davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08
The Horses hoofs.

If the horses hoofs are hard and in
clined to be shelly" do not let anybody
put oil or grease on them. for this only
clogs the hoof material. which should
absorb water instead Of repelling it.
Such hoofs are best treated by soaking
them several hours together in warm
water slightly sailed or by turning out
the horse at night in pasture where
he will have the hoofs wet In the dew.
Farm Progress.
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08

tened together at their larger ends by
nails and at the top by bolt. At in
tervals. as shown. holes are then bored
To this bolt strong wire. say No. 9 or
10. is attached. This wire is to engage
in notches on four foot lever Of the
same kind and size of wood as the up
rights. If the buggy is very heavy
one the lever should be of heavier
wood. and If for a wagon it should be
longer and the uprights stouter. BY
moving the pin and the wire the lever
may be made to lift a wagon.
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08
FEEDING the Cow.

Always remember that COW has
four stomachs to be considered and is
subject to indigestion. The food must
be palatable and plentiful. as bulk is
one requirement Of ruminants. az Of all
other animals. to keep the digestive
tract in good condition.
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08
CHANGE TO NEW CORN.
Regular Feeders of Steers Approve of
Starting Cattle In This Way.


The practice of using new corn for
starting cattle in the fall finds favor
among regular feeders of steers. But
the change from the old, dry, highly
nutritious feed, to which the steer has
been accustomed. to an entirely differ
ent ration-a feed high in moisture
content. low in fat and carbohydrates
and specially palatable-calls for keen
feeding ability, good judgment and
skill on the part of the feeder. The
individual steer must be dealt with,
and the bunch as a whole must be
given close attention, as individual
feeding pays best.
The steer that has been used to a
heating food for some time naturally
Graves a change to something cooling
and succulent However. at this stage
1t is not always what a steer likes
that causes him to fatten most salts
factorily. Good feeders and herdsmen
are often quoted as saying that steers
and other animals should be fed what
they relish the most. but in changing
the food ration from old to new corn
many cases would prove very unsuc-
cessful. Succulent feeds are seldom
eaten in sufficiently large amounts to
make rapid growth possible.
Situations often arise when the old
corn supply has run low, the cattle
market is on the slump. and the pros
poets Of obtaining a fair price on the
market are poor. Such circumstances
would possibly put different face on
the food problem, and the feeder
might find It to his advantage to &C
cept a little shrinkage and less finish
in his stock in preference to selling
It for the current prices. These con-
ditions will always come as a re-
suit of changing to new corn. but
heavy shrinkage may be obviated' by
close attention to details. - Country
Gentleman.
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08
PERCHERON MARE.


of Percherons of the best possible
type has been retarded because of the
limited number Of breeding animals
from which the selections could be
made possible, and the most rapid
progress came after the breeds were
well distributed and pure bred animals
had become fairly easy to locate in the
chief breeding districts
Illinois and Iowa lead the country a.
breeding districts. These two states
contributed 50 per cent Of the Perche
rons recorded. Ohio. Kansas. Nebraska
and Indiana are the states next In
line and together breed 22.S per cent
Of the animals recorded in the time
mentioned. Minnesota and Wisconsin
follow closely. and Missouri takes an
unexpectedly high rank. standing
ninth.
Percherons are today the most popu-
lar breed of draft horses in the world
and far outnumber all the other pure
bred draft horses In the United States.
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08
PERCHERONS IN THE LEAD.

Far Outnumber All Other Pure Bred
Draft Horses In United States.
Figures recently compiled by Wayne
Dinsmore, secretary of the Percheron
Society of America. show material
increase in the breeding of the Per-
cheron in the United States in the last
two years. In the past the breeding
The Kendrick gazette. [volume] (Kendrick, Idaho) 1892-1968, 1912-11-08

Easily Made Buggy Jack.
Few appliances are more convenient
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
S0CIALIZEM v ALASKI.

