Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-08

ogromnih kolicinah izvaza. NZrOk
nase draginje je izkljucno V kri-
vienem odiranju ameriSkega pre-
bivalstva pc roparskih trustih.
Organizirali so sc veleobsezni
trusti, XII pokupijo vso zivino od
posameznih farmarjev, poleg te-
ga pa lastuje trust sam obscene
pasnike, kjer redi ma tisoG, CLAW
Irvine. Trusti pokupijo dale vse
tito, vse sadie, VISA jajca it'd. 10
so enkrat vse pokupili, imaio alb
solutno moe V narekovanju cen
svojega blaga in prebivalstvo je
izpostavljeno ma milost in nemi-
lost TEN kapitalisticnim play
kan.
Vlada. Xxi je V prvi vrsti V to
poklicana. da hi naredila konec
temu Skandaloznemu odiranju. ie
sama najsvetejSa zagovornica teh
trustov, katerim ie prodala svoie
crne duSe, Sc predno so zastopni-
XII vladajoGih strank stopili ma kr-
milo Wade. Kako maj priGakuie
prebiValstvo reSitve cd take Via
de. Upliv ~roparskega kapitalizma
ma Waldo je tako silen. da ma ost-
ranitev istega nj mogote miSliti
toliko casa. dokler bodo ma krmi-
Ia Wade kapitalistiGne stranke:
kajti kapitaliSti so na.jzagriznei-
81 sOvrazniki vsakega napredka
zdravega de~lavSkega varstva. V
SvobOdoumnih in kulturnih vpra-
Sanjih pa predStavljajo najskrai-
nejSo reakcijo. V TEN oziru so vsi
edini brez razlike.
&c pretehtamo in premislimo
vse TO, Sc nam vsiljuje vpraSanie:
Ali delavstvo ne premore vspeS-
mega sredstva, da ga zoperstavi
kapitalisticni DRAW? Ali mora
mirnO glodati in vdano prenaSati.
da Sc mu jasli odmikajo viSje in
visJeY O ne! Sredstev ina dovoli
IN izdatnih, ampak upOrablialo
Jih nj. Univerzalna zdravila ina
"a vse bole6ine in tezave sedanje-
ga dr~uzabnega reda, a Jill je do
sleJ proved zanemarjalo.
&c bi Sc delavstvo boil zanima-
10 "a politiko in iskalo vzroke, Xxi
poraJajo sedanjo krivico in bedo.
bi kmalu spoznalo vir vsega TRIP
lJenja in bi zbralo uspeSno proti-
sredstvo. &c bi delavstvo OBJ VOLT
yah V kongres, V decline Zakono-
daJc in obcine enotno nastopalo
kot razred, bi zakonodajni in IL
pravni zastopi povsem drugaGe IL
gledai in drugace delovali kot
d osedaj. &c hi bio delavstvo edi-
no V zasledovanju svojih razred-
nth %interesov. hi bilo V stanu kma-
In storiti konec vsem TEN razmc-
ram. katerih zdihuic in tarna.
&c hi bill vsi edini. In bila
mzirana moe razredne drzavc ia
ko majhna napram orjaSki moci
delavstva. Verge. Xxi 81 Jill Sc ku-
Jcmo ma roke, hi virgil daleG proc
cd sebe. NaSe pravice hi bile wee
je, mas vpliv mogOcneiSi in nasi
zivljenski pogoji WISH. Tako pa
moramo reel, da je vecji del de
lavStva sam ustvaril te razmere.
pod katerimi zdihuje 5 svoiimi
druzinami. In Steer Z na%gaiivosti.
ncrazumnosti, zavisti i'm 2 yseh
tch Strasti. Xxi nam Jill ie kapi-
taliStiGna drzava doloGila IA ded-
Stino. RazSirati je treba polite
no Spoznanje. u~stvarjati boliSe
polititne organizacije, da uspeSno
odhlJemo vse, kar Sc poiavi prot
naNemu razredu Y politiki in "a
konOdaji.
kot drugo in STEER sploSno sred-
Stvo veljajo strokovne organiza-
clJe, Te so podlaga vsega prolc-
tarskega stremljenia. Strokovna
organizacija ie kljuG do socialne
p~ovzdige, orOzje "a obrambo in
napadanJe IN bojna solo proleta-
rata. Move pravice ustvarja i'm
razSlrJa o~bstoieGe. Glavna naloga
Strokovne o~rganizacije je V TEN.
da lzvoJuje dobro mezdo "a do
bro dclo. u ozirom ma narasGaio-