Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
(Nadaljevanje.)

hko tudi med osebo III stvarjo.
/ dobi barbarstva je bilo bogat-
1.-Two razliGnejSe in obseznejSe. o.
ebna l|astnina je bila re precej
|azvita. UdomaGenje zivali in
krotenje cred je bilo nepricako-
ram vir bogastva, Xxi je 6isto
premenil druzabne razmere. -
Pref je bilo treba iskati hrano
tsak dan sproti. Sedaj pa $ Ge-
iami konj, velblodov, %oslov, GO
tedine. ovac. koz in ~praSicev so
thstirski narodi ze posedovali
Bnetje, Xxi Sc lie oh najmanjsi paz-
Iii mnozilo samo i'll dajalo do
selj ziveza. mesa in mleka. Gre.
be pa MISC sluzile lie kot hrana ne
10 so Jill mogli tudi zamenjavati;
nbili so Grede. da so odkupovali
dnjimi vjetnike, placevali globe,
brovali bogovom. Crede je torej
E8danje G~loveStvo bolt cenilo ne
b vso drugo lastnino, Xxi so 10
kbslej poznali. in ker so jim o.
fogoGale, da so Sc nitro mnozili,
o ljudje tudi zaGeli spoznavati
hoe bogatstva. Zasebna last cred
be je morala torej re nekoliko
brej %razviti, zakaj V tistih dobah,
ho katerih seza verjetna zgodo-
lima, nahajamo re povsod crede
zasebni lasti rodbinskih Cup
|nih. z%adruznin) predstojnikov.
Ma tel stopnji kulture sc je u
|fl clovek poznavati tudi platno
I'm sukno, kakor tudi orodja in
forozie IL brona. Ma zahodni pol
i obli so re sejaii Koruzo in vrtne
evetice ter o~bdelavali bron, ma
|pravljali so 5 pavolo %podlozene
|bklepe, dvorezne niece, ma kate
|Aih ostrini. Xxi je bila Sc liz lesa. so
ritrjali kremenjakove o%strine,
Yer sekiro in dleto IL bakra.
! Razmerje posameznih ljudi do
Eemlje Sc je nekoliko izpremeni-
O. Zemlja je ostala Sc vedno last
todu. Toda del skupnega imetJa
10 odstopili, da so z MIN vzdrze-
Iaii upravne in gospodarske or
kane, kos imetja so dolocili "a
Terske namene in tretji nejvecji
Rel so pa razdelili med posamez-
be rodbine ali obcine (zupe). V
bbce je pa iz~kljucevala skupna
asst Zemljisc zasebno lastnino his
in posestev sorodnih rodovin.
IPravica do deleza skupnega l.
meta. zemljiSGa je bila pc teda-
hjih zivljenskih razmerah cisto
lemozna. Sele ma koncu barbar-
Ike dobe. torej preden je Glove
two presto ma stopnjo civilizacl-
e, Sc .je jasno ~pokazalo, da Sc ma
kiblje zasebna lastnina V dveh
mereh: drzavna (druzabna) last
asebna last.
Oh zaGetku tiste dobe, Xxi nam
"a zgodovina re opisuje, so incl
Ari Grkih del skupnega zemlJisca
odovi. drugi del fratriji, tretJi
Mel gcntili ve6ma zemlJisca Je
la vendar re takrat bila V rokah
&osameznih "'meSeanOv'. Ia So
bna nj bila zasebna last mic no.
Vega. Znali so 10 ze tudi zastav-
hiatt in delati dolgove manic.
Preden Sc je pojavila zasebna
asthma, je bila nedvomno skup-
ma lastnina; toda tudi last nj bi-
Ia najpoprej, poprej je Sc mora
Ia biti posest. Posest je pravza-
prav oblast mad TEN ali onim
predmetom, last pa oznacuje "a
tonito dognano pravico do pred
Meta, svojitev.
Il Najvazneji cinitelj, Xxi je pri-
}fdel do posesti. pOZneJe do last
line, je bill nagon samoobrambe.
Clovek ma najnizji stopnji di-
JjaStva nj zbiral nikakrsnega
3laga, ker 81 nj mogel niti pred,
tavljati danaSnjega in jutriSnJe-
IA dine. Sc danes imamO med
3vstralskimi zamorci rodovc. XII
clovek, XII nj razlOceval casa,
\ zivel tako, dokler ga MISC raz-
lga razlocka ne poznajo. Prvot-