Lep uspeh socialisticne stranke
pri zadnjih volitvah "a kongres
nam dajejo dovolj opravicene ga
upanja. da nj wee dolgo cas- ko bo
tam gori mrzli Alaski zaplapo-
lala rdeca zastava kot max delav-
ske zavednosti III solidarnosti. XII
imat; Prinesti novo zivljenje on
dotnim prebivalcem.
Nsled zgodne in hude zine Sc
vrSiio volitve Ia kongres Alaski
ze meSeca augusta. namesto no.
vembra. Pri teh volitvah. XII so Sc
vrsile zadnji teden. ie dobil socia-
listicni kandidat "a kongresmana
sodrug kazis krauczmas samo 81
glasOv mani kakor naprednjak
Wickersham. Xxi ie dobil 7S9 gla-
SOW. Republikanski kandidat ie
dobil samO l36 glasov in demo
kratski 151.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
DarroW oproScen.

IagoVOrnik bratov Nc Namara
Clarence Darrow je bill minulo So
boto pred porotnim sodiSGem V
Los Angeles oproSGen obtozbe. da
Ie pOdkupil George Lockwood-a.
porotnika V Obravnavi Ne Mama
rov.
Drzavno pravdniStvo Los
Angeles. kier so diviala zadnia le-
ia nailjuteiSi delavski boji med
organiziranim delavstvom in ka-
pitalisti. Sc .ie ma zelio svoiih po-
Iltltnih "boSS-ov' trudilo ma vse
nacine, da hi sprawl Darrow-a V
jeco. kar hi Jim podvoiilo pogum
pri odrekanju in teptaniu DELAY
skin pravic. Iato lahko smatramo
Darrow-vo oproStitev za vazno
zmago unijSkega delavstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20

rlScevanega delavca Sc pred We
cJlm HkOriScevanjem. Ravno OBJ
ratno: republikanske in demo
kratske oblasti to falotstvo Sc "a
govarJajo in pospeSuiejo. Doka-
zoV Ia to trdltev Sc ne manjka.
lako Je n. pr. priSel zagovarjat
zadnji teden diva TAXA prevarant.
ska agenta Tony Blazi, Inspector
delavskega bureau-a, torej clo-
vek. ki je cd drzave plaGan zato,
da bi pospcSeval koristi delavcev
a vresnici poyspeSuie koristi de-
lavskih izkoriSGevalcev.
Mako zelo Sc razlikuie social
Sticna stranka od republikanske
III demokratske stranke. dokazu.
le deJstvo, da je nekdanja milyau.
ska soc. uprava ustanovila NEST
no poSredovalnico "a delo. XII ie
vsak dan ma stotine brezposelnim
delavcem zastonj preskrbela delo
ter ma ta nacin unicila vSe preva.
rante tel stroki. Toda siiaien IL.
speh te soc. naprave je pravi trn
peti sedaj vladajocim republi-
kancem in demokratom. zato trdi.
Jo, da mesto Milwaukee nina pra.
vice podvZeti takega podjetja in
cato delajo ma vse kriplje ma to,
da hi odpravili mestno posredo.
valnico ter tako izrocili delazeli.
ne brezposelne delavce prevarant.
skim pijavkom ma miloSt in nemi-
lost.
Zaslepljeni in nezavedni DELAY.
ci SO lahko ponoSni ma izborno
delo svojih kandidatov.?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
Dijak Luke obsojen ma smrt.

IL Iagreba prihaja vest, da ie
bil diiak Luka Jakic po Stirinaist-
dnevni obravnavi obsoien ma
smrt, ker ie s. iunija t. |. streljal
ma bana Cuva.ia 4 namenom usmr-
titi ga. Niegovi streli so sicer
zgresili bana. a cadet .e bill svet-
mix Hervoic, ki ie kmalu pozneie
umrl. Jukit ie ma begu ustrelil
tudi nekga policaja.
Poleg Jukica ie bilo obsoienih Sc
vec drugih dijakov, ker so bill
soudelezni pri zaroti zoper bana.
Pet od teh ie obsojenih ma Sest
let, eden ma pet let in eden ma pol
leta.
Avstriiski vladni teorizem ie ne
has malo Stevilo >voiih zrtev 6
TEN znatno pomnciil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
Lopovscine delovnih posredoval-
mic.

