Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
soCIALIsTICNI I L

nosti do vse oblasti V cloveSki
druzbi. nj gladka in nj ravna Ma
Sc trajne image spremljaJo ire
notni neuspehi in pOrazi. NaSi
vsakdan.ji boji mas pogosto po-
stavljajo pred vprasanja, XII Sc
nepoSredno ne dotikajo naSe o.
samosvo.jitve. Ampak ii mimogre-
doGi neuspehi, Xxi so V primeri z
velicastnimi zmagami lie neznat-
nj. mas ne smejo oplaSiti, p~ostran-
ska vprasanja he smejo skaliti
naSega pogleda in niti "a treno-
tex he smemo odmakniti oGi cd
naSega socialistiGnega ella, XII
mas napaja z neusahljivim pogu-
nom in Hi mas ravna V dnevnih
bojih in vpraSanjih.
SocialistiGna misel ie jasna in
p~reprosta. SpoznavamO, da kOlje
sedanja oblika Jasmine vsO clo-
veSko druzbo ma dvoje in da mora
proletarski razred kapitalisticne-
mu razredu ~placevati teak davek
"a svOje z~ivljenie. Cd zemlje mas
loci privatna lastnina, %strojev nj
mamo. rudniki in tovarne MISC
naSe; in ce hOcemo delati, da zivi-
mo. mOramo svoje delovno silo
prodajati onim, Xxi Jim privatna
lastnina podeljuje oblast mad
proizvajalnimi sredstvi. In po-
Setniki cutijo svojo Oblast in 10
dajejo Gutiti tudi nam: cd sadov
naSega della ma polju in V rudni-
kin, ma plavzih in V t"ovarnah 81
jemljejo leto Ia letom bogat del.
Renta in najemnina. obresti dr.
zavnih dolgov in dividende del
mic, procenti obligacij in profit
- naSe delo so, XII ga vzivajo
drugil
kapitalisticna lastnina je pro-
kleti m%ehanizem sedanje druzbe.
XII nam sad naSega della jennie IL
pred ust in Xxi nam krade osnov-
no s~eStavino GloveSke Osebnosti.
delo. Krutemu zakonu kapitali-
stlcne laStnine ne moreno ubeza-
ii. komaj Sc vrnemo il zatohle
tovarne, IL mracnega rudnika.
kJer smo pustili del svojih moGi.
kos svojega zdravia in zivljenja
pri stvarjenju dividende in rem
te. V SvoJe puSte domove. re pre-
II ma mas novo obdavGenje: stana-
rina. In kar smo oteli pogoltnim
rokam Jasmine. nam pleni draw
III davek V najrazlicne.jSih obi
kah ne IA kulturne in sploSne
Svrhe. ampak poglavitno "a "a
varovalnino kapitalistiGnega tri-
buta Ia vOlaStvo. In ce Sc poda z
o~kleSceno mezdo V branjarijo.
mora potolaliti cello RADIO pre-
kupcevalcev, in Ge gre V veliko
trgovino, mora pOloziti tribut tr-
govskemu kapitalu. V sredniem
veku je bila vsaka costa stokrat
pregraJena z mitnicami. pot de-
lavca .je Sc dandanaSnji ~zastraze-
ma 2 nepregledno vrsto cestninar-
jew in "a vsak korak, "a vsak glib
lJaj svojega zivljenia mora dolo-
cati kapitalistiGnemu razredu VI
sCko odkupnino.
Ampak ne lie da je delavsko
zivljenje obremenjeno s hudimi
privatnimi in drzavnimi dayki
tudi svobode nj delezen trpin. &c
hi bilo V resnici delo syobodno
hi moral delavci biti delezni H.
prave delavnic, kakOr so DO volil-
nj pravici pOklicani, da soodloGu-
JeJo V DRAW. Danes pa so kakor
suznJi in nimajo besede o organi-
zaclJi della; dninarji kapitalistic-
mega slstema so in kapital. il Nth
della ~ustvarjen in njih vplivu cd
wet, doloca o usodi della.
Ampak r~azdruzitev delavske o.
Sebnostl nj Sc YES zlo6in privatne
Jasmine. kapitalisticni razred ie
ehoten lie napram delavstvu. Med
SeooJ pa Je razrtgan' Z najrazu-
zdaneJso konkurenco. Nesposoben
Je' ola bl Sc organiziral in da hi
uredil produkcijo pc dejanskih