davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
STARE BoLEZNI.

\avadno je zelo tezko in V
nekterih slucajih skaroj nemogo-
zee OZdraviti stare ali kronicne bo-
lezni. V zdravljenju kroniGne re.
lodcne bolezni ie prva dolznost
zdravnika. izcistiti zelodec do ce-
la. isto tako tudi creva. Pri do
macem zdravljenju Sc hi morale
storiti isto in "a to p~riporocanO
Tr%inerjevo zdravilno ameriSko
grenkO vino; to ne bo samo IL
cistilO prebavne organe, ampak
DO tudi istocasno Jill tako okrep-
calo. da bodO izmuceni organi 20
pet "a delovanje sposobni. Oni,
XII trpe ne delhi ali popolni zgubi
teka, zabasanosti, vetrovih, bole-
cinah creves. glavo bolu maj ia
koj poskusajo Trinerjevo ameri-
sko zdravilno grenko vino.
V lekarnah = JOS. Triner, 1888
-1339 S. Ashland Ave, Chica-
go, Til.
ia boleGine muzic in sklepov
rabite Trinerjev liniment.
ADVERTISEMENT
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
RaZnO.
Manifest nemskih in angleSkih
delavcev.

AngleSka delavska stramka OBJ
JavlJa manifest, Xxi so ga podpisa-
Ii vsi clani delavske strankc V an
gleSk spodnji zbornici in clani
socialno demokraticne drzavno-
zborske frakcije V Nemciji. Ma
nifest pravi med drugim:
Delavci Nemciji ne goje
nobenih sovraznih cuvstev prot
Angliji, kakor tudi a~ngleSkih de
lavcev ne navdajajo TAXA cuvst-
Va prot Nemciji. PRAY mic ne ze-
lie, da zrtvujejO. razen zrtev xiv
ljenja in zdravia. Xxi Jill morajo
zrtvovati dan zad mem ma tlaki
kapitala, Sc hekatombe svojih So
drugov bitkah ma suhem in ma
moriu. Iategadelj Sc najostrejSe
bore prot vojnim hujskacem tn
IN tam. Ne O~jacenje kapitalistiG-
mega blaznega oborozevan.ja. nm.
pax NIGGA odstranitev. ne hujs.
kanje, ampak sporazumljenje
obeh narodnosti: to je, kar "a
htevajo. Nojna med Angliio in
NemGijo hi mogla privesti do
katastrofc. kakor je zgodovina
Sc nj dozivela. Vsi, Xxi provzroGaio
tako n%evarnOst, zagreSe brezboz-
no hudodelstvo mad cloveStvom.
To pa more prepreciti lie Tia maj
viSJo stopnjo dvignjena moe de
lavskih razredov, Obeh naSih ljud-
stew. Mi. kot zastopniki raZredno-
zavednega organiziranega DELAY
silva, cato pCZivamo vas delavce
vse, da ST pridruzitc naSim orga-
nizacijam. pa zabranite. da Sc
kultura in c~ivilizacija ne strmo-
glavita prepaid in Sc ne unicijo
ueSteta Gloveska zivlienja. DELAY
ci Angelic in Nemcije, K.ierkoli
Sc snidete. Zavedajte sc svoje Ego
dovinske naloge "a blagin.jo, agi-
tirajte in organizirajte Ia spora-
zum med narodi in "a mir"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
KRIZ PROFIT POLUMESECU.