Da je Chicago glavno mestO
prevaranstva in drugih vsakovrst-
NH lOpOvscin, to Sc je nestetokrat
dokazalo. Danes pa imamo opra-
VIII 2 nOvo cvetko. ki bujnO cvete
ma pOlju chicaskih lumparii V IL
korlsceyanlu proletariata. Steer
]e to cvetko dobiti tudi drugih
vecJih mestih. toda tako obseznih
korenin. kakor V Chicago. nina
MIXER. Ia cvetka so agenture "a
delo. proti katerim ie zacel socia-
listicni kandidat IA distriktnega
pravdnika William a. Guinea ne
lzprosen boj. Povod "a to sta mu
dala delavca J. Swartz in Sam
Marcus ii dive zrtvi je agentura
IRELAND, 102 Canal ST.. Il nailep-
slmi obljubami pregovorila, da ju
!e poslala Keokuk, Iowa, ccS,
ia lu tam caka dobroplacano de-
TO- Vse to je storila "a drag de-
mar, seveda. Toda ko sta omenje-
ma brezposelna delavca dospela V
heokuk, sta bila brez centa in
orez della. Ker drugace nista mo-
ga nazaj, sta priSla pes. Takih
zrtev je nastotine.
lie lopovske agenture, katerih
Chicagi vse mrgoli, Sc V svojem
orezmeinem oderuStvu in falotst-
va ne sramujejo ociganiti brczpo-
selnega delavca "a zadnii cent.
Demokratska mestna uprava vse
e lopovscine mirno gleda in niti
mazlncem ne game, da hi DIVA
rovala lie itak do skrainosti izko-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
Socialisticna stranka ma Rumun
skem.

V nedeljo dne II. Julia je bill
V BukareStu drug stankin zbor
rumuns!le socialne demokraticne
stranke. Strankin zbor rumunskc
bratske stranke so pozdravili tudi
delegati IL Srbije, Ogrskega in
Avstriiskega Odkar Sc je povrnil
IL pregnanstya sodrug DIR. RakOv-
ski Rumuniio. Sc delav>ko gi-
banje mocno razSirja. Strokovno
organiziranih delavcev je ma Ru-
m,mskem 5000, politicne organi-
zacije pa Stejejo 1900 clanov.
Strankino glasilo "Delavska Ru-
muniia" izhaja dvakrat ma te-
den. Naklada znaSa 2600 izvodov.
Ma kongresu so razpravliali o or
ganizaciii. tisku. taktiki in o a
grarnem vpraSanju.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
Fiasko portugalskih rojalistov.

