Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-04-26

dog den samme.
R~yggesl6s eller from, saa MATTE og Wide han
styre. | Politik havde han visit sig selvtilfreds, ar-
gerrig og ivrig efter Folkegunst. l Religionsan-
liggender var han, for at BRUCE de tilsvarende I'd
tryk, naar de formildes af en- edel Beyeggrund,
frejdig, nidkar og ivrig efter Held.
Han begyndte straks at tale we'd M9derne.
Den lids Methodister var like sene til at give Ell
ny omyendt L~ejighed til at vidne. Egentlig bley
enhver Mand og Kvinde, der blew omvendt blandt
Methodisterne, oyertalt, formanet og opmuntret
saa lange, til han f6lte sig kaldet til at ,vidne for
Kristus''
Hyis en- ny B~egynder var undseig eler tilba-
geholdende med at ,tage sit Kors OPP, saa und-
lod Br6drene like at opmuntre ham med Salmer
og Lovsange og a~andelige Wiser, saa lenge til han
tog fat. De sang:
yJeg skammer mig Ell we'd Jesu Kors og we'd
at bekende hans Navn, . eller
It'll Ramp, til Ramp for Jesus.
bet var EN- skarp Disciplin, den nyomvendte
var underkastet Der blew ingen vesentlig For
skel gjort mellem moralsk Mod og Praleri, mellem
naturlig Tilbageholdenhehd og virkelig Fejghed.
Men denne Disciplin gjorde, at enhver bar
sin Del af Ansvaret. Methodismen erobrede Vest
amerika we'd at mobilise hele Styrken. l Diet mindste
Vekkelsestiden var der ingen Reserve. Hele
(Landeyarnet) var i Arbejde. Enhyer MATTE en-
ten tale we'd M9derne eller bede eller forklare eller
tale med de s6gende eller opmuntre Eftern6lerne
personlig.
Saaledes skete Diet, at Mark Bonamys bldde,
velklingende Stemme straks h6rtes we'd M6derne.
Hans Taller var maaske mindre yelordnede,
men de var slaaende og yirkningsfulde. De synlige
Tegn paa Talernes Indflydelse gledede ham. Der
gives kun faa Mennesker, der Wide have varet
ligegyldige for den Art af Magt.
Mark var i Arbejde, han NOD Arbejdets Gla-
de. Han frydede sig over endelig at vpre kommen
paa den rette Hyde. Han kastede sig mere og mere
ind Predikantgerningen. Tidt red han nd paa
Landet og holdt Mode der, og da han like ansede
hyerken Storm eller Regnskyld paa disse Ture,
fix han smart Ry for Nidkarhed, hvilket ~behagede
ham meget. bet kunde jo da like ventes, at hans
naturlige Forfengelighed ganske var forsvunden
under Indflydelse af hans Fromhed.
| den Henseende var wore Bevaggrunde aldrig
saa code, som vi selv tanker os, men aldrig saa
slemme, som wore Fjender mener. bet bedste os
er besmittet af Diet onde, og selv wore verste
Tanker kan der findes enkelte CLINT af Diet Guds-
billede, hvori vi err skabt. Kun Gud kan trekke
Gr9nsen mellem Diet code og Diet onde vor Sjel.
Hvad Mark angaar, saa provide han slet like
derpaa. Han var en- altfor ligeglad Natur til at
underkende den o~ffentige Mening, naar denne
vidnede til hans Fordel. Han tilstod tidt sin U.s.
selhed, sin Syndefuldhed og sin Uverdighed, men
den gamle k@tterske S@tning: at der intet er
Mennesket uden Ondskab, er Djevelens Yndlings-
kaabe, hvorunder han skjuler de enkelte Synder.
Naturligvis havde Marks Kristendom vnret
Genstand for megen Sladder de smaa politiske
KreGse Landet. Landsfogden, som pralede af at
we're Bonamys fortrolige Ven, blev tidt udspurgt
desangaaende.
ia, ser T., svarede Lathers, naar en- eller an
den bad ham ON Oplysninger, ,.jeg tror nu like,
at Diet er nogen Frontforandring bet skafferMark
Venner og den Slags og SKATER ham Presterne
og Klasselederne, og hvad | nu ellers kalder dem.
Men | kan jo nok indse, at han like kan ride paa
to Heste, naar Hovederne yender hver sin Vel. Og
Diet err vel like den Slags Eyre, der gaar til Klasse-
m9der og den Slags, som berer Valgene op. Hvor-
dan Mark har Diet med demY PVT, de kan hverken
drikke eller danse. Fei, Diet er sandelig like de
bedste Kort, Mark har haft paa Haanden, og ieg
kan like, ON def saa var Livet ON at gore, begribe,
hvorfor han tog dem"
Han har nh like mere Forstand end til sig
selv, naar han skal nd paa Valgagitation og den
Slags. Hvis jeg like havde taget mig az Sagerne,
saa hayde hans Danseri med Nancy Kirtley nar
nappet ham sidst. Men jeg selv sled og slebte
for at redde ham I'D af Klemmen og mistede Stem
mer og den Slags, fordi jeg gjorde Diet. Og han
vere at komme til mig med sin Religion og sine
Narrestreger og den Slags, Diet vii jeg sige Jer'.
Her tog den miskendte Mand en- god Bid at
IN Skraa. Derpaa grundede han en- Tidlang, me-
lans han bafpnReon o0 s6rpmodip foo Sipte naa