Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-10
BOi "a M~acedOnijO.
DR.. Oton Bauer


naturalno gospodarstvo. Kmetje
MISC prodajali svojih pridelkov,
njihove druzine so jih same po-
u2ile. Kmet nj pr~oizvajal blaga
"a trg, temveG "a lastno potrebo.
Cesar nj porabil sam, to je LINEN
laval Y n~aturalijah. Ma tedenskih
sejmih V Pecu in Prizrenu so IL
menjavali kmetje Tito "a sol, ko-
zuhovino in tolS6o ia zelezo. De
maria MISC uporabljali pri tel IL
meni.
Pc krimski vojni je n%aturalno
gospodarstvo polagoma propalo.
Pod pritiskom evropskega kapi-
talizma sc je morale umakniti de-
narnemu gospodarstvu. Dveh
sredstev sc je posluzeval kapital,
da izprevrzen TurSki gospodar-
ski ustroj; posegal ie V razvitek
sestava drzavnih dolgov. oSvojil
81 je gradnjo zeleznic.
Cd RuSnje vedno znOva ogro-
%zevana, 81 ie morala Turcija ust-
variti moGno armada. ~placevati
evropski industriji ogromne vso-
tie "a orozie in vojni material V
mnogih bojnih pohodih braniti
svoje pOsestno stanje. Ma ia ma
en- je postal turSki DRAWN "a
klad Obrcmenjen : teZkim draw
MIN dolgom. EuropSki finanGni
kapital Sc .je vSeSal V turSke dr.
zavne dohodke. Cd leta 1881 so
najvaznejSi drzavni dohodki -
monopol ma sol in tobak. davek
IL kolkov in ma spirit, davek ma
ribolov in desetina cd svile. carl
ma in obrtni davek - odtrgani
upravi turSkega financncga mini
strstva in podvrzeni upravnemu
svetu. seStojecemu IL zastopnikov
pariSkih. dunajskih. berlinskih.
rimSkih in c~arigraiskih velebank.
Ii dohodki Sc uporabliajo izkliu-
emo Y odplacilo dolgovnih obresti
cyropskemu kapitalu.
Tenn %Silne.ie je morala Turcija
.miSliti ma to. da poveGa svoie do
hOdkc IL drugih davkov. Pred
ysem so bill to da,Hi. XII Jill je
noSil kmet: desetina. zemljiSki
davek, davek ma koStrune. Cove
do in SWINE. Prisiljeni V placilo
vetjih davkov 80 Sc morali kmet-
ie odloGiti "a prodajo enega del
pridelkov. da 81 priskrbe denar
IA davcnega iztirjalca. Tako so
priteli p~rehaiati k proizvajanju
"a trg.
UvrScena je bila Ia tendenca
vsled gradnie zeleznic. Zeleznicc.
Xxi Jill je pc !. 1872. zgradil avSt-
rijSki. belgijSki in francoSki ka-
pital. so uvaIale evropSko blagO
ma maccdonSkc trgc. Miku. da
kupi to blago. Sc kmet nj mogel
ustavljati.. Prodal ie Svojo zetev.
da 81 pridobi denar "a nakup tn
Jill iZdelkov. In "a prodajo so nu-
dila nova prometna SredStva phi
loznoSti doyoli pre.ie je bile ne
mono postavliati tito in 5ivino
ma oddalnejSe trge. Sedaj pa so
I~eleznicc razSirile trg "a razpeca-
vanie blaga. V vasch so Sc poia-
viii zitni trgovci. Xxi so nakopava-
Ii Tito in koruzo. da jo 20 novih
%zcleznicah nopeljcjo V velika tr-
govska srcdiSca in priStaniSka
mesta.
Tako Sc ie ~izvrSil y Macedonia
tekom druge polovice 10. Stolctja
sprehod IL proizvajania blaga "a
lastno potrrbo V p~roizvajanje IA
trg, cd naturalnega gospodarske-
ga do denarnega Prva poSledica
tie spremembe V gospodarSkem
zivljenju je bila poostritev raz-
rednih nasprotstev dezeli.
Oba velika razreda macedOn-
ske. drusi so vlastelini (spahiji)
ma eni. kmetje ma drugi strani.
Razredno n~asplotstvo vsebuie "a
emo tudi narodnostno in versko
n~asprotstvo: spahiji so Turk in
mohamedani, kmetje pa Slovani
in kristiani. Razmerie obeh raz-
redov Sc je pod vplivom prehoda
cd naturalnega gospOdarskega do