Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-07-26
r O Y.
Fortalling fra Indiana at
EDWARD ~EGGLESToN
Oversat. af E. G..
(Fortsat.)
Oversat. af E. G.

Sig 0g nOlue SIN I dQef Hleu oelSkdD, Hills hoAy
var borte. Men for Diet meste gik han we'd sligo
Lejligheder op og ned ad Syalen Vintersolskin-
net, eller han stod, naar Diet var Tpbrud og saa
paa de store, flydende I~sstykker i Floden, mems
han lagde Forretningsplaner.
Naar Roxy var vel ude af Syne, skrey han
endogsaa lidt af og til paa de ufuldendte Indleg.
Den betenksomme Amanda skulde nok huske at
fortalle Roxy, at Mark have veret we'd at skriye.
Saa omhyggelige er Vi for hinandens Lykke.
Roxy overraskedes we'd at finde, at Glitter
maalet like hayde forpget men derimod formind-
sket hendes Indflydelse over Mark. En- Hustru
er noget saa forskelligt fra en- Kereste. Der er
ingen ~poetiske Glorie omkring en- Hutsru. Hun er
den almindeligste af allie almindeige Ting, lige-
som de Naturkrefter, som man underkaster sig,
naar man skal, men som man ingen BebreJdelser
ger sig for at slippe udenom, naar man ensker
Diet og kan Diet.
En- Karestes Interesse for wort Vel er smig-
rende. Men en- Hustrus er en- aldeles selvfelgelig
Ting. bet err yndigt at give efter for sin Kere-
stes Bon, men Hustruens Bon synes snarere at
we're en- Fordring, som man skal sette sig imod
for like at miste sin Selystendighed.
Mark havde Agtelse for Roxys Begejstring.
Men han var tract af den Fordring, den stillede
til hans magelige Tilbejeligheder. Han kunde TX
ke leye paa ct kristeigt H9jdepunkt, og ale For
sgg paa at fore ham tilbage til den gamle Made
at tenke og fele paa irriterede ham kun og for
sterkede hans Beslutning like at lade sig be-
herske. Han syntes ogsaa, at han skyldte sig selv
ldt Oprejsning for, hvad han hayde idt.
Udsigten til, at han smart skulde arve sin Fa-
ders Ejendom, havde 9get hans Anseelse Byen,
og Hren err like ubehageig for noget Menneskes
Egenkerlighed. Hans gamle 0nsker ON politisk
Magt beherskede ham after, og han anyendte al
= n. e. - A1f.ol.n4.1o -. 1Vu.n.u,-Lol
Han var ung og l~ivslysten, rig, folkeyndet og hay-
de Lyst til at more sig. bet er let for en- saadan
Mand like at vere religi6s, men Diet var v~anskelig
at vere en- Kristen efter Datidens Sedyaner.
Hvad der ogsaa bidrog til Roxys vanskelige
Sitting, var, at hendes kerige Fader like var
at formaa til at trede over Bonamys Derterskel.
bet var kun sjelden, at hun kunde komme hen
og bessge ham, og saa naaede hun kun at faa en-
Skandepraken, fordi hun var saa taabelig at slide
sig OPP we'd at pleje Oberst Bonamy og undervise
Bobo. En- Svekling og en- Idiot, dundrede Adams.
Mark var ofte fravarende i Forretnings-
aniggender paa andre Egne, og Roxy felte, hver
Gang han kom hjem, med Redsel, hyor langt
S%tremmen drew dem bort fra hinanden.
Marks Lyst til at more sig var vaagnet med
fornyet Styrke efter hans lange Afholdenhed. Han
var F9rer i Vid og Munterhed we'd ethvert Sci
skab, og at vere F9rer var at vere lykkelig.
Han fslte sig gladere, naar han var ude, hyor
han blew forkelet og beundret, end hjemme, hvor
hans Hustru saa paa ham med Bebrejdelse.
Roxys Sind stod sig kun daarligt denne
Pr9velse. Hendes Karakter var edel, naar Diet
gjaldt ON at handle og Tide for en- Sag. Men
den taalmodige Udholdenhed, som er uundgaaelig
og tilsyneladende intet nytter, havde hun endnu
like lart. Hun opr6rtes bittert we'd at erfare
Marks Ligegyldighed for hendes Rad og hendes
Selskab. Hendes stadige Skuffelser og Diet uvirk-
somme Liv pinte hende. Kun en- h9jsindet Kyinde
kan gaa ind til ct Liv som Diet, Roxy havde tenkt,
men ingen hsisindet Kvinde kan dsje at blive
ringeagtet.
Hendes Aand var for udviklet til, at hun kun
de fsle sig glad we'd Diet Liv, der laa for hende
Hun havde endnu like Udvikling nok til i Fred
og med Taalmodighed at finde sig j, hyad hun like
kunde undgaa.
Naar man er ung og %energisk, pleJer man at
kempe mod Skebnens uigennemtrengelige og no
verstigelige Mure. Fgrst senere lerer man, at
man denne Kamp saarer sig selv, mems Muren
like viger af Stedet. Saa o%yergiver den fangne
sig maaske med ct gemytligt: ,,Ja ia, da', og
maaske med dump Ligegyldighed eller maaske
gnaven finder sig j Forholdene. Roxy havde
endnu at lere, at Muren like lod sig rive ned.
Mark fandt smart after L~ejighed til at til
fredsstille sin H1rgerrighed. observation-disclosures
for Luzerne dede, og der skulde Wedges ct ! hans
Sted. Eft nyt Valg blew bestemt, og Repubika-
nerne, som her saa LejIghed til at komme til
- 80. AIA.4-tAA