Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-22
OrganiZiranje kapitala.

Nacelo. ma katero Sc ie osnova-
10 kapitalisticno gospodarstvo V
prvih desetletjih Svojega obstoia.
TO natelo je bila svobodna konku-
renca. kapitalistiGni podjetnik nj
bll Cd nikogar odviSen. ma niko-
gar zavezan, bill ie povsem samo-
stolen gOspod ter je V vsakem DO
gledu samostojno odloGal i'm IA
stopal. Smel je pr~oizvajati. kar-
koli je hotel in prodaiati. komur-
koli je hotel. Cd n.jegove osebne
spretnosti in sposobnosti ie bio
odvlsno, ce Sc mu je posreGilo.
prolzvajati syoje blago oh poseb-
no nizkih produkci.iskih stroSkih
ter. u%strezati glede kakovosti IL
delkov potrebam in zeljam odje-
malcev. 10 so prihajali njegovi
lzdelki ma trg, so nahajali isto-
vrstne izdelke, XII Jill je bill produ-
ciral kak drug podjetnik, in Sc
dag je seveda odloGala libra kon-
sumentov, cegavo blago Sc je pro-
dalo in cegavo je ostalo neproda-
no. V tovarni ie bill podjetnik
sam svoj gospod, ma trgu pa je
odlocaia potreba o njegovi usodi.
In v zacetku Sc je kapitalistiG-
MENU podietniku dobro godilo pr
tel organizaciji proizvajanja in
razpecavanja. Njegova nasprot-
nlka sta bila skoraj V vseh indu-
strlJskih panogoh r~okodelstvo in
m%anufaktura. No. rokodelstvo ie
KAY kmalu podleglo strojnemu
delu. : pomocjo nizkih produk-
ciJskih stroSkov je bilo pregnano
$ trzlSca. Rokodelstvo in manu-
faktura sta bila uniGena ali pa
potisnjena V kot. podvrzena sta
blla kapitalu. Svobodna konku-
renca productivity ie p~rovzroci-
la, da je vsepovsod prodiral ia
brisk listen. velika podietia so
naraScala pc Stcvilu in obsegu.
PolagOma pa .ie priSlo t..di ma
tenn polju do preobratka. Ko so
z~astarele gospOdarske oblike pre-
teklosti poDolnoma podlegle ter Sc
umaknile novim kapitalistiGnim
gospodarskim oblikam. ko Sc lie
p%ricela diva konkurenca med ka-
pitalisticnimi podjetji samimi.
Prlslo je do move faze gospodar-
skega boja. Sedaj pa zmaga nj BIZ
la vec tako lahka nego pref. Kai-
II konkurenti so bill priblizno O.
mako mocni. tako glede ma kapi-
talsko moe, kakor glede ma tehniG-
no popolnost. Trajalo .ie mnogo
dalje. predno Sc ie boz odlozil.
kl je zahteval vecje zrtve in IL
CUBE ma raznih strane. Polomi
kapitalisticnih podjetij so imeli
vellko tezJe in pogubnejSe posle-
dice nego pa polomi nekaterih TO-
kodelskih obratov.
kaj kmalu so spoznali podiet-
Mkt trajno nevarnost "a Min
profile, Xxi hi nujno sledila zlasti
IL neprestanega menjavanja do
birth in slabih gospodarskih peri
Jod, dobrih konjuktur in kriz.
ako Sc nebrZdana medseboina
konkurenca ne bi omeiila. Kadar
so povprasevanja ma trgu in :
TEN zaeno Gene naraSGale. tedai
so sc obstojeci obrati razSiriali
Ter ustanavljali now; upeljavalo
Sc Je naddnevno delo in iemali so
sc now delavci V delo. Kadar pa
Je sledila reakcija, XII ie neizogib-
ma spremljevalka kapitalisticne-
ga gospodarstva, kadar je pov-
prasevanje ma trgu zopet poneha-
10. tedaj Sc je morala produkciia
naravno zopet omeievati, obrati
so Sc moral zopet krciti, mnopi
ma novo ustanovljeni dostikrat
opuscati. V mnogih sluGajih pa ie
bio Boise in zvezano 2 manisimi
izgubami, ako sc je p~rodukciia
vklJub slabi gospodarski kon-
Junkturi ohranila ma isti viSini
nego pa da bi Sc deloma ustavila.
ozlroma omejila. V takih sluGaiih
nj kazalo drugega nego prodaiati