Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-29

NrSIlld "a uTuPO. oeulncl llSo
styorili raznih uredb. Poedinec
lie bill slab in brez moci nasproti
Slepemu besu prirodnih sill in di-
with zveri; zategadelj so ljudje
ustvariali uredbe "a medsebojno
vzajemno pomo6. Obrambo it'd.
Poedinec Sploh ne more obsta.jati
in Sc razvijati, ako ne zivi V "a
jednici z liudmi in nj V tesnem sti-
ku Z druzbo. Tako tudi cloveSki
jerk, govor nj mic druzega nego
sredstvo prometa i'll druzabnega
Sporazumevanja. Tudi cloveSki
govor. ki je sestojal IL nekoliko
sirovih livaiskih glasov praclove-
ka, Sc je do dandanes razviial in
Sc Sc dale razvija; jerk diva
kov V Australia Steje Sc danes ko-
maj kakih dive, tri sto besedi. do
elm Steiejo ieziki kulturnih marc
dov kakih 30 do 30 tiSoG besedi.
Ravnotako je tudi morala pro
izvod druzabne kulture; V dru-
zabnih nagonih in nagonih Glove
kovih korenin nj njegova morala.
Pod morale raZumevamO vse obi
re Xxi Jill mora imeti Glovek ua-
pram soGloveku in napram skup-
noSti. DelavSki filozof Dietzgen
pravi; "Poedini Glovek ie nepo-
pollen in omejen. Ia scoie izpol-
njevanje ~potrebuje druzbo, on
m)ra ziveti in pustiti tudi dru-
gemu ziveti. Obzire, XII izhaiajo
IL teh vzajemnih potreb. imenuje-
mo z emo besedo morale"
Morala je V najtesnejsi zvezi z
vladajccim nacinom proizvajenja
in z nacinom zamene proizvodov.
Tako je ii. pr. V fevdalni dobi "a
casa gospodovanja plemstva, ko
je bill dolzan. da tlacani in sluzi
plemicu. bill najkrepostnejsi tisti
kmet, Xxi je bill vdan, podlozen ali
- kakor so takrat govorili - We
rem. Ali kakor nitro je fevdali-
zem padel in ie kapitalizem strl
stare oblike pod~rejenoSti in upe-
ljal nOvo podrejenost. je prene-
hala uloga udanosti in vernosti.
kapitalisticna morala je ma pr
VEN mestu predpisala spoStova-
ME privatne Jasmine: "Ne doti-
kai Sc tujega.' PoStenje hi mo-
ralo biti tedai temelj b~urzvazne
morale. No. V kolikor .je morala
izraz vladaioGih gospodarskega
stanja, bila ie to zmirom morala
vladajocega razreda. morala ike
riScevalcev je stala zmirom V mai
~ostrejSem n%asprot.ju z morale IL
koriScanih. Rekli smo ze: CROFT.
baroni IN DIR. so smatrali IA kre-
postne IL kmetie, XII so pokorno
in verno tlaGanili no. kadar so So
zaceli dvigati kmeGki upori ppm
til. pa so kmetie smatrali "a mai
krepostnejSe one liudi. Xxi so bill
najbolj nepokorni in so vlada.joci
gospOdi zadajali najhujSe udar-
&c. - a kako stoji 2 morale burr
vaznega, kapitalisticnega razre-
daG Danasnji izkoriScevalci imajo
pred Ocmi samo en- cili: iztiska-
vanje profita in k~opicenje bo-
gastva. In pc TEN cilju streme in
drvijo z groznicavo brezobzir-
nostjo prav malo Sc menec "a to,
da izkoriscani, da delavci stavlja-
10 ma kOcko svoje zdravje in svo-
je zivljenje, ne menec Sc IA to. da
izkoriscani zivotarijo slabSe Cd
tOvorne Irvine! Vsekakor. izko-
riScevalno burzvazno ie moralen
oni delavec, XII mirno in pOkorno
prenasa neznosni pritisk in neclo-
veSko odiranje.
Jasno in samo pc sebi umljivo
lc, da mora razredno-zavedni de-
lavec prezirati morale. Xxi temelji
ma pokorscini in trpljeniu. Kot
neobhodna posledica privatno ka-
pitaliSticnega gospodarstva So "a
Ola ma delavski razred gO'ovo visa
bremena druzabnega zivljenja.
Ali ia bremena MISC veGna. Ia
tlacane je bio zmerom krcpostno
ono. kar sc je moglo kot ostro o.
rozJe uporabljati V boju prot tia
citeliem. Il boiem Sc je moral IL