davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Oakley herald. [volume] (Oakley, Idaho) 1908-1961, 1912-11-29

Fred Adams took ! load OF
NJ 70 Grouse Greek last week re-
nfning the first Of this week.
mos. Mcbride and wife left for
lifornia Wednesday where they
lll snerd the winter and probably
Aost Of thu summer. Mrs. Mcbride
has been in poor health and she is
licking 2 lower altitude for the i'm
rcvement Of her condition. !. II she
sInaS the lower altitude and warmer
climate IL beneficial to her they may
remain some time. When leaving
Aey had not decided what would be
eir final destination but thought it
would be It Los Angeles.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
NASLov ~dADDREsSl.
"pROLETAREC"
OdViSnOSt in SvObOda.

Jasno je, da V ysaki cloveski
skupini, XII sloni ma vzaJemnem so
delovanju, posameznik ne viva
absolutne svobode. V vsaki clo-
veski org~anizicaji je tako in ne
more biti drugace! Absolutna
svoboda, kakor 10 zahtevajo a
narhisti, XII so do skrajnosti IL
peljali hberalno formula, je mo-
COCA lie v izoliranem gospodar-
stvu, kjer poedinec proizvaja s
svoje potrebScine sam. Sedanji
kapitalisticni, proizvajalski ma
Gin pa spaja s ljudi in pc vsem
svetu v organieno druzbo: vsi so
med seboj zvezani. drug cd dru-
gega odvisni. VISA svoboda je lie
pena, lie oblika, v kateri Sc po-
javlja medsebojna odvimost. Ia
kaj ovisnosti v mescanski druzbi
ne op~redeljuje predpis in ne po-
stava, doloea jo gospodarski "a
kon.
Vrednostni zakon, XII je osnov-
nj steber Marxovega nauka. Sc
glasi: Vrednost blaga, XII Sc i've
ljavlja v izmenjavanju, je izraz
V MEM nakopi6enega druzebnega
della. Nasi protivniki, zastopniki
burzvazije, XII ~proizvaja in baran-
ia in Xxi vidi v vsem gospodarstvu
lie sredstvo osebnega pridobiva-
MIA, vprasujeio lie pc cent blaga {;
zanje je ekonomija nauk. Xxi pro-
ueuje cen blaga in Marrow vred-
nostni zakon je zanje lie pravilo,
kako nastajajo Gene. V MEM ci-
tajo .da sc blago izmenjava pc
mnozini della, Xxi je V MEM naku-
pieeno. u zgovornimi besedami
pobijajo Marxovo teorijo in pri
TEN donkiSotstvu. Jill prav mic ne
zenira izrecna Marxova pripom-
ba, da Sc blago dandanasnii ne
izmenjava pc svoji vrednosti in
da vplivajo ma njegove Gene Sc
druge IL vrednosti porojene obli-
Ike, kakor kapital in zemljiska
renta.
Ampak vrednostni zakon, ka-
kor ga je nepresezno bistro-
umnostjo formuliral Marx, nj lie
osnovni zakon narodnega gospo-
darstva, temvec je tudi kljuc "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
IA IND.
Sodrugom klubu st. 25 ma znanie

Nasa redna seja Sc vrSi dine 20.
oktobra tocno OBJ 2. uri popoldne.
lem potion so vSi sodrugi vablej-
nj, da Sc vdelze tie seize, ter pri.
peljejo seboi move sodruge. XII
mislijo pristopiti V mas jugoslo-
yanski soc. klub.
OBJ tel priliki 81 bodete moral
izbrati novega tajnika. ker jaz
mislim zapustiti to drzavo. ter
iditi ma %iugozapad.
Ma tel sell Sc mora tudi vse
odlociti glede Kristanovega sho-
da. Xxi Sc BIO vrsil drugo nedeljo.
dine ~. oktobra OBJ osmih zvecer.
Sodrug Kristan :je znan ko
eden najboliSih govornikov V
Avstriji, med Slovenci mu pa ne
dvomno ne hi mogli dobiti para !;
cato mai noben jugoslovanski de.
lavec Indianapolis ne zamudi
te prilike sliSati tega sodruga. XII
je svojih zadniih dvaiset let po-
svetil Gugoslovanskemu delay-
styu.
Da naSa naselbina ne DO "a
ostala "a drugimi. V katerih so
Sc do sedaj vrSili Kristanovi sho-
di $ tako lepim uspehom. ie dolz-
most vsakega zavednega delavca,
da agitira "a Ia shod.
Jugoslovanskai delavci in de-
Iavke V Indianapolis in okolici.
~. oktobra vsi V A. Hvalicovo
dvorana ma Warman ave.
Flip Godina. tainik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

