Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26

mix. V kratkih besedah je pojasnil
pomen istega in pripomnil, da je
vsakdo, XII zeG debatirati o socia-
lizmu $ sodr. Kristanom, dobro-
doSel. Nato lie predstavil sodr.
Kristana, katerega je obGinstvo
burno pozdravilo. Sodr. Kristan
je V svojem govoru pokazal kriti.
cen polozaj trpecega in izkoriSca-
mega delavstva cd strani vlada-
joGega kapitalizma.
Govoril je priblizno sledece:
Sodrugi, pomen in dolznost So
gladstone organizacije je, izboli-
Sati sedanji delavski polozaj. So
cialisti6na stranka edna je ma
pravi poti do delavskega napred-
ka. Imamo pa veliko nasprotni-
kov, kateri laznjivo govore o So
cialisticni or%ganizaciji. o Socia-
listih govore. da nimajo we're in
da jO hoGejo Sc drugim welt. To
vsak lahko We. da je to odkrita
laz. kajti vera hi kakor Fob, da
bi jo $ kleSGami izruvali. kakor
Sc izruje FOB. Toraj je samOpo-
sebi umevno, da we're ne more nj
hGe nikomur welt, ako jo san ne
da. Slab elovek je pa tisti. pa maj
DO kdor hoGe, ako da svojo vero
cd sebe, ce ne We zakaj in slabo
Je podkovan tisti, XII veruje brez
svolega prepricanja. Vera mai
gre toraj ma stran. Nj nismo "a
vero in tudi ne prot veri, ker We
mo.da Ia vse we're nam ne DO mice
dial kruha, ampak lie "a denar. Ia
to pa moramO gledati, da Sc or
ganiziramo, ker lie ma Ia naGin 81
bono izboljSali gmotno svoj xiv
ljenski polozaj. Vsak delavec
sam dObrO We, kako trdo mora de
lati in da je njegovo zivljenje
bolj podobno istemu tovorne zivi-
ne kakor Pa cloveSkemu. Delavci
dobro vedO, da so posamezne Ii
vail kapitalistom boil drage in
prilJublJene, kakor delavci. Nj
cudno, zivali morajo kupiti in "a
to Sc iste skrbno varujejo. DELAY
CT jih ne ~stanejo mic. cato tudi nj
potreba "a delavce ME skrbeti. Ia
zlvali imajO kapitalisti pokopaliS-
ca. Ia delavca je pa dobro. kier
Je re. kapitalistov pes ina dosti
wee prednosti kakor delavec. Ako
ina kapitalist konja, skrbi veliko
bolj zanj, kakor "a svoje DELAY
ce. Sc nikOli tie nj kapitalist vpra-
sal, kako ziviS. ali 81 jedel. 81 Ii
zdrav; kako zivi tvoja druzina.
ina Ii zadosti hrane in obleke. O.
tega ne pa magari. Ge poginete
vsi skupaj Sc danes, Zunaj pred
vrati Jill caka deset ma vsakega.
In cemu potem skrbeti zanje. Ako
te ubiJe, dob lahko sto drugih.
ne da bi plaGal en- cent IA katere-
ga. Drugace pa je, ako mu koni
crkne. o, cato .je treba pa re boil
gledati in skrbeti. &c mu crkne
in hoce potem druzega imeti. ga
mora kupiti in to stane denar.
to je treba 2 denarjem placati. a
ce ubije delavca, mu nj treba mic
placati "a novega, delavci so "a
stonj. Veliko poboznih ljudii je.
XII ljudi slepijo $ TEN, da govore,
da morajo bfti revezi in bogatini
ma svetu. Zoper to so socialist.
AkO delavca ubije V tovarni. pra-
WHO n%ekateri, da .je to bozia vo-
liza. Kjerkoli Sc delavcu kaj hui
dega zgodi Cd strani kapitalistov
pravijo ii hinavci. da .je vse to
bozja VOLTA. Zakaj pa nj pri TEN
bozje wolfe, da bi delavci lahko =
manjsim trudom z"asluzili svoi
vsakdanji kruh?! Seveda cato pa
ne eksistira bozja VOLTA, Boil nj,
hce ne zali Boga kakor oni. XII 81
hocejo vse pravice prisvoiiti in
bogatstvo ma kup znositi in STEER
ma racun Boga, GcS. to .je bozia
VOLTA To so k~apitalisti in drupi
-
TAXI gospodje, kateri zaradi tega
dobro Tive. Socialist pa zahteva-
jo pravilo re ma tenn svetul Ko lie
Bog ustvaril Adama in Fvo 10