Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09

I $1,000
casom IA vecino crkostavcev. Ma
AngleSkem pa so Sc k~valificirani
delavci odlocili V svoji skupnOSti
Cd nekvalificiranih. MIN so Sc
prldrulile Sc tOvarniSkemu zako-
nu podreJene delavske plasti, ka-
term Je TIA pOstava uStvarila IL
godnejSi polozaj. Ii boljSe sto-
Jecl delavci SO tvorili do zadnje-
ga casa in tvorijo deloma Sc
danes cd velike mase mezdne.
ga proletariata loGeno delavsko
aristokracijo.
kJer vOdi strokovno gibanje
do pospeSevanja enOstraskega
kastoskega duha in do aristokrat-
Ske odlOcitve boljse situiranih
deIavcev, tam ne lie da niGesar ne
prlnaSa X povzdigi vsega proleta-
rlata kot razreda, ampak cello IL
tegne povzdigo ovirati in zavleGi.
Tako strOkovno gibanje .ie mnOgo
lzdatneJse SredstvO "a oviro de-
lavskega gibanja kakor nasilna
IN brelmislena %zatiranja, XII Jill
navadno upCrablja starokopitna
drZavna modrost. PaG pa so vse
nasilne prot bojnim organizaci-
jam dclavskega razreda naperje-
ne metode najuspeSneiSe sred-
stvo. da Sc zdruzijo kvalificirani
delavci Z nekvalificiranimi V emo
ten odpor prot ~zatiranju.
Steer pa SO danes le Sc maine
spametnejSi in najnevednejSi dr.
zavniki mnenja. da Sc da prole-
tariat stakimi odredbami zadrza-
watt. , NainevarnejSi sovraZniki
proletariata SO tiSti. XII nastopa-
Jo ne kot NIGGA nasprotniki. am
pax kot prijatelji pa skuSajo ce-
pitt proletarijat : Strokovnim gi-
banJem V taken duhu. kakor Smo
ga bill opisai. ter hoGejo pc tel
poti spremcniti NIGGA najodpor-
ne.r>e dele IL predbOjcvnikov V
%zatlralce NIGGA slabotnejSih de-
low. Ii krivi prijatelji delavske.
ga razreda tudi ma NemSkem uga-
nJajo svOj nepoSteni posel; vse-
kako doSlej le ma univerzah. To-
da tWdi ma delavce same posku-
Sajo uplivati. Ma sreco so gospo-
duJoce stranke preomejene. mem
ski delavci pa preveG razsodni in
goSpodarske razmere proved raz-
vlte. da hi utegnili ii gospod.je
%napraviti trajno Skodo.
In maj Sc vsled ugodnih raz-
mer kaka delavska plast Sc tako
povzdlgne in Sc takO loci cd ma
ST. proletariata. %tralnO Sc he more
odtegniti vplivom gospodarskega
razvoJa. ki .iO silijO k zdruzenju 2
vsem delavskim razredom. Kakor
Je re razsodnost te delavske pla-
stl, visina gospodarskega razvo-
ia meme stroke in vloga, XII 10
igra ma domacem in svetovnem
trgu: trpi mani ali wee casa. da
Sc aristokratske tendence stro 3.
pref ali slej pa pride do tega pri
vsaki tn o%menjenih delavskih
plasti.
Nobena obrt nj varna. da je ne
zgrabi tehnicna revOlucija. XII ma
dOmeSca izu6enega delavca 2 ne
lzutenim in pOvUrOGa mozu kon-
kurenco zene in otrOka. Klnnb
vsemu omejevanju stevila vaien-
cev it'd. naraSGa stevilo brezposel-
NH V vsakem poklicu, najsi stavi
Sc tako visOke zahteve ma syoie
delavce. In takO raste ~Stevilo onih
%lzrcenih delavcev. Xxi ne zasluzi-
10 dovClJ In mOrajo cato ostati IL
ven organizacije ter Jill lahko po-
rahIJaJo prot organiziranim de-
lavcem. Nedno bolt morajo tudi
naJslJaJnele o%rganizirani delavci
4 dobro napolnjenimi blagajnami
spoznati, da je odpor prot zati-
raJ0cim vplivom kapitalizma. zla-
stl pa zmaga mad MIN naloga. XII
j posamicne poklicne organiza.
eye MISC kos. Spoznati moraio. da
so tenn sibkejSi, elm sibkejsi je
Yes proletarijat. Priti moraio do
] In do, 10 clnLa -.