Nacela socialistiGne stranke
spreJeta ma strankini konyenc;;;
v Indianapolisu, so tiskana IN 60
rozposiljajo ma zahtevo klnbov
800 iztisov "a en- dollar, 1000 %
500 "a pokritje tiskovnih stros.
kov. Ekspres placajo naroenik;
sami.
Nacela so Ia agitacijo priprav.
no sredstvo, kajti V nacelih lie il.
razena sodba socialistiGne stran.
Ike o sedanji kapitalistiGni druz.
bi, kakor tudi program, potion
katerega ho6e stranka uresnieiti
svoje zahteve in ellie.
klubi, XII imajo potreben denar
lahko razdele naGela brezplaeno
med slovenske delavce DO svoiih
naselbinah, ter tako pomagaio
stranki V agitaciji.
Narocila je p%oslati ma FIR. Pc
trich-a, III n. Market st. Is. S.
Section-Socialist Party Chicago.
Ill.
FIR. Petrich, ta.jnik j. S. 2.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

svolimi domacimi in sicer svo.jo
zakonsko zeno Mario Zuber roj.
Meister. in S svojim otroci NJ
lvanom. rejnim %. marca 1899.
b. Juliiem, roj. 10. marca 1900,
q Cecilijo, roj. |. iunija 1901, d.
Antonom. roj. %. augusta 1902,
e) Mario. roi. 81. novembra
1906. ~ Francetom, ro.i. 6. maja
1908, g Jozefom, roj. 8. novem-
bra 1909, M Ano. roj. %. novem-
bra 1910. IL pruskega drzavnega
ozemlja in 81 pozivate ma podla-
gi zakona o policijski upravi IL.
marca 1850 in zakona o sploSni
dezelni upravi 4 dine 30. Julia
1888. da V teku dveh tednov 30
spreJemu tega ~zapustite prusko
drzavno ozemlje. drugaGe Sc kaz-
rujete I denarno globo 30 mark,
ma mesto katere stopi petdnevni
zapor. ce le ne mogete placati.
Obenem opozarjamo Vas in Va
SO druzino ma : 361.. odstavek =.
drzavnega kazenskega zakonika.
pc katerem Sc kaznuje Z zapo-
rom tisti. Xxi Sc povrne brez do
%volJenja. ko je bill izgnan IL zvez-
mega ozmelia ali il ozmelia kate
rekoli zvezne drzave.
Uradnik: Kranefeld.'
. &c beremo kaj takega. nam "a
staja kri Y zilah u najvecjimi o.
beti so sprawl tega ubOgega de-
lavca V sluzbo r~udniSkega kapi-
tala. ko izbruhne stavka. MOI
nOce biti izdajalec mad svoiimi
tovariSi. Denunciiaciia vsled ma
lenkOstnega dogodljaja pa zado-
stuje. da ie ubogi rndar naipre.j
kaznovan in potem izgnan. MOI.
zena. osem nedOraslih otrok! To
Jill ie sele deset. Zdaj pa Sc mora
%napraviti poseben uradni ukaz Sc
IA zadniega otroka. XII je bill TO-
ien %. marca 1912 in ma katere.
ga je bila policiia pozabila. V
east krScanstva in V ugled dr.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

