Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-03-22

Beskueren med ct audsletteligt Indtryk af dere
Magt og Storhed, som %reste den 49, ct Indtryk, de
oliver end mere uddybet we'd Modsatningen d
moderne Hgypteres sole Forsog paa offentlis
Bygning. De har vpret for doyne til at hente Ste1
sely, og saa har Gle ~betragtet Pyramiderfe somSten
brud og hentet Materialer der til at bygge derel
Moskeer og Haremer at.
Drag saa med mig gennem Orkenens Sand
rundt de halvt begrayede Templers Piller, og Sc
hyor storslaaede de er, endog som Runner; Sc meC
Hrbpdighed, ia Hrefrygt op til den yaldigesfinx
ct Bjerg u%dmejslet til ct uhyre Billede, og lei sa3
to af Faraonernes Efterkommere for 2 Kroner hvel
til at hjelpe dig med at bestige den store Pyrami
de, hyis Grundlinie er 746 Fod, og hvis H9jde Ell
400 Fod. Og har du naaet dens Top, da Sc dig
ON! Nilen er der, ganske som gamle Dage rindel
dens rige Vande, og Jordbunden, som endnu Aal
for Aar frugtbargores af den, er sort og yppig
som selve Mississippidalen og l9nner Bondens Ar
bejde we'd at give Host to Gange hyert Aar. Mel
Folket er pjaltede Tiggere, liver en- Hand er nd
rakt for at bede ON Almisse, ,Backshish, Back
shish' lyder Diet at liver Ell Strube, og giver dU
en- af dem en- S%maamont, ola skynder han sig al
skjule den, for at han like skal bliye plyndret, ia
maaske myrdet for denne Skats Skyld. Lykkelig
er den Nutids-Hgypter, der har opdaget en- Kon.
gegray. For EN- Faraokrop kan han vel faa ct Pan
Hundrede Kroner, og saa kan han faa baade sin
egen Vom og sine sultne Borns fyldt med Pande-
kager, ia endog faa Raad til at skylle dem ned
med en- Slurk Katie alt we'd at splge Liz fra
Agyptens Pantheon, og da kun forudsat, at han
kan skjule den fundne Skat.
Sandelig er A1gypten, der en- Gang var Kul-
turens Centrum, bleYen den layeste og NEST ned
v@rdigede Nation siden Keeps It'd. Naar du ser
paa hans P%yramides yGldige St9rrelse, som den
STAIR der og dekker over ct Areal paa ca. 10 Tdr.
Land, naar du ser paa de veldige Stenblokke, af
hyilke mango yejer omkring 100000 Pund, og naar
du saa ser hen til de Kundskaber Matematik
og Astronomi som dens Bygmestre sad indie med
Aar 2l20 for kristi F6dsel, da m a a du udbryde
,Sandeig, der var Kemper paa Jorden de Da-
ge, > - og du m a lie ad Diet Lardomsvejr, der
blrser med, at Diet var Abers og Bayianers uyiden-
de Efterkommere, der har gjort Diet Stykke Arbej-
de-
Men forend Vi forlader dette enc Minde ON yo-
re Forfedre for Synflodens Dage, lad os saa end
nu legge Marke til, at Diet like alene RACER op over
ale andre Byggearbeider I Holden, og at Diet rent
videnskabeligt set staar lige saa holt over allie am.
Dire M~indesmmrker som f. Eks. Greenwich Obser-
vatorium er over Hresgrayene Westminster Alb
~bediet#), men at Diet desuden besidder en- religi9s
Karakter, der err ligesaa forskellig fra de andre
rgyptiske Mi%ndesm@rkers, som f. Eks. ct Monu-
ment paa en- kristen. Kirkegaard err fra dem, der
findes paa en- kinesisk Begravelsesplads Ale
andre Grave og M%onumenter / Hgypten er nemlig
bogstayelig dpkkede al Malerier og Billedhugger-
%arbejder, a%ltsammen Variationer paa de e~gyptiske
Afguder, baaGe med IIundehoved, Hogehoved og
Ibishoyeder - lnen den store Pyramide, der abso-
Int horer til Landets allereldste Bygninger, e1
like sk9mmet af ct eneste Afgudsbillede at noger
.Slags. Dette beyiser folgelig Diet falske den fri.
tsenkerske L8re, at Mennesket er begyndt som
en- sch-Tilbeder, derefter har udviklet sig til at
dyrke nogle bestemte Guder og endelig er naaet
frem til kun at dyrke cen Gud. Nei, Vejen er ligC
den modsatte, fra Dyrkelsen af den enc sande Quo
nedad til Flerguderi og Billeddyrkelse.
De senere Monumenter er endnu mere velta
Iende. At Hgypten var ct ciyiliseret Land Diet,
tidligste historiske Periodic, kan like ~ben@gtes, tin
Diet taller diets MindesmHrker for holt og klart ON
Den Drift, man ma om Dage ser til at sGriye store
biografiske Skildringer, var lige saa stark hos dc
gamle H1gyptere, men den CAV sig fornemmelie
Udslag Billedtegning, og disse Malerier blev like
udf6rt paa forgengeligt L9rred, men paa Klipper
mes Slider eller paa cementerede Mure, der de
Klima er lige saa varige som Fjeldet. Hgypter
er ct regnl6st Land, og de Faryer, der er lagt pa;
Paladsernes og Grayenes V9gge, er lige saa REM
og klare M som den Gang, de blev malet. De mere
vigtige historiske Begivenheder er indhugget i Ste
men og desuden kolorerede. Derhos har Vi ogsa'
en- Mangde Manuskripter paa Papyrus, omhand