Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-10

pc AvstrlJl, bi Sc zaduSila brez
prehoda k mOrju. Ravnotako CIR
ska S svojim majhnim. nerodovit-
MIN ozemljem brez Krete. Bolpa-
rlJa Je bila pc mladoturSki revo-
luclji gospodarSko ogrozena Tr-
govinska politika TurGiie je ma
Sprotovala trgOvinSkim interesom
~boIgarske b~urzvazijc. cd kar IL
hll V Turciji mladoturski rezim.
NajvaznejSi trgi "a bolgarsko in
dustrijO in poljedelske produkte
so V Turciii. III trgi so nostaiali
vedno bolj nedostopni Bolgariii.
Ali odstop mladoturSke Wade in
zavladanje pc pristaSih Abdul
Hamida, hi trgovske zveze med
Bolgarijo in Tur6iio Sc boil o.
g~rozali.
Res je, da MISC Y teku 80. let
nikdar Sc balkanske drzave. fla
SIT ia ne BOlgarska. razen enc
ga ne%uspeSnega poizkusa bivSega
boIgarskega diktatoria Stambur-
Iowa leta 1887. poskusile $ politi-
ko Sporazumlienja 5 TurGiio. Iii
MAJ hi v%stvarila politiGno enoto
In ki mai hi ureSniGila Gill: Bal
kan balkanskim narodom. Ma
Sprotno. V vsei tei dobi so vzbu-
ialr baikanSIc drzavc, zlasti ma
Bulgaria.. sun TurGije glede svo-
iih pohlcnnih %naGrtov. TurGiia
lie zivcla dale %iluziii. da 10 We
Iesila in je zgradila to svoio nevi-
demo moe ma vedno boil Sc 700
Struio6a nasprotia med interest
velikih kapitaliStiGkih draw.
&c pa je bill nemogoc sporazum
med balkanskimi drzavami in
TurcijO "a skupno .obrambo prot
vsem zunanjim zahtevam, tedai
je re pref omenjena n~enaravna
lega balkanskih drzay lie prisilila
X zvezi roper Turcijo. k temu so
prlSle Sc nevarnosu. Iii 50 ogro-
zale balkanske dinastiie. Nena-
ravna lega balkanskih drzav lie
ogrozala njihov obStoj, in da 81
z~avarujejo obstoj. so bile prisilje
he. da iScejo podporo pri evrop-
skin drzav in so postale tako o.
rode njihove politike. PR teh
razmerah je bila vojaSka zveza
prot TurGiji izhod IA balkanske
dinastije. Xxi so 81 postavile IA
cill: razdelitev Turcije in terito- I
rialna razSiritev ozemlia. Balkan
sko zvezo so brezdvomno podpi- !
rale velesile, predvSem Russia. XII
lmaJo svoje interese ma Balkanu. I
PRAY cato pa ne bo mogOte pre-
nstrojiti polozaia ma balkanskem
polotoku tako. da hi bilo mogo-
ce uStvariti politiGno enoto. drza-l
vo. Xxi hi z~druzcvala balkanskel
dezele. 4
Razdelitev turSkega ozemlja
med zayezniki Sc nj r~eSitey bal 5
kanskega problema. IL doslei poi
vedanega je razvidno. da 81 bodo}
razdelili evropske dezelc TurGi-
je zavezniki brez ozira ma narod-
most IN p~rebivalStvo o~Svoienea'
ozemlla. Ma la nacin he hi imelc1
zedinJehje trajnega uSpeha. Rail
SlrJene balkanske drzayc bodA
dobllc mnogo. povodov "a media
Sebojna nasprotja i'm evropskZ
vcleSile bodo nitro pripravljenA
da sejejO razdor med balkanskef]
dinastije. Nov polozaj Sc priprav-G
liza ma Balkanu. IA nikakor ne resi-
balkanskega vpraSania. Pc mne,
nju bolgarskih socialnih demo.
kratov resi- trajno balkan. vpras I
SAME IN narOdno zedinjcnjc le fe- 4
derativna balkanska republika. /
Pred napovedjo voine smo iasno
pokazali pot IN reSitey. Sedanja
zvczo balkanskih drzav ie ust-at 1
rlla lega polotoka il kapitali>til
nj r%azvoj. Isti cinitelli bod, ball.
kanski burzvaziii nalozili politif}
"a balkansko federacijo. NaN
vaznejSa posledica balkanskt|
vojne bo preosnova danaSnie W.
zc konfederativno drzavo E{