Je zanjo liberalna svoboda neome-
jena svoboda stradanja. spozna
Ia zakon, ko odgrne skrvnostni
nJegor znacaj i'll poruSi njegovo
unitujoco oblasti z organizacijo
delavskega GloveStva.
IL strahu pred prolomom pose
ga p%ostarna meScanska druzba DO
srednjeveSkih oblikah in okovih.
ne da hi z%avarovala delavstvo
pred pogibeljo modernega zivlie-
MIA vedno bOlj Sc otresa liberia
llzma, ia upokori uporne mnozi-
ce. BrezuspeSno nehanje! Njenim
deJanJem velia mas brezobziren
boz. njenim naukom mas zasmeh !
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

in ovadil. da .ie Iubrova zena xii
Gala "fej' Stavkokaz Sc ie po-
zneje SAN kesal svoje denunciia.
cije: prosil je sodnega predsed-
nika, raj z%atozenca ne kaznuje
prelude. Iuber je bill nato obso-
jen ma globo 20 mark. Ampak
usoda magic jedi. Policija je cd
redila ma podlagi te obsodbc IL
gon vse Iubrove druzine. XII Ste
je enajst oseb! Imenitni kultur-
nj document Sc glasi:
"Krajevna policiiska oblast.
Horstemscher, 81. avg. 1912.
5 TEN Sc izganjate obenem s
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

da" 1854 do 1890. "Zaria",
(Liubljana 1890. "Luc" (Ce-I
lie), "Syobodni Glasovi'' -. po-I
Sljejo, kar imaio. Zalozba Ear
je' Jim pOvrne eventualne stroS-|
Ike oziroma pc vporabi tudi listell
ZlaSti prosimo rudarje V Idriii,|
Iagorju, V Trbovljah. Hrastnikul
zeleznicarie. stroiar.je. peke, sta1
rejSe kroiace V Ljubljani, sodru1
ge Ameriki - sploh vse tistel
Xxi so okrog 1S90-lS95 delovalS
V Stranki, maj opiseio svoje spo4
mine in pregledajo syoje ormaE
re -. Tudi razsodbe tistih let so
dobrodoSle, prav tako prepovedi
shodov. sploh vse, kar Sc tiGe gl-
bania delavstva.
Zalozba "Zarje" Lljubljani.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
SlOVenSkim
PonatiS IL ''Zar.ie''.

Ponatis IL "Zarie".
Potrebno hi bilo. da Sc napiSe
zgodovina delavskega gibania ma
SlOvenskem. da Sc po.jasni. kedaj
in zakai ter kako so Sc prvi slo-
venski proletarci zaGeli zavedati
syojega razrednega delavskega
pOlozaia. Iato prosimo vse Sodru-
&c. Xxi hi vedeli o teh zaGetkih
kai wee, mai napiSejo to ter po-
Slie.io napisano sodrugu Antonu
kristanu. Spodnja SiSka pri
Ljubliani. Istotako mai tisti, XII
imaio V svoji posesti kak iztis
Sledecih casopisiv: "Ljudki glass
(Ljubljana), "Delavski list"
(Trst), IL leta 1880, dale go
ra" (Trst). "Delavec", "Svobo-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
NEZASLISANA ~BRUTALNOST

POsledie rudarske stavke oh
Ruhri ma NemSkem so bile razno-
vrstne. s stavkuioGimi so uga-
mali najhujse nasilnosti. Tudi
nasledni slucaj je eden tistih, XII
mora zbuditi sploSno ~razbwrie-
ME med ljudmi. XII so 81 ohranili
lie Sc iskricO cuta p~ravicnosti.
V teku stavke tudi avstrijski
dclavec Iuber nj delal. In tedaj
Sc je zgodila stara stvar. Donna
sc je sprl $ stavkokazom Sakr-
zewskim, Tia je letel ma p~oliciiio
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

vajo zgolj ukazu vrednostnega
zakona, gospOdarski nujnosti.
Socialism ne n~apravlja gospo-
darskih enot kot delov celote cd
visne drugo cd druge. zakaj cd
visne so re sedaj. Ampak medse-
bojno odvisnost hoce preustrojiti
IL nezavedne V zavedno, namesto
slepega gospodarskega zakona, XII
Sc uveljavlja kot skrivnostna vi
STA sila, hoce pOstaviti umno in
smotrno regulacijo druzabne pro-
dukcije. Liberalne svobode, ne
omejene oblasti slepega gospodar-
skega zakona, DO konec tiSti hip,
ko proletarska ljudska masa, XII
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
D~egeneracija prOletariata.

V kapitalisticni druzbi je pac
tako, da imajo vladni faktorji "a
vse dovolj casa in denarja, lie ka-
dar pride ma vrsto keka vaznejSa
zahteva "a izboljsanje obupnega
delavskega polozaja, tedaj pa nj
ne casa, Sc mani pa denarja, dasi
je zivljenje Sirsih mas najvazne.j-
Sc. ker zavisi blaginja vsega ma
roda cd zivljenja sirSih ljudskih
mas.
V easu, ko Sc je z UPGRADE teh-
nike p%roizvajalni process ma An
gleskem zelo spremenil in Sc je
S kapitaliziranjem male obrti wi
Salo stevilo degeneraciji usojene-
ga proletariata, je anglesko me-
Scanstvo dobilo V osebi duhovnika
Walthusa svojega apostolic. Walt
husu Sc je zdelo, da ma zemlii ne
more biti prostora "a vse in da
proizvajanje zivljenskih sredstev
zaostaja IA naraScanjem cloveSt-
va. Ali V teku kratke dobe re nj
mogel wee izhajati moderni kapi-
talizem z argumentacijami te ma
videzno znanstvene iznajdbe. Sc
daj stoji kapitalisticna druzba
pred drugim. ravno nasprotnim
vpraSanjem. Nazadovanje poro-
dow je problem, S katerim Sc V "a
dnjem Gasu najzivahnejSe peGa-
jo vsi listi in revive. Dognano je.
da Sc V vseh kulturnih drzavah
znizuje Stevilo porodov. In me-
Scansko nacionalisticni ekonomi-
sti kricijo o nevarnosti. preteci
drzavam i'll narOdom, da Sc mi
zanje porodov ne ustavi.
Brez dvoma je to u~praSanje We
likega pomona. Nazadovanje po-
rodov utegne imeti globoke posle-
dice "a razvoj gospodarstva in
narodov. Pravimo tudi narodov,
ker vemo, da spada p~recejsen kos
narodnih problemoN V socialno
vpraSanje.
Ma Francoskem. kjer je re veil
ko let opazati silno nazadovanje
stevila prebivalstva, trpi vsled
tega pojava ne lie narod. Xxi Sc ia
korekoG decimira. temvec tudi
poljedelstvo. kar je nemalega po-
mena "a zivljensko in socialno
vpraSanje delavstva. TIE pojave .je
opazati tudi Y drugih drzavah. V
Avstriji. ma NemSkem in Angle
Skem. Strokovnjak dr.. Hainish .ie
ma tie pojave opozoril ze leta 1909.
Nazno hi bio tie pojave ,primeria-
ii z naraStanjem draginje V zad-
nlih lctih najti hi bilo morda te-
daJ glavni yzrok temu Stevilnemu
nazadovanju prehivalstva. Gori
omenjeni z~nanstvenik pravi ma
zadovanje porodov je progreSivno
pc vsem kulturnem svetu''. Res
je tudi. da so narodi. XII stole ma
Visit kulturni stopnji mamie ro-
dovitni. Bebel je V svoji knjigi
"Iena in socialism, Znanstveno
dokazal. da sc ravno V gospodar-
sko slabo situiranih drzavah i'm So
cialno nizje stojecih ljudstev o.
para najveGjo rodovitnost.
Nj mogoce torej pojav Stevil-
mega nazOdavnja kulturnih naro-
dow reSiti enostavno. Seveda Sc
predvsem in popolnoma zaveda-
mo. da tudi ma te pojave upliva.jo
najvec socialne razmere, XII II, pr.
onemogocujeio poroke. cemur je
zopet pOsledica ~znizanje stevila
porOdOv. Ali kar hi bio umestno
pri tenn razmotrivati ie v~pra$an-
je, kako dvigniti in podaljSati
energijo in moe cloveSkega xiv
lJenja. GOspodarske in socialne
naloge so, XII priha.iajo pr TEN
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