LadnJe tedne so YES napreden
svet vznemirjale vesti o uspehih
move revolucije ma POrtugalskem,
katerO so vprZorili privrzenci i'll
zagovorniki kraljestva Il name
nom strmoglaviti republikanSko
vlado ter posaditi pregnanega
kralja Maunela nazaj ma prestol.
Ia zadnji upor je bill ze cetrti
svoje vrste, ie stal roialiste maj
wee denarja i'll je bill najbolje or
ganiziran; kljub vsemu pa so ro-
ialisti doziveli popolen fiasko tn
di to pot, kar je treba pripisovati
ma racun nepoznanja portugalske-
ga ljudstva Cd strani uporniSkih
voditeljev.
kakor vsakdO, tako tudi roiali-
sti vedo. da kmetje ma severn nj
50 posebni prijatelji republike.
SovraStvo do republike pa je bolj
inSpirirano od duhovStine in raz-
nih drugih ljudskih izkoriSceval-
cev. Xxi so imeli presto roko V ca
su kraljeStva; toda po svoji ma
ravi Sc pa tudi Ii kmetje, ki vedo
komaj razlociti republ;ko od mo-
narhije. posebno lie ogrevajo IA
slednjo, prvic zato. ker MISC bo-
jazeljni, dugic pa deloma uvide-
vajo, da je republika tudi zanje
y marsicem boljSa cd monarhiie.
glavno pa je. da so liudje, kate
rim ljudstvO zaupa tolikO previd-
nj in pametni, da ne Scuvajo ljud-
stva proti republikanski vladi.
Temu nasproti so bill roialisti
mnenja. da je kmetom treba sa-
mo orozje prinesti III da bodo ii
Sli slepo boz ia njihovo koriSto-
lovstvo. II so ST prav pOStcno ure-
zali. Po vecmesecnih skrbnih pri-
pravah, so bill rojaliSti sigurni
image. lstega dne in skoro Oh isti
url ST ie res uprlo vec vaSi proti
republikanskem oblastem. Ma vec
kraiih so razobesiIi kraijevskO "a
stavo. Oh istem casu ie priSlo Gez
Spansko mejo wee krdel oboroze-
nih kraljevih privrzencev pu-
Skami. strelnimi pulSkami in to-
povi.
Med tenn ko so kmeGke vasi re-
voltmale. so oborozeni rojalisti ko.
rakali naprej dezelo. \ vse ie
bilo samo IA parade. Uporni kme-
tie so Sc takoj podali republican,
skim oblastim III rojalisti so bill
po dveurnem boju pri Valenci po-
pomona porazeni. Pustili so ma
bojiScu vse strelivo in orozie ter
bezali nazai Y Spanijo.
To je bill nedvomno zadnji po-
skus obnoviti portugalsko kralie-
stvo in .ie ten vaznejSi. ker so ro-
Jalisti priSli do prepricanja. da
ma Portugalskem nj wee prostora
Ia kraliestvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
Generalna stavka v Belgiji.

Izvrsevalni odbor belgiiske So
cialno demokrat. delavske stran.
ke ie razdelil ma miliione letakov
po vsej dezeli, katerih naznan-
ia, da stopi 100000 delavcev V
kratkem ma sploSno stavko. Ge Via
da ne da sploSne. enake in direkt-
ne volilne pravice. Stavka ie pro-
raGunjena ma sest tednov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
LetO (VOl.) VII.
Nov iuSticni uInOr.

richmond. NTg., 10. avg. - nj
SO Sc Sc posuSile smrtne srage zad-
Mi ponedeljek V Sing Singski ie-
ci elektrokutiranih zrtev. nj Se H.
ginil Strahovit ucinek. Xxi ga ie ia
barbarSka moritev napravila pri
lludstvu. ze Sc je danes zjutraj
lzvrsil nov umor te vrste. Sc ostu-
dnejSi. Sc SkandaloznejSi. da. pra-
Vi Ostuden madez ma kulturi dvaj-
Setega stOletja je Ia justiGni
umOr IL katerega dina strlrpena
sapa Stanov>kega in plemenskega
sOvraStva.
To pot ie vladna brezcutnost in
brezsrcnOSt zahtevala Sedemnaist
'fet stare bite Grnke Virginiie
Christian, ker ie zadavila neko
stare zemsko. Kakor listi poroGa-
Jo, je bila Virginia svoii sobi,
ko Je vStopila omenjena starka,
zahtevajoc svOje krilo. katerega
je dekle po njemh mi>lih ukralo;
toda la ie trdila. da nina krila.
starka Sc nj dala pregovoriti. pri-
Jela je pljuvalnik in ga vrgla
Nirginijo. TIA je nato pograbila
starko in .io zadavia. Ia Ia elm ie
morala umreti ma elektricnem sto-
lu.
Odkar ie sodiSce doloGilo usodo
te mlade morilke. ie ma stotine
proSenj prihajalo ma governeria
dan ma dan. da mai pomilosti zlo-
cinko ma dosmrtno jeco. GeS. da
la vsled svoje mladosti in otroGje
naivnosti. deloma pa tudi zato.
ker ie bill Gin izvrSen kolikor toll
ko V silobranu. nikakor ne more
bitl V polni meri odgovorna "a
svoJe dejanje. Xahtevalo Sc je tu-
di od guvernerja. da vsaj odlozi
izvrSitev "a toliko casa. da bodo
>trokovnjaki preiskali zdravstve-
no stanje morilke. Toda brezGuten
gHVernef le oStal gluh IA vSe pro-
snJe Njegova krvoloGnost ie mo-
rala biti naSicena umorom. Svo-
le neclovcSko in tiransko staliSce
.ie hotel opraviGiti izgovorom.
XII pravi mti osvitljuje naziran-
|Je oblastvenikov kapitalistiGni
|dIuzbi. rekoG: "Jaz verlriem V
smrtno kazen in sveto pismo. "
Neka druga njegova izjava Sc gla-
81: "Jaz ne bom posredoval. Ia
kon mora izvrSiti svojo nalogo.
kdor vidi dekleta, mora uvideti.
da .ie pri zdravi pameti.
Guverner Mann nj napravil ca
ST. verski i'll ne pOliticni druzbi.
katcrih veren in vreden elan lie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20

