Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-01
KlerikaliZeIn in SOcialiZem.

sc Jim Je Zmerom prlgaJal. Ma ko-
rist vladajoeih zivljev seveda I!
Zatiranim in tlacenim je cerke"
oznanjevala "dolznost", da po-
trpezljivo prenasajo svojo usodo
in da sc ne upirajo roper "bozji
red. In "a tolazbo Jim je obeta-
la bogato placilo "a vse gorje in
"a 5 bedo onkraj groba.
StaliSce prvotnega krScanstva,
"svetih oGetov", ki so v prvih
stoletjih oznanjevali Kristov nauk
Nth staliSce do socialnega vpra-
SANTA je bilo povsem drugacno
nego poznejse case. PRAY mocno
ie diSalo pc komunizmu. Strem-
%ljenje pc lastnini in pc posesti je
tiste case veljala IA p%regreSno.
Ce hi bila cerkev drzavo in
druzbo prekvasila S TEN naukom.
hi bill gospOdarski socialen in po-
litiGen razvoi nemogoc. Ampak
zakoni razvoja so bill ~moGnejSi
kakor beSede cerkvenih ocetov in
cerkev je uvazevala, priznala je
zasebno lastnino in oznaGila raz-
loGek med bogatinom in Siroma-
kom in razredno gospodstvo "a
"nedotakljivo" ustanovo pc "bo-
Iii vOlji'. V reSnici: cerkev .ie BIZ
la razvoju pogostoma IA napoto;
upirala sc je velikim gospodar-
skim, socialnim in politicnim pre-
obratom, &c je bila V strahu "a
Svojo moe in veljavo. Ampak ko
so Sc ii preobrati vsled zgodovin-
skc nujnosti zgodili, ko Sc je zru-
sill fevdalizem. suzenjstvo in tia
Ganstvo, ko Sc je podrl absolute
zen in razpadel pod udarci kapi-
talisticnega gospodarstva start o.
brni red Sc je cerkev lepo uda-
la in vse to "vzela V svojO Easel
to-. Waldo vsakega razreda .ie
navsezadnje pripoznala in 10 bra
Mia pred "'prekucuhi". Vselej Sc
je pobotala z vladajocimi razre-
di in oblastmi roper interese TIA
cenih in preganjanih. In tako je
postala tudi patrona kapitalizma
in ma socialno vpraSanje nash
dni gleda cisto s kapitalistienega
staliSca. KatoliSki cerkvi ne gre
nit picica zasluge, da Sc je ro-
dilo delavsko gibanie. da so ma
stale SANDSTONE delavske stran-
Ike, XII sc v intereSu proletariata
vojskujejo roper kapitalisti5ni
gospodarski, drzavni in pravdni
red.
liza prvih zacetkov delavskega
gibanja .je bio V klerikalnem ia
boru vedno nekaj socialnih poll
tikov, ki so spoznali potrebo bo-
ia roper kapitalizem. Tako n. pr.
cd Lassalla k socialni politiki
spreobrnjeni mogunski Skof Ket-
teller.
Steer sc nj odrekel dogmi. da
mora" biti ma svetu mnogo 81
romakov in malO bogatinov, da
DO delavska usoda ma vse veGne
case siromasno zivljenje, vzlic te-
mu je delavce naravnost pozival
ma boz roper "brezbozni kapitali-
zem", XII spravlja gmotno zivljen-
je delavcev v nevarnost in izpre-
minja svet V suzenisko trzis-
ce". Opravicen in zdrav, je dejal
Skof, je ia boj, in potrebna ie "a
tegadelj organizacija in kOaliciia
delavcev. potrebno ie sredstvo
stavke.
Klerikalizem pa 81 je izbral dru-
gacno naziranje. Mnogo drugih
katoliskih pisateljev Sc ie trudi-
10, da spreobrnejo k~lerikalizem k
poStenejSemu staliSGu V delay
skem vprasanju. Odlicen zastop-
mix tie struje je baron Vogelsang.
ma katerega so Sc v svojih boljsih
cash kaj radi sklicevali razni
klerikalci. Pri Vogelsangu sreea-
mo vzlic vsemu plahemu polovi-
carstvu mnogo zdrave misli. Tako
piSe:
"Kapitalisticni red je delo clo-
veSkega greha in cloveSke slabo-
sti; zadira Sc V prirodne in razo-
dete bozie postave. Takoimeno-
vani red je, ce ga natanko pogle-