o, kako je to lepa fraza! Vsi
Sc ogrevajo zanjo. Use kapitali-
sticne in mescanske stranke, vse
we're, vsi kapitalisti vsi, vsi! To
je torej ona vera, Xxi je najbolj
splosna, XII vodi do nekega skup-
mega ella. Da, do ella: Balkan
sko Turcijo bodo delili tisti, XII so
zanesli to frazO med narOde in jo
pripravljali vec nego trideset let.
Resnica je, da so IN ma Tur-
skem gnile in nazadnjaske, da so
turske raZmere pc svOjem bistvu
ovirale napredek donna in o~virale
tuje drzave, da hi v veliki meri
gojile gospodarske stike 2 Bal
kanom. Ma drugi strani pa so V
balkanskih drzavicah cutili Via
dajoci krogi to ovirO in oviro, XII
jo povzrocajo v kapitalistiSkem
~razvoju premajhni zemeljski
kompleksi. kakor so male balkan
ske drzavice. Razvoj Balkana,
reakcija ma Turskem in terorizem
velevlasti. XII slusajo re cd nekdaj
pridobiti Odlocevalen vpliv ma
Balkanu, so bill pravi vzroki bal.
kanske vojne - ne pa p%reganja-
ME kriza. Bolgarski a sam, XII
je katolican, je dial zaradi car
stva vzgojiti svoje otroke v pra-
voslavni veri. Takrat je slo ME
gosi rOdOvini "a zemljo, danes
ere vsem stirim dinastijam. To
je resi- Kdor pravi, da gre kriz
v boz proti polumesecu, ia -
laze.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
zRTvE BALKANsKE voJNE.

Kako velika je zaslepljenost
vojnih fanatikov, kaze ogromno
stsvilo mrtvih in ranjenih voja-
kov, XII Jill je do sedaj zahteval
mOloh ma Balkanu. 16. novembra
so sestavili v Londonu ma podla-
gi podatkov, XII so kolikor mogo-
&c natanki, statistiko. pc kateri
je bio cd tega casa v sedanji bal
kanski vojni ubitih in ranjenih
mad 100000 vojakov. To stevilo
je pref premajhno kakor preveli-
ko.
Pc narodnosti so izgube sle-
dece:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
Ia ljudstvo je vse dobro.

Mas bratski list V Kelmorajnu
"Rheinische Zeitung' poroca,
da je tamkaj V zadnjem casu o.
bolelo silno veliko oseb ma INA
kin zastruljenja. vSled mesa.
"Rheinische Z%eitung' je sedaj
razkrila vzrok teh zastrupitev V
clanku, Xxi je zbudil sploSno po-
zOrnost. V okraju Duren so me-
sarji pokupili silno veliko bolne
Irvine, jo zaklali in poSil.iali da-
lee naokrog. Meso ie bilo dosti-
KRAFT tako, da ga zelezniSki urad-
Mkt MISC hotel sprejeti zaradi
groznega smradu. V okraju Dill
rem so klavnice, XII daleG naokolo
slove po TEN. da Sc V Nth kolje
ma jslabSa zivina - bolna in Xxi
je tik pred poginom. VISA zadeva
je sedaj pred sodiStem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
KOnvenciia A. F. OF La
Dor.
(Nadaljevanje 5 prve strani.)

Drugo tako Skandalozno IN
neodpustljivo Salo 81 je dovolil
Rev. Thomas, ki je priporocil. da
maj hi Sc vsaka seja pricela I
molitvijo. Gompers hi lahko to
naredil. Vsi napredni delegate
so mnenja. da je danes samo V
Ameriki kaj takcga mogote.
Med rozpravdmi je veliko po-
zornost in hud odpor phi vseh
delegatih rodilo pismo zvez-
mega pravdnika Wickershama,
naslovlicno ma predsednika Tafta.
u tega pisma je razvidna breA-
mejna lwmparija. katera Sc godi
Ia kulisami 4 vednovStjo naSe
mad vse pravicne' Wade. To
pismo pripoveduje, da je detek-
tivska agencija famoznega Burn
sa ma najostudnejSi naGin pre-
skrbela obsodbo nedolznega OBJ
dolzenca. ako je kapitalistiGna
druhal to ~zahtevala. Ako bi kapi-
talisti emo ali drugo osebo SPA
viii V .jeco. so jednostavno sporo-
eli svoje zelje omenjeni agenciii.
Detektivi so obdolzili tako zrtev
zlOcina. $ katerim so io mOgii ma
en- ali ma drug nacin spraviti "
dotiko. Ko je zrtev enkrat priSla
pred sodisJe. so detektivi gledali
ma to, da so priSli Ia porotnike
TAXI ljudje, o katerih so bill ST
gurni. da bodO nedolzrega ohio
zenca spoznali krivim. Pred tenn
cloveSkimi psi, ~najveGji poSte-
MAX nj warren. Stevilo takih ne
81 ecnih zrtev je veliko.
To pismo je bilo pisano 10.
maja 1912, a mas ''pravicOljub-
nj Taft nj nit 4 mazincem ganil,
da naredil konec takim srednje-
veSkim krivicam ter da hi tie clo-
veske hiJene preJele zasluZeno
kazen. Lopovstva te vrste Sc $
Taftovo ~vednostjo nadaljujejo.
Med druge vaznejSe razprave
spada tudi ShermanOv proti-
trustni zakon. ma podlagi katere-
ga uniie nimajo pravico poziva-
ii k bojkotu roper kako tvrtko.-
Razprayljalo Sc je tudi o Strajku
pri chicaSkim casopisju. Celia
zadeva st je izrocila posebni ko-
misiji V preiskavo. - Med akci-
jami "a bodocnost .je tudi orga-
niziranje delavcev V chicaSkih
klavnicah.
Pri volitvah V odbor lie "a
enkrat Sc zmagal Gompers in ME
gova klika a MENU nasprotnO
razpolozenje pa prica. da Sc tudi
njegovemu diktatorstvu bliza
konec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
ZRNA IA "GLAS NARODA'