V New Yorku prihajajo dan "a
dnem nova Skandalozna odkritia.
od kar ic bill policaj Rosenthal
ustreljen pri belem dnevu IL mi
mo NIGGA drveGega avtomobila.
PreiSkava tega umora je sprawl
la ma dan, da je newyorSka poll
ella dobivala vsako leto ma mill
one dolarjev zato, da je mOlcala
in Scitila bujnO cvetoce obscene
igralnice.
Ia mas socialiste MISC ii Skan-
dali nikako razocaranje. Social
stiGno casopisje ie neStetokrat o.
pozarjalo V to pOlllicane faktor-
je o Skandalozni korupciji lokal-
nih uprav velikih NEST. A vsi po-
zivi so ostali bob V steno: sicer
pa drugace biti ne more, ker je
korumpirano vse, cd mayoria do
navadnega policaja.
Demokratska stranka, Xxi ina
vlado velikih NEST V svoiih rokah,
hi brez korupcije sploh ziveti ne
mogla.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
Prepoved Ferrerovega slavlia.

Spanska vlada je zopet pokaza-
la svoJe roge, ko je prepovedala
vse manifestacije oh obletnici ju-
site. umora mad Ferrerom. Proti
vladni odredbi ie bilo sklicano
vehko protestao zbOrovanje. ma
katerem Je doSlo do ljutih spo-
padov med policijo in ljudstvom.
Demonstrantje so klicali: Proc s
kraliem! Zivela republika! Poll
cHa je oddala wee salv ma razbur-
.eno mnozico in aretirala mnoco
demonstrantOv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
IA OHIO IN PENNSYL-
VANIJO!
Stefan ZahriG

ker nam Stefan Fabric, ki ie
zadnJi cas- pObiral naroGnino DO
OhlJi in Pennsylvania "a mas list
II nam neznanih vzrokov nj poslal
ne lmcn in ne naSlovov in tudi ne
denarJa od Starih in novih marco
mkov. prosimo vSe one, XII so Sc
PR MEM narocili, da nam poSlie-
10 prejeta potrdiIa, ma kar i'm
bono takoj poslaIi list. Narocni.
kl vsled tega ne bodo imeli nobe-
ne Skodel
Da preprecimo nadaljno zlora-
bo nasega zaupania, iziavljamo.
da Omenjeni Fabric cd sedai ma
pref nj nami nobeni zvezi i'm
cato nina pravice zastopati mas
nobenem 0ziru.
Upravnistvo.
kolikor nam znanO. je Stefan
fabric sn0val socialistiGne klube
raznih krajih. Da pa poiasnimo
situaclJo, izjavljamo, da on mi
nami nobeni zvezi vcG in da "a
to tudi nina pravice ustanavliati
soc. klubov.
TalniStVo i - v
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
BergerievO delO.

