Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-29
P~rOletarSka mOraIa.

- =
tuciJo in dokler pomanikanje in
glad tirata V tatvino in druge zlo-
cine. Vrline Sc ne morejO razviiati
V mizernih Stanovanjih. kjer SO
mozkl in zenske, stare i'm mlado,
bOlno IN zdravO nametano drugo
ma drugem, kakor ribe V sodu
vrllne Sc ne mOrejo razviiati pri
otroku, Xxi ga fabrika odtrga cd
sole in ~zivljenja - pri otroku. XII
mu je utica oGe in matt. ker oba
nJegova rOditelja tlacanita V tvor-
nici, V kapitalisticnem .iarmu.
Razredno zavedno delavstvo ie
osvoboditelj, Xxi mu ie pripadla
zgodovinska naloga, da svetu da
naJboljSo morale; to nalogo BIO
delavStvo izpolnilo s svojo stro-
kovnO industrijalno in politiGno
organizacijo. Delavec Sc mora bo-
RITZ prOti slam, XII izviraio Z da-
naSnJe druzbe, on Sc mora boriti
proti podaljSanju delovnega casa,
prot znizanju mezde. prot brez-
pravnosti V javnem z~ivljenju,
prot bremenom, Xxi mu Jill nala-
gallo kot konsumentu 5 podraze-
vanjem zivljenskih potrebSGin ali
z viSanjem carin in indirektnih
davkov. u emo besedo Delavec Sc
mora b%ojevati ma gospodarskem
in politicnem polju. A V svojem
boju prot bremenom in okovom.
prot izkoriSGevalcem in tlacite-
ljem, IA boljSe zivlienie in veGie
pravice. delavci dosezeio in so do
segli uspehe edino samo 2 zdruze-
mimi mocmi. zdruzuJoci Sc : orga-
nizacijah. Vsled svoje organizaci-
je postajal je delavski razred uni
rom vecja sila: da so danes de-
lavci brez organizacije, nihGe ne
hi niti cul, nit Sc menil IA njihov
glas. Organizacija zmanisuie le-
moe poedinca. iaGi duh skupnosti,
budi V delavcih zavest. da spozna-
10, da so najvaznejSi faktor V
druzbi. organizaciia ustvaria IL
njih mislece, ponosne in hrabre
ljudi.
Sele ko so delavci- priceli zbi-
rati svoje sile V organizacijah. so
priceli tudi odlocati o svoji usodi.
so 81 izvoievali ugled, pravice in
bolje ~zivljenie. No, organizacija
pa ne more obstojati in uspesno
razvijati svoje delovanje. ako So
slehrni poedinec zavestno ne pod
reja wolff celote. NajlepSi maxi
proletarshc borbene morale so te-
daj: solidarnoSt (vzajemnost) .
podrejeyanje laStne wolfe sploS-
MIN interesom. prostovolina disci-
pima in zaveSt o razrednih inte-
resin.
Proletarska morala ie postala
deloma re iavna druzabna nora
la. Imirom mani je l.iudi. XII So
postavljajo Y obrambo kapitali-
sticnega izkoriscania. V naSe boz
ne vrste prihajajo najboljSi lin
die IL burzvaznih vrst. In della
wee, ki noce stopiti V nase boine
vrste, ali hote Skoduie delavske-
mu boju $ Strajkolomstvom ali ma
kak drug naGin. doprinaSa ne sa-
mo dokaz, da nina casti in sramu.
nego tudi, da sc .je sprl s cloveSko
druzbo; takga izdajalca delavci S
pravico ne ljubijo, ampak ga o.
praviceno prezirajo.
Kakor je gori omenjeno. Sc bo-
re delavci "a novi. veliki druzabni
ideal. Njihove bojne vrline so W.
line. XII temelje ma razrednih inte-
resin. s svojo borbo nocejo delav-
ci usiliti nikake nadoblasti. mas
protno, oni hoGejo, da ~odpravi.io
sploh vsakrsno prevlast cloveka
mad clovekom. naroda mad naro-
dom. S svojo borbo hoGejo uniGiti
tisocletno vojno cloveka prot
cloveku, ljudi prot liudem. hoce-
10 ustvariti vz8jemnos:, bratstvo.
ravnopravnost celega cl~oveSkega
rodu. Zategadelj je proletarsfa
boJna morala najvzviSeneia mo-
rala.