predvSem V poStev. Stevilo naZa-
dovanJa Sc M da niti primerjati
S Stevilom onih koristnih 2oyes-
kin eksistenc. Xxi so vsled neznos-
nth sedanjih razmer pred casom
zgubljene "a druzbo in IA telo.
Lahko hi Sc ugovarjalo, ia nj
mogoGe ziveti cez cas-, XII ga ma
rava doloca. Toda gotovo in rio
goce je zadrzati V ugodnostmi in
drugimi obrambenimi sredstvi
StevilO ljudstva ma enaki in tudi
visji stopnji. V TEN oziru nam
more marsikaj dokazati Anglia.
kjer je Stevilo mrtvih cd leta 1897
do 1911 nepregaSno nazadovalo.
Tako, da je sorazmerno z narodi
ostalo Stevilo prebivalstva neiz-
premenjeno.
Pri mas V Ameriki Sc umrljivost
fakticno Znatno zelo mnozi. a Ste
vilni now naseljenci $ Stevilnim
potomstvom ia nedOstatek zakri-
va ter provzroca, da to zalostno
dejstvo ne sill s tako silo V osred-
j.. kakor nitro pa BIO u~stavljeno
naseljevanje. Sc DO Amerika mo-
rala sprija2niti 2 enako bridko
resnico, kakor Sc je morala Fran
eliza, NemGija in druge.
I'll pojavi ne moreio presenetiti
veStaka. Anglia Sc ina zahvaliti
Ia razmeroma nizko Stevilo smrt-
nih ~slucajev visokim mezdam. IL
godnim socialnim pogojem in pa
svojim higienicnim odredbam. V
Avstriji je V ten oziru ravno ma
sprotno. kljub visoki ceni zivljen-
skin p~otrebScin. so mezdni in So
cialni pogoji najslabSi. Higijenic-
ne odredbe SO pa zelo pomanjklji-
We. Tam vel.iajo V prvi vrsti be-
sede nemSkega nacionalnega EXC
noma Schmollerja, XII pravi:
"Nsak srebrni groS, $ katcrim Sc
pomnozuie socialno bogatstvo.
stane GloveSko zivljenje." V mar
sikaterem oziru tudi pri mas V
Ameriki nj mic bolje.
Braniti .ie treba tlovc$ko xiv
ljenje in zdravje z vSemi sredstvi.
ki nam Jill ia ma razpolago znan-
stvo in kultura. NaSi gospodars-
Xxi boji V dosego viSje place delav-
cen in kraiSi delavni cas- in boli-
Sc %higijenicne delavne pogoie. je
boz Ia zdravo. lepSe in daljSe xiv
lienjc. Ona sredstva. XII Sc iih po-
Sluzuie proletariat IA svoje var
stvo, in obencm IN sploSnO varst-
vo narodov. jc tudi prof. Herkncr
pred - lett priporoGal nemSkcmu
meScanstvu. ko je pravil. da ako
Sc hocc StevilnO i'm duSevno obo-
gateti nemSki narod. mu ie ire
ba predvsem. bodisi potion social
nth reform. ali gospodarskih cd
redb. zboliSati gospodarske. de-
lavne in z~ivljenske pogoje. o TEN
pa seveda %nocejo naSi odliGni pa
%triotje mic kaj vedeti. V kongresu
g~lasuie.io ~zistematicno roper ka-
terosibodi kolikortoliko moderno
socialno reformo in prot vsakemu
predlogu stavljenemu V prid de-
lavskih interesov. V iavnem xiv
lJenju so vedno in povsod roper
delavske zahteve. Vedo zakaj.
Pred vsem imajo pred ocmi bra
nitev svojih razrednih privilege.
jew. Nth patriotizem in drugi IL
govori so lie laz. S~pekulacija in ia
rizeistvo. lie razredno delavstvo
izvrSuje delo in bije boje. XII ie
koristno narodom in kulturi boj.
Iaman. Imaga delavstva mad IL
koriSeanjem in uboistvi kapitaliz-
ma in nacionalizma .je neizogibna
in neprepreGljiva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15
,Sfranka

Iarodi preobilega della ma roki
vsled Kristanovih shodov DO delo
dopisovanja in odposiljanja ne
koliko zaostalo. Tajniki so pro-
SEM, da Sc ozirajo ma to ter potr-
PHO. V kratkem pride vse ma VIZ
Sto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-15

razumevanje vse 6ioveske druzbe
in V tenn je njegov glavni nauk
ia delavstvO, kateremu ne gre to-
like IA spoznanje barantovskih
cen, kakor "a vpogled V bistvo in
razvitek GloveSke druzbe.
VISA sedanja p~rodukcija je pro-
dukcija "a trg: nihGe $ svojim
gospodarSkim delom ne vstvarja
dobrine IA domaGe potrebe in "a
domaco. porabo, vsakdo proizvaja
blago, Xxi ga prodaja. Oh tel bla-
gown produkciji della vsak pro-
izvajalec V svoji delavnici samo-
stojno in pc svoji wolff in Glove
ku, Xxi lie povrsno Opaque, Sc zdi,
da je vse cloveSko gospodarstvo
razbito in razdrobljeno ma nestle
Wine atone, neodvisne druge cd
drugih. Medsebojna zvezanost in
odvisnost Sc pokaze stoprav pri
izmeniavanju blaga: ljudje sto-
pajO V stike in V TEN hipu sc
razodene, da 81 vsi clani enc ce-
lote, udje velikega gospodarske-
ga O%rganizma. In zakon. XII opre-
DELUXE medsebojno izmenjavanje
blaga je vrednOstni zakon. Am
pax blago Sc ne izmenjava samo,
izmenjavajo ga ljudje, Xxi Sc ME
govt lastniki in XII ga pc svoji
wolff kupujejo in prodajajo. Ce
sta kup ali prodaja, Xxi jill elovek
sklene pc svoji wolff, opredeljena
hkrati pc vredenostnem zakonu,
je v TEN i~zrazeno, da stoji vred-
nostni zakon mad clovesko voljo
in 81 jo upokorava. Prosta VOLTA
ne odlo6uje, pc kakSni ceni clo-
vek prodaja: vrednost je druzab-
no doloGena rec, nezapisana po-
stava in vrednostni zakon je "vi-
STA sila". Xxi obraca cloveka in vo-
di njegovo usodo. Delavec. Xxi je
prisiljen prodajati svojo delovno
moe kakor stradeznik ma cesti,
podjetnik, Xxi Sc more svojega bla-
ga znebiti lie z izgubo. obGutita
S tezo tega zakona. Kogar pa
zadene milostni zarek nevidnega
druzabnega zakona, ga povzdigne
do oblasti.
Y svoji anarhisticni svobodi je
Robinzon svoje delo lahko memo
teno prilagajal lastnim potrebam
in aeljam kjerkoli pa live in de-
lajo ljudjc V velikih skupinah. so
drug cd drugega ody ISM in je
njih svoboda omejena. Oblike tie
odvisnOsti sc m~enjajo $ proizva-
ialnim naGinom. V fevdalnem
srednjem veku je bill vsakdo cd
visen: trdni osebni odnoSaji. av-
toriteta in vera, zvestoba in OBJ
ramba so z vzajemnimi dolznost-
mi spajali tlacana in v~iteza, kne-
IA in vaZala, grajScaka in kmeta
duhovnika in posvetnjaka. Mas
protno pa je V meScanski druzbi.
oh blagOvni produkciji. vsakdo
prost in samostojen: fevdalna or
ganizaciia .je razbita, cloveSka
druzba kakor ma ATONE razdrob-
LENA. brez vezi in brez vidnih
obrocev. Ne veze Jill cloveSka po-
stava. ampak nadcloveSki. gospo-
darski zakOn, XII DELUXE kakor pri-
rodna sila. Ravno cato je bilo V
meScanski druzbi treba odpraviti
vse vezi in vse predpise, da gospo-
darski zakon san III nemoteno IL
reja vse odnoSaje. V tenn je .jedro
liberalne svobode: nobena vnanja
sila ne brani ljudem. da Sc V svo-
JON dejanju in nehanju pokora-
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1912-02-05
WILL NOT FILE If
BOARD HOLDS BACK
Randall Burns Wishes Su-
prenle Court to- Pass on
Ditch Matter.

Randall Burns. the Chicago engineer
and father OF the Burns ditch plan.
which calls for the reclamation of sew
eral thousand acres in the Little Caiu-
met valley by draining the marshes on
either side of that stream, was in Gary
today in the interests of the Tolleston
Gun club.
Mr.. Burns client. the owner of 1900
acres OF marsh land in the south part
OF Gary. protests against the opening
of washington street clear through to
the Ridge road. The visit of Mr.. Burns
to Gary has TO do with the fling Of
remembrance against the street being
opened through The clubs property.
Il Will not file this remonstrance."
said the noted engineer, III the board
agrees to withhold action until the
supreme court has ruled on the Burns
ditch.
THE Tolleston club will have no OBJ
lection to washington street being
opened to the territory south of the
river, but 1t wishes the land to be
drained first so that its property can
be sub divided. n the board of public
works agrees TO wait there will be no
remopstrance"
The Burns ditch plan calls for the
draining OF the Little Calumet valley
and the reclamation of probably 10000
acres A good deal of this can be sub
vided, while the rest of IL, which is too
far away from urban centers, can be
made into excellent truck garden land.
1t is planned to have the ditch outlet
at Dune park. In 1905 Lake and Porter
counties named a commission of three
10 have charge of the work, A. P. Mel
ton of Gary being the Lake county
representative. Railroads fought THE
project. lost their case in the lower
courts, and appealed it to the supreme
court
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1912-02-05
EXPRESS
RATES To
COME DOWN

indianapolis, Ind, Feb. 5.--A reduce
tion of 8 per cent in express rates on
shipments within the state has been or
dered by, the state railroad commission.
and IT'S expected that the express COM
panies will accept the order and put
it into effect without resort to the
courts. The order becomes effective on
March 5. The order is issued after
thorough hearing by the commission of
the entire express business in the state
The companies affected by the order are
the Adams. American, Pacific. Southern.
United states and WelI-Fargo.
No change is made in the minimum
rate for the shipment of an express
for anything under two pounds. The
following new rates are ordered per leo
pounds:
For 80 miles or under, 40 cents; 50
miles and over 80 miles. SO cents; so
to 80 miles. so cents; 80 to 100 miles.
IS cents: 40 to $50 miles. 80 cents; $50
to $50 miles, 81; $50 to 1876 miles. $1.10;
1875 to ESQ miles, $l.25; ESQ to $40 miles.
$40; 80 to $40 miles. $3.50; 240 to $40
miles, $3.50; 370 to 400 miles. s1.75. No
single shipment which originates in
the state can travel more than 400
miles
On packages ranging from to 100
pounds the rate grades downward from
40 cents, but no package will be Carried
for less than 20 cents, just the same az
now.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1912-02-05

told Slocum he'd better stir himself.
When Slocuin put on his leg he
found it an inch too long. Do Vile
tried his -eg then and found it an
inch too short. II was a good deal
better leg. though. and he refused to
give Ii UP when Slocum demanded 1t.
The men were still wranEiing hit
terly when they were arratgned In
court. The magistrate tried to ar
bitrate the quarrel, but he found
himself blocked at every turn until
Slocum described with loving minute
ness a knot in the leg he claimed
ae his. The knot was found and
Slocum exulted so openly that a
policeman barely saved De Vile from
facing Charge OF assault.
The Lake County times. [volume] (Hammond, Ind.) 1906-1933, 1912-02-05
Sporting Briefs

Hugh Nicol. the old ST. Louis player,
will scout the coming season for the
Brooklyn superbas.
Catcher "Bil" Clark has started his
second season as coach of the Prince
ten university baseball squad
Manager Jack Dunn has gathered the
class of the Canadian league, including
Pitcher Smith, the back breaker, for
his Baltimore team.
This young Bedient, the Jersey City
twirler. must have something besides
his glove when the Boston Red Sox
give seven players for him.
Cunning. Jacobs and Linderback.
three Boston Red Sox rockies. have
been turned over to Manager Jesse
Burkett of the Worcester club.
Frank ("Pa") Belt. for the past
twenty years minor league manager
and last season with the Central assoc
citation, has retired from the game.
1t is said the Western league will
play fewer games next season than in
1911. Denvers big lead and 1861
game schedule caused frost to gather
on the fans shoes last year.
New Orleans will not get Jalsey Atz.
who managed the Providence team last
season. Jake will stick with the Clam
Diggers. having been appointed cap
tain of the team
Buck Freeman, the old boy who
still holds the home run records. is
still able to put on baseball uniform.
Buck" has signed to manage the
Scranton, Pa, team
Governor John X. Tener of Penn
sylvania. who was formerly a big
vague pitcher. Will be the guest O..
honor at the banquet of the Philadel-
phia Sporting Writer'S association, on
Fab 10