elias Naroda in njegovo osobje
"lJubi' s. y. p. j. vedno samo
oh casu, ko obdrzava svOje kon-
vencije, da il poSlje svoje tele-
CRANE IL katerih pa ne odseva mic
druzega nego lin "a njegov biz
Mss. Med casom, ko nj konven-
eli, je bill Glas Naroda vedno IT,
SIT z~avratni hajduk, XII je pri vsa-
Xxi priliki nudil v pomoc sovraz.
nixon Jednote svojo prostituira.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
DIVE Sikh IL AVSTRJE.

Ida Barber piSe: o ''Cesarski
kuhinji ma Dunaju": Zanimivo
je lopazovati ~priprave "a dvorno
svecanost. he wee dni poprej VIA
da V dvornih kuhinjah zivahno
vrvenje, IA stotine kokoSi, gosi,
rae, fazanov in puranov priprav-
ljajo, ma to pa jih spravljajo ma
meter dolgih mizah V kleti. Ku-
harji in kuharice, vsi belo oble.
ceni, z belimi pokrivali, delajo V
glavni kuhinji veselo Jill je opa-
zovati; najredkejSe ribe. najiz-
branejSe vrste sadezev in sociv-
ia. cele vrste mandeljev, rozin,
stolcenega sladkorja Sc priprav-
ljajo. Cele baterije konserv pri
marsirajo, S katerimi polnijo tor
te in druga mOcnata jedila, V
stranskih p%rostorih so postavlic.
ne konfiture, socivja in izvleGki
liz vseh dezel.
Bratski list 'Arbeiterwille' pi-
Sc: V cettrtek zjutraj so naSli 60
letno zeno Mario Cukovo ma uli.
ci, kjer Sc je zgrudila cd slabosti
bila je popolnem zanemarje-
mem stanu. Starka vsled lakote in
strasnih bolecin nj vec mogla ma.
d~aljevati svoje poti. Prepeljali SO
10 z resilnim vozom v mestno boil.
nico, kjer so dognali, da starka
nj lie s pokrita z mrGesi, ampak
je tudi imela ma CLAW rano. ma
kateri so zrli crvi. Uboga zena nj
imela v Gradcu nobenega stano-
vanja. Nazadnje je stanovala v
~Zeillergasse in sedai je bila brez
strehe. Lacna, bolna, brez strehe.
Zdaj j bodo v bolnici ozdravili
cd crvov pokrito rano, ocistili 10
bodo mreesa; nekaj dni lahko u
Viva bolnicno hrano. In potem Z
Potem 81 zacne "a starko bedo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
Ruska obsodba.

