Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-01

ZlVall, katerO pOuoDo NORA opo-
zevati vsak, komur je drago last
no zivljenje. Vsi, veliki in majhni,
bogatini in siromaki, svobodni
!judje in sunni, vsi so zaznamo-
vani ma rokah ali ma celu, nihce ne
more ne k%upovati ne prodaJati,
Ge nj Zaznamovan 2 imenom viva
Ii. Nam Sc zdi to nebrzdano strem-
ljenje pc svetOvnem goSpodarst-
WI, najresnejSa nevarnost naSe
dobe, gospodarska, socialna i'll po-
litiGna revolucija, kakor nam ne
grozi hujSa in Cd socialne demo-
kracije in ne Cd anarhizma.
Socialm boz Sc suGe kakor o.
krog svojega te6aja okolo vpra-
Sanja, ali maj bo produkcija anar-
hicna ali pa urejena pc moralnih,
cd drzave priznanih zakonih
AnarhiSti imajo svojo Skraino le-
yico in svojo skrajno deSnico. Pr
va st IL obupa mad zlorabo drza-
We bojuje Z dinamitom, bodalom
in zarOto roper pr~edStavnike Ego
dOvinske drZave; druga Sc bojuje
5 kapitalom in mednarodnimi
"obroGi'' ManGesterstvo je
anarhizem in nihilizem bogatinov
in jc ma enaki moralni Stopnji 2
anarhizmom in nihilizmom siro-
makov - lie orozje obeh je razlic-
no A%narhija je vojno stan
je: vsi prot vsem - pa mai Sc
bojuje ia boz Z orozjem ali pa z
brezobZirnimi gospodarskimi Sred
Stvi. Iadnji smoter manGesterske-
ga gospodarstva je popolno pod
jarmljenje eloveSkega della po ka-
pitalu, in deloma zavedno, delo-
ma nezavedno sc trudijo pristaSi
malOpridnega nauka. da odstrani-
10 vse oyire, Xxi Sc zoperstavljajo
temu idealu.
Ampak pc bozji wolff nj. ia hi
bilo delo n~elocljivo spojeno s ST.
~romastvom in brezupno bedo. z
unlcenjem rodbinskega zivljenja,
z brezpravnostjo in $ smrtjo ma
SmetiSGu. Tezke izkuSnje, Xxi leze
V teh razmerah. Bog nj natovoril
delavcu k njegovemu tezkemu in
neveselemu vsakdanjemu delu.
Narobe: malokatera grehota. Xxi
Jill delajo ljudje, stoji pod tako
tezko kaznijo ve6nega sodnika ka-
kor zatiranje slabotnih, kakor IL
trgavanje praviGnega placila.
BOZ roper kapitalisticni red.
t. j. BOZ z vsemi zakonitimi sred-
stvi, je naloga vsakega resniGne-
ga kristJana III nobena nesreGa ne
bi bila "a cloveStvo hujSa. negc
da hi mu poSla moe. da Sc najod-
IocnejSe z%Operstavi temu neredu.
Inamenje kapitaiisticne ten
dence naSega casa je neizmerno
povzdigovanje StedljivOsti. kakor
da je vesolino zdravilo "a vsc go
spodarske bolecine c~loveStva IN
koncna resitev s%ocialnega vpra-
SANTA, da Sc Wade. parliament in
veda vsem neljubim pOzivom DO
socialno gospodarskih reformah
Izogibajo S cenenim in p~reprostim
opominom "PriStedite 81 kali"
Da Ia opomin nj drugega kakor
krvavO norGevanje IL delavskega
lJudstva. pritiranega ma rob OBJ
upa vsled davkOv. obrcsti, trgov-
skega oderuStva in skromnih
mezd kai cato; da le Gednostno
Zveni.
NikOli Sc nam nj zdelo koristno.
da hi Oznaniali obubozanim de
lavcem odrekanje V prilog bohot-
ne gospode. da hi lie tel priznava-
Ii vse dobrotc tega sveta. one pa
tolazili povracilom ma onem we
tn. Mic nj boil nasprotnega strogi
p%ravienosti, XII jo tera krsGanstvo.
Y kateri katoliSki draw mai
lazje najdeS udejstvovano de.ian-
Sko verO, t.. j. kot s|Ocialno in
drzavno praviGnost ~uteleSeno
vero, vero ozivljeno V druzabnih
%napravah in zakonih2 Nobene
take drzave ne poznamo, kjer hi
Sc uveljavilo prepriGanie, da ina
krScanska morala pravico do "a
hteve, da Sc drzavnih napravah