Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-08-16
r x Y.
Fortalling fra Indiana al
EDWARD EGGLESToN
Oversat. af Z. G.
lFortsat.)
Oyersat. at Z. G..

,,Jeg we'd det'', sagde Roxy. bet, der er sket,
er sket. Jeg skammer mig over det. Gud kan til
give mig. Men Diet onde, jeg har gjort, er gjort, og
jeg kan aldrig gore Diet ugjort. Men jeg kan like
sige Dem mere derom".
Sig mig slet intet . sagde Whitaker. DE kan
DONNIE Dem sely for haardt, og De skylder Deres
Mand al fortelle saa lidt som muligt ON eders
huslige Liy. Hvordan Diet end gaar, kan Vi like
gore noget we'd Fortiden. bet vii kun gore baade
Dem og mig forlegen at tale ON Diet, som De gyser
tlbage for at aabenbare. Fortel mig kun, hyad
der er ngdyendigt''.
Var Diet underligt eller dadelyardigt, at Roxy
lagde Marke til hans Hensynsfuldhed og forum
dredes over Forskellen mellem ham og Mark
Men hun svarede iyrigt:
,,Jeg ensker, at min Mand skal faa det bedre.
Han er like like slet men hans Selskab er
like godt, og han barer sig berer sig like ad
ganske, som ig 6nsker at han skulde gore. Og
jeg har veret meget hard og trodsig og yred !
NIT Forseg paa at bringe ham tilbage, og jeg har
gjort Fortred".
,,og nu Wide De gerne gore Diet godt igen",
sagde Whitaker.
ia, jeg vii gerne gore alt Diet onde godt igen
og bringe Mark tilbage til, hvad han burde we're,
sagde Roxy.
,,vplg saa Kristi yei'', sagde Whitaker.
..Hvad mener De med det2 Mener De at Tide
for ham, Jeg er Wis paa, at jeg gerne vii do for
, ham, nu da jeg ser min Synd", sagde Roxy.
Whitaker rystede paa Hoyedet. Naar han
havde med en- praktisk Yanskelighed at gore, saa
rystede han instinktmassig allie t~eologiske Tenke-
maader og Talemaader af sig og brugte kun den
code sunde F%orstand, han hayde arvet efter en-
bel Rakke klegtige og arbejdsyante Forfedre. Han
bjalp en- Menneskesjel I'D af sine Vanskeligheder
med det samme ~praktiske Greb paa Tingene, som
l-D .lAeal1- lo.la Iu.4 ,oa Lm, c4tyro1a af
Hvalfangerskib Storm.
Da Roxy talte ON at d9 for Mark, CAV han
sig SEW ct lille Knips, som on han Wide iage Te-
orierne vak.
Med denne Bevagelse rystede han den stude-
rede Mand og .Teologen af Hrmet og trak den
kloge Yankee frem.
,Jeg mener like Diet, Fru Bonamy = Roxy
Har De aldrig lagt Merke til, at Kristus va: klog
paa en- praktisk Made, at han var, hvad Vest
amerikanere kalder zen klSgtig Forretningsforer'
Roxy saa ~pludselig OPP og Diet gamle. lntelli-
genie. undrende Udtryk viste sig after hendcs
DINE.
,,Kristus fix Folk til at elske sig ferst. bet
maa altd yere det f9rste. Han fix Tolderne til
at elske sig we'd at spise til Middag sammen med
dem. Han fix den Kvinde, som var en- Synderinde,
til at elske sig; hun elskede meget. Naar de e.
\ skede ham, kunde han frelse dem.
NetOp her opsteg der nogle t~eologlske Tvlyl
ON Systemets Rigtighed Wittakers Sind. Men
han CAV sig selv nok ct u%taalmodigt Knips og den
praktiske Mand holdt after Teologen paa Afstand.
,Ja', sagde Roxy. ,Jeg forstod Morges, at
det var n6dyendigt. Men netop der er Diet, Van
skeligheden bigger for mig. Hvis jeg vii prove paa
at genyinde min Mand paa den. Made, maa jeg
tage Del hans Foretagender. De forekommer
like mig at were rette. De we'd, hvad Pavlus siger
Aom at deltage andre Menneskers Synd. Wide jeg
taa like gore ondt, for at der skulde komme noget
Ndt nd deraf7 Wide jeg like nedyerdige min
h~istendom derved2"
.Jeg kan Sc, at De har baaret dem gait ad -
ret gait adj, sagde Whitaker.
Roxy blew lidt st9dt we'd denne sharpe Bebrej-
ittaker CAV sit t~eologiske Jeg ct godt Skub
,dblev saa:
A-9 Lad os nu vere ~praktiske. Hvis Deres Mand
var falden en- Br9nd, Wide De hejse en- Stige ned
til ham og selv gaa ned og hjelpe ham op, hvis
han beh9vede Hjelp. De Wide like nedyerdige
Dagslyset derived. Hvis Diet like lykkes Dem at
frembringe ct Grundlag af Sympati imellem Dem
og ham, kan De like hjelpe ham. Hejs Stigen ned.
bet duer like at filosofere for meget ON en- prak-
fisk Sag. Brug Skriften, hvor den passer, og sund
Forstand Ting, som behSver sund Forstand. Gud
CAV os Forstanden, og den err ogsaa guddommelig,
fordi den err fra ham,.
Her standsede Whitaker. Han var helt over
rasket at sine egne Ord. Den Shilling, han tog,
var ganske ny og var ham paatvungen af Vanske-.