vazen
dokaz. Zakaj meScanski social
sti SO mogli lie tedaj upati, da bo
obcutni burzvazijec ~izprevidel
potrebo socializma, ce Sc Jim po-
sreci dokaz. da .je to sredstvo
edino. Xxi more bedo vsaj nekoli-
ko ublaziti. da .je vsak poskus
oblazitve bede, povzdige nepose-
duJOcih Y muierni druzbi breZ-
uspesen. in da ie proletarcem ne
mono dvignlti Sc IL lastne moci.
Delavsko gibanje pa je pognalo
IL predpogojev, Xxi so bill V mas
protJu $ TEN naziran.jem. Temu
Sc Je pridruzila Sc druga okol-
most. Razredni boz med proleta-
ration in burzvazijo .je seveda
razsrdil zadnjo prot dvigajocim
Sc proletarcem. V oGeh meScanst-
va so sc spremenili proletarci IL
obzalovanja vrednih nesreGni-
kov, Xxi Sc jim mora pOmagati. V
nicvredno ~svoiat. Xxi Sc mora DO
biti in p%otlaciti. Glavna koreni-
ma socialiZma V meSGanskih kro-
9Th, socutje Z ubogimi in bedui-
mi. Sc je pricela suSiti. Social
sticni nauki sami Sc MISC prepla-
SEM burzvaziii mic wee zdcli ne
dolzna igraca .ampak skrajno
nevarno orozje. Xxi utegne priti
mnozici V roke in s TEN provzro-
citi %neizrecno zlo. Skratka, Gem
mocnejSe .je naraScalo delavsko