Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-08
PRAVICA DO ODMORA

D't"''" gre SpTdNlca do della /
V boJu prOletariata "a boljSe ziyJ
lJenske pogoje je velikokrat sid
Sati to zahtevO. lie O "pravici III
odmora" je malo govora. V drul
gacno urejeni clOveSki dru5bj
kjer ne hi bio razrednih |razliI
in nasprotij in kjcr ne hi bio nd
benemu omogoGeno izkoriScanid
bi o "pravici do della" ne mocll
bltl govOra. Nekaj naravnega III
neizogibnega hi bila TAXA pravt
ca. Dolznost, ki .jo mora vsak IA
vrSiti, ako hoGe Sluziti sploSnirI
interesom in skupnim pravical
do z~ivljenja.
Gospodujoci razred 81 sevedi
pridrzuje lie Ease pravico do cd
mora in do zivljenskcga uzitkj
Da SINE gospodujoGi razrcd imeJ
take pravice, sc zdi nckai naraN
mega IN samoposebi razumliivegsi
Ioda bognedaj, da hi to pravicJ
zahteval Ease tudi proletariaJ
Delavstvo maj 10 zadovolino. "A
Sc mu je deloma SkraiSala deloI
ma doba. In kjer "a utrditey tepy
naziranja proti proletariatu. bd
JuJocega Sc "a boil spodobno ziJ
lJenJe, ne z%adoSGaju zuganja. 81
pa dobri tudi drugacni argumed
IL. Tarna Sc tedaj o nevarnosta
preteci domaci industriji in nd
rodnemu blagostanju, o konkd
renci, o krizi in o potrebi. da i
vsak %zrtyuje skupnemu blagrI
it'd. In MISC lie kapitalisti, XII oh ia
XIII prilikah tako govorijo, tem
voc tudi vsi cd kapitalizma zivd
ci parasite in lenuhi.
Toda kljub vsemu 81 je znM
proletariat s smotrenim in vstraiI
MIN bojem skrajSati delovno do
DO in podaljjati prepotrebni cd
morni cas-. Napredek v TEN oziri
je neuteljiv. Ako primerjamo id
lovno dobo delavcev vseh stroll
pred 80 lett S sedanjim deiovniD
urnikom. konstatiramo velikJ
razliko.
Pred 30. lett ie delavstvo bilt
Sc tako naivnO. da je smatralo 2,
potrebno delati Gez svoje moei ID
cez vsako nero Cd ultra do weed
ra. lie zavcst. da ie treba 81 SIN
zltl vsakdanji kruh V potu svoie
ga obraza. mn je bila ~tolazilo
Toda o taxi naivnoSti zdaj nj vel
govora. DclavstvO We. da ina raw
no takO pravico do zivljenja koI
katerisibodi kapitalisticni izkori
Scevalec ali paraSit. I'm We tudi. al
ako ina pravico do della. ina ODE
mem tudi pravico 10 odmora. d
pocitka. Baiko q delu. Xxi pozlalI
tnuJe. 81 danes delaystvo raztos
maci vse drugace neco pred pei
desetimi ali Sto lett. i
Pred %petdesctimi lett .je bill
ali ID urnik V SploSnem normal
delovna doba. in nihGc takrat 4
incl kaj ugovariati. Nczaved1&
lWdStvo je zadovolio garalo,
ia IN proti temu protcstiralo al
cello stavkalO. SreGni casil Tea3
more biti kapitalistom pri src(
ko sc jih spomniio! TIE nepotrei
ne ldeJe in ii Sc mani potrebni s.
sialisti! Oni so povzrocili nezad}
,NolJnost med "dobrim in potrp4
zlJivim' ljudstvom, Xxi sc mu nil
sanJalo nj o kakem ~razredne
boJu, kaj Sc o oranizaciii ali Il
10 o stavki. Tako govorijo :
Ger nekoliko prepozno - kapiti
,isti IN Nth zagovorniki. Razunt
iJiva Je navsezadnje Nth razbui
!enost. Urnik Sc ie zelo skrajsi
IN delavstvo je re ugrabilo tolif|
premozenja kapitalistom, da p}
staJa kapitalisticni iok in stok q
~ raZumluv. V nekaterih obratj
sc danes della polovica mr. ma1
nego pred so lett. Mezde so
podvoJlle. In kl.jub vsemu tend
sc nj Sc niti "a del ugodilo vse
zah'evam organiziranega p~rolet3
ria'a. Maj hi sc teda.j Sc 6udili kl
p'Iahstienemu prizadevanjui
vemo %sicer, da so poleg razsE
rJanJa raZredne ,o III;