Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-17
~KapitaliZem pri svOjem
delu.
(Nadaljevanje S prve strani.


sredstva skupna last. Ker Sc Ia
vedajo tega, ne stedijo 2 milioni,
ako je treba p%repre6iti socialistit-
no Zmago.
Predno namrec kapitalisti pri-
spevajo IA volilni BOZ enc ali dru-
ge stranke. morajo imeti emo ma
belem, .da doticna stranka ne bo
ovirala njihovega ''biznesa', TO
je ropanje ljudstva potion viso-
kin cen in izkoriSIevanja DELAY
e v svOjih tovarnah - pri svo-
jem profitu, Hocejo tudi imeti "a
gotovilo. da bodo uradniki take
stranke vselej pri wolff poslati 20
per %njihOve delavce V slucaju
strajka policijSke kole, milico III
konstablerje z bajoneti in krO-
glami. ako no njIov profit V ne
varnosti. To cd kapitalistiGnin
strank kupljeno zagotovilo. daje
kapitalistom tisti pogum. tiSto D.
SabnoSt in trdOvratnoSt. tiSte ro-
ge. katere pokazeio delavcem,
kadar ii zahtevajo zboljSanje svo-
jega polozaja, kadar ii zahtevajo
nekoliko vecii del cd svojega "a
sluzka. To kupljeno zagotovilo
jim daje pravico, po kateri ne
kaznovano najemajo i'll poSiljajo
ma delavce profesionalne prete-
pace. izzivaGe in morilce, Xxi V svO-
il brezsrcni b%estijalnosti izzivajO.
sramotijo, onecaScajo, bijejo in
morijo z~auznjene delavce, da tin
tako S silo prisilijo nazai Y iarem
neznosnih razmer.
s podkupOm odlocilnih vladimir
f~aktorjev 81 pOsamezniki ali kor-
p~oracije pridobe Cd Wade poseb-
ne privilegije ma skodo skupno-
sti, kar jim omogocuje Sc vecji
profit. ZelezniSke in zemljiSke
druzbe 81 ma ia naGin pridobe OBJ
sezna drzavna zemljiSGa, indu-
strict 81 kupijo visoko colninsko
tarifo ma blagu, Xxi ga sami izde-
lujejo, da so tako varni pred tn
10 konkurenco in da tako lahko
svojevOljno izkoriScajo ljudstvO.
V kongresu in zakonodajah po-
sameznih drzav ST pc narocilu
kapitalistov sprejemajo zakoni,
XII povspeSujejo njihove interese.
Isti kapitalistieni upliv z%abranju-
je, da Sc ne 'sprejme noben zakon.
Xxi bi izboljsal bedno stanje de
lavcev. Kako malo smisla Ia pO-
s~peSevanje delavskih koristi ina
io gospodje V kongresu. so polka
zali %velevaani predlogi, katere je
stavil soc kongresman Berger i'll
Xxi hi V marsikaterem oziru kori-
still delavcem. I'll IA delavce pre-
koristni predlogi so bill ze pref
ubiti in zavrzeni. predno so pri-
Sli V zbQrnico v razpravo. Ma ia
nacin Sc delavce potion kapitali-
sticno-razredne zakonodaje pri-
krajSuie in ubijajO %njihove pra-
vice. Steer Sc tn pa tam sprejme
kak. socialno vazen zakon L velikO
glorijo. a je takO skrpucan in o.
mejen. da delavci nazadnie nina
10 nikakih koristi cd NIGGA ali pa
vsaj malo. Spreietje takih zako-
nov ina V prvi vrsti ia namen. da
nameGe pesek V oGi nevednih in
pc kapitalistiGnem casopisju "a
slepljenih delavcev.
Use tie kapitalisticne lumpariie,
lopovscine i'll vse njihovo nezako-
nitO pocetJe roper delavski raz-
red je Omogoceno lie vsled neved-
nosti i'll nezavednosti delavcev sa-
min. Kapitalisticno in cd kapita-
lizma zahlapceno G~asopisje stori
vse, da ~ostane.io delavci Sc naprej
slept Ia svoje lastne koristi ter Sc
pustijo voditi "a nos ~placanim ka
pitalisticnim agentom. XII so IL
svojega osebnega koristolovstva
prevzeli ostuden posel zapelie-
vanja in odvraGanja cd spoznan-
ja resnice. TIE vrste kreature so
najvecji sovrazniki delavstva in
vredni hujsega obsojanja kakor
L. n.tnl.nAi nn.n.