Nasa sedanja poslanska zborni-
"a steje 391 poslancev. Cd teh je
2S demokratov, l61 republican,
eey. /. socialist in emo prazno me-
sto,
Izmed vseh teh ljudskih zastop-
nikov ie bill socialist Berger maj
aelavnejsi clan te zbornice in mai
vestnejsi zastopnik svojih volil-
eev.
Ker ie sedanji kongres zaklju-
ell svoie delo zacasno in so Sc ma
81 narodni zakonodajalci razkro-
pili krizem sveta ma pocitnice, Sc
nam zdi potrebno ma kratko ONE
niti veliko delo sodruga Berger
ia, prvega socialistiGnega kon-
gresmana Zdr. drzavah. Njego-
yo delo je rekord. $ kakerSnim sc
ne more ponaSati noben njegov
kolega kapitalisticnih strank.
Berger ie prisilil cd kapitali-
stow podkupljenega zveznega sod
nika, da Sc je odpovedal sluzbi.
Razkrinkal ie kongresu To-
poyScine volnenga trusta ter tako
vlado prisilil, da Sc je zavzela "a
do skrajnosti izkoriSGevalne pre-
dime delavce. s TEN je clane vol
nenega trusta indirektno prisilil.
da so ugodili zahtevam svojih
StrajkujoGih delavcev.
IzposlOval je vstop Zdr. drza-
We stirim ruskim politicnim begu-
nom, katere so hcteie oblasti VI
niti krempljem ruske Wade.
vlozil je "a predlogov, ki Sc vsi
nanasajo ma interese delavskega
razreda. Ii predlogi sicer MISC bill
sprejeti, ker so republikanci in
demokratje odlocevail kaj bo
spreieto in kai ne. bill bi spreje-
Ii, ko bi bilo dovolj soc. kongres-
manov. Incl je Zbornici Is GO
yorov socialne, politGne in indu-
stiiaine vsebine.
To ie samo kratek opis Berger
jeyega della kongresu. Ako bi
hoteli podati citateljem natanGen
opis njegovega velikega della V
Washingtonu. hi napisali lahko
cele knjige. Cd prvega dne. ko ie
zasedel svOj sedez. do danaSnjega
dne, je bill Bergerjev urad V zbor-
nienem poslopju torisce najveG-
jega della, kar ga je kedaj izvrSil
en- am. kongresman enakem ca
su.
Bergeriev termin Sc ie pricel T.
marca 1911. in njegovo pravo de-
10 Sc je pricelo 4. aprila istega
leta, ko je bill kongres sklican k
izvanrednemu zasedanju. S tenn
dnem Sc je pricela IA Bergerja
naJvaznejsa dOba niegovega plo-
dovitega zivljenja. pricela Sc ie
doba velikega in pozitivnega della
"a interese delavskega ljudstva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20

This paper 10 devoted
A the interests of tn o
working class. Work.
are are entitled to all
what tn ey produce
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20
DelavSki glaSOvi.

: stahSGa delavskega razreda
zroc ma sedanjo politicno situaci-
jo, lahko trdimo. da Sc blizamo
najvalnejSim volitvam zgodovi-
nj Zdruzenih drzav.
Sc nikoli Sc nj polagalo ma de-
lavSke glasove toliko vaznosti. Sc
nikOh nj bilo toliko pehania "a
ME, kakor letos. VSakdo. ki je ne
znacajnez, bo lahko prodal svoj
glas enl ali drugi kapitalistiGni
Stranki "a lep denar; kdor je Sle-
va, bo IL strahu pred Svoiim de-
lodalalcem volil tako. kakor vcle-
vaJo interest delavskih izkoriSGe-
valley; kdOr .e nevcden domiSlja
wee. bo V svoji zasleplienoSti gla-
soval IA emo ali drugo kapitali-
Stlcno strankO, GeS. socialisticna
Stranka le dobra stranka. a ta Sc
he pride Z lepa ma krmilo. cato hi
bllo nespametno zanjO glasovati.
II slednll igrajo zelo zalostno ulo-
go. ker he premislijo. da SO raw
no oni tista coklia. Xxi ovira ma
predek soc. stranke, da Ia Sc he
more priti do pOpolne veljave in
moci.
kako silno bedast je izgovOr in
razlog, ia maj delavec zato he gla
suJe Ia kandidate socialistiGne
stranke. ker Ia Sc ne bo prisla ma
krmilo Wade. kaze dejstvo. da bi
danes sploh ne bilO nobene socia-
llsticne stranke, ako bi vsi delavci
tako nelOgiGno mislili. ker hi nj
hce ne hotel glasovati "a tisto
stranko, kateri veGina gIasoy nj
ZaSlgurana. Nolilci te vrste svoie
necastno pocetje opravicujejo $
TEN. ceS, da nOcejo Svojega glasu
Stran vreci. lstina pa je. da so de-
lavski Glasovi, oddani IA kapitali-
stlcne stranke. Ia delavce Sc sto-
krat MANI vredni. kakor kO hi bill
vrzenl proc; kajti. kdor glasuie
Ia kapitalisticne kandidate. tn :
tenn pokaze. da Sc Strinja sedan
Jim izkoriscevalnim kapitalistic-
MIN sistemom, da odobrava vse
lopovSclne, vse podlosti. vse krivi-
ce, VISA nasilja. vse oderuStvo. 90
lJufiJe III lumparije. brez katerih
kapitalizem sploh ziveti ne more :
docim vsak glas, oddan za kandi-
date Socialisticnes tranke. pome-
III protest prot sedanjemm kapi-
taIisticnemu sitem. proti vsake-
mu krlvitnemu nasiliu. prot IL.
korlScevanJu. a pomeni oh eneme
zahtevo po uvedbi brezpogoine
pravicnosti, mednarodnega bratst
Va in sFloSne enakosti.
DeIavec mai ne sodi politicne ST.
tuacije IL kapitalisticnega stall
Sea. RazmOtriva mai io delavske
ga staliSca. Nezayedni delavci ~
Stulijo politiki " vrste svoiih
lzkoriStevalcev' in drugih MENU
nasprotnih volilcev. dasi so pri
dohodkih, zivljenju, delu in sploh
sem drugem docela loGenih od
Nth. Politika ina vendar namen
ureJevati zivljenje posameznih
stanov; sicer tudi pri mas politika
izvrsuJe to nalogo. razlika TEN
le samo Ia, da skrbi izkliucno "a
kapitalistic. razredu pripadaioGe
stanove. docela prezira delavski
razred. XII edini ustvaria vse bo-
gatstvo. Iato hoGe vsak delavec
sebi slabo, Xxi glasuie "a emo ali
drugo kapitalisticno stranko ter
pljuie ma svoj laStni kroznik.
Kdor ie zaveden delavec. kdor
je razumen moz in vreden clan
delavskega razreda, ta no glaso-
val IA delavsko stranko. neoZira-
Ie Sc ali Ia dobi vecino ali ne. ST.
Ger pa nj wee dalec cas-. ko bono
4 opravicenostjo lahkO upali ma
zmago delavske, to ie soc. stran-
Ike!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-20

p A ZITE!
ma Stovilko " oklepaiu-
ki Sc nahaia poles va.
sega naslova. prileplje-
Mega spodai ali -
ma ovitku. Ako (250)
10 stovilka
tedai vam prihodnjo
stevilko naseBa lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo, ponovite 10 takot.
Daily Kennebec journal. [microfilm reel] (Augusta, Me.) 1870-1975, 1912-11-09
Those Dizzy Feelings.
g By o.. J4.<

People often come to me complaining of
giddiness and nausea If they look down,
or up, or change position suddenly, they
have whirling, topsy-turvy feeling that
is very distressing. They are in truly
wretched condition-un6t for business or
pleasure--half sick and feeling just as bad
as if wholly so.
Now, find nine times in ten that such
people have been careless about eating, and
haven't kept their bowels in good order.
People don't always know it, but really
most sickness comes from negiset of stomach
and bowels. This fact have learned in a
long and Iaborious practice. urge you,
then, if you feel dizzy, nervous, depressed,
see spots before your eyes or have bad
breath, TO begin taking my Elixir. 1t may
be had of almost any dealer-at very
moderate cost This is pleasant remedy
to take and is very effective. 1t will GER
tainly remove the poisons from your stem,
restore your appetite, cause your food to
digest properly and your bowels to act as
nature meant they should. Also expel
stomach worms and pin worms if any be
present Go, then, to the nearest dealer
and ask for Dr. True's Elixir. am sure
that you will not be disappointed in the
good it will do you.