Pred kratkim je bill ruski pisa
tell Siborskij obtozen, da je clan
Observation-Disclosures stranke in
da je pri volitvah V drugo dunno
- pred sestimi lett - agltiral "a
socialdemokraticnega kandidata.
SodisGe ga je obsodilo ma izgubo
drzavljanshih pravic in V dosmrt-
no pregnanstvo Sibirijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
Pred SplOSnim klanjem
v EvrOpi.
DELAVCI VSEH NARODOV Sc
MORAJO UPRETI ME-
SARJENJU!
(Nadaljevanje $ prve strani.)

najbolj drasticna sredstva kot
~generalni strajk it'd.
AmeriSki delavci amoremo So
delOvati tenn protivOjnem gi-
baniu V prvi vrsti ma ia nacin, da
omrzimo tisto pTokleto navdu-
Sevanje Ia jedno ali drugo drzavo
V vojni. Iii moramo med nase Sc
nezavedne delavske brate in Jim
~povedati, da vsaka vojna je bar
barsko klanje, XII nosi dobiGek lie
kapitalistom in kronanim razboj-
nixon, delavcem prinese lie krog-
lie, razbite ude in bedo. - Pove-
DAFT Jim moramO, da evropska
vojna, S katero grozi Avstrija, bi
uniGila vse, kar so zgradile prid-
ner oke in umne glave in vrgla
kulturo najmanj 30 let nazaj. -
POvedati Jim moramo, da vpliva-
jO ma svoje delavske brate - so.
rOdnike, nance in prijatclje V
start domovini pismenim potion
prot vsaki vojni. - In povedati
Jim tudi moramo, da sluGaju ce
bi Avstrija klicala svoje podani-
Ike il Amerike pod orozje. da ne
DO nihce TAX bedak in osel, da bi
sci tia MORT svoje brate pc razre-
du! Nselej in povsod. javno in
privatno, pri delu in ma protest
nih shodih moramo grmeti naSim
delavskim bratom: Vstanite, de-
lutte prot vojni!
Drugic: Prisko6iti moramo ma
pomot delavcem V Evropi gmotno
S prispevki. Pomagati moramo
vsi, vsak pc svojin moceh sodru-
gom ma Balkanu. V Avstriji, Ru-
siji it'd, kje so in bodo na.jbolj
prizadeti. Delavsko gibanje V pri-
zadetih drzavah DO silno trpelo
Velikanske zrtve bodo. Gibanje
ma Balkanu je re deloma unieeno.
Srbski in bolgarski sodrugi uni
rajo ma boiisGu ali leze ranjenci
v bolnisnicah. Casopisie .ie prene-
halo. Bolgarska vlada .ie zatrla
socialisticne liste in zaprla ured-
nike, XII SO Sc upali neustraSeno
povedati svoje miSljenje prot
voJni. Tajnik stranke je bill ma
javnem shodu cd fanatiene mno-
zice zaboden. ko ie govoril prot
klanju. V Avstriii ne bo mic bolt
81, wee pride do najhujSega.
Zatorej bodimo pripravljeni.
BOZ posastnemu molohu vojne!!
.Zivela mednarodna delavska
solidarnost!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26

he skebske cunje, da so Jednd
opravljali in j skuSali prizad|
Ii moralne in gmotne Skode. II
kazev IA to je S polno.
Ali vsprico teh dejstev nj
jasen dokaz, da igra zanikar)
skepska cunja V New Norku. u
go najgnjusnejsega hinavcag VI
go zavratnega bandita2 Fe.j!
"Glas Naroda', list brez pr
grama III naGel, zurnalistida
prostitutka, dopoveduje V svo
profaniranosti, da je tudi "a 1
cializem, ampak kakrSnega =
Stopajo sloveE5ki socialist. 4
hi nam ljudje pri Glas Naroda 2
mogli povedati. h kateri socia.
stlcni organizaciii spadajo? A
hi nam mogli nokazati clanek.
Je izsel v Glas Naroda. V katerd
priporOcajO socialisticno stranh
socialisticno organizaciio sploI
Ma dan. l.iudje, ce noGete osta
Y oceh slovenskega delavstva
Ameriki, navadni lazniki in T.
navel!
Dostikrat Sc .je culo. da vet
Amer. Slovenec "a bro poneu
njevanja ameriSkih Slovenc
toda to meSto sliSi zanaprei Gv
Narodu New Yorku! Kav
Amer. Slovenec. abstrahira cd 81
jarjevih Gene. Sc vedno visoH
nadkriljuje Glas Naroda. kar
tiGe elementarnih GasniSkih ma
eel. Z ozirom ma en gotov prI
gram. Glas Naroda hi torej
vsej pravici lahko mosil nacelj
glasilo poneumnevania. hind
silva, zavijanja in lazi! Doby
tex. Gospoda,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
SOcialiZem mOgOcuO
n%apreduie.
(Nadaljevanie S prve strani.)

RI" .f q
Kristan re odsel nazaj V starr
kra.j.. Celia morska kaca SOjarie-
viii napadov pa dokazuje strah
pred Kristanom in strah pred ma
raSGajoco silo sociaiizma. In
"Amerikanskl Slovenec", kateri
ina danes to tesko nalOgo, da sc
V imenu sioyenskega p~opG>>tya
postavlja nasproti drveci lOkomo-
tivi socializIna, dina IL vsakega
svojega stavka, il vsakeGa tlankl
bojazen in strah pred s%ocializ-
nom. Ia list je zadnJe case ma
gromadil fdZ"r napadov IA sodr-
+ ristana Sc cello goro !azi in smeS
nth bedarij { sociailLmu IN socii-
listih. Ma vse tiSte lazI in bedariie
sc ne izplaca odgovarjati. kCn-
Statiramo samo, da vsi napadi
"Amerikanskega Slovcnca' ma
socializem in socialiste, kar jill ie
nakidal zadnja diva mcseca, MISC
ME drugega kakor odmev jeze,
crnega gnjeva in blaznoga strahu
pred narascajoco silo s~ocializma
med jugoslovanskimi delavci v
Amerik. S tenn je povcdano vse.
Ia Rev. Sojar.icm in Amer.
SLOW je zatulil elias Naroda''.
Ia list tuli V imenu b~reznaGelne-
zev. SifkartaSev, zemljoharanta-
tev, radi = hi = kapitalistitcy IN ka-
pitalistom politicGO orodanih duS.
IL tuljenja tega .isil tudi odmeva
blazen strah pred ~napredkom o
cializma med jugas!cvanskim de
lavstvom. S TEN, la ''Glas Naro.
ia smeSi in DodcanJu.ie social
sc. pobija sam iebc; kaiti ce hi
Lilo socialistov tako malo III see Di
bili tako slabi, 2otem So mn N;
treba cisto mic bait in hi .iih sploh
ne vpoSteval kako. rreSnja ie:a.
Ako hi "Glas NarodL' hotel biti
poster in odkri, 'SrGrr. potcm hi
moral pisati: ''Viiuno, da socia-
iisti rastejo kot kvas. da 81 osva-
postojanko "a postojanko in
da je Nth mos vsak dan veGja.
Mi kot zagovorniki kapitaIixma
in vseh kapitalisticnih zlOGirov
vldimo nevarnost "a mas V naraS
canju slovenskih socialistov. cato
jih o6emo "fajtati" in "G!as Ma
roda' BIO zadnji, XII odneha V tenn
obupnem boju; odnehal DO IL ia
krat kadar - pogine!' Tako hi
moral pisati "Gl. Mar" in pove-
dial hi - resnico.
elias Naroda" in ''Amerikan-
ski Slovenec", Xxi Sc drugace gle
data kot pes in macka. sta Sc re
veekrat zdruzila, ko je Slo prot
sOcialistom. Sedaj sta zopet zdru-
zena. Dohro hi bilo, da Sc .jima
~pridruzijo tudi ostali slovenski
kateri - razen par izjem -
zagovarajajo danasnji zlocinski
kapitalisti5ni sistem. Cimprej
- tembolje! Mi smo pripravljeni
"a BOZ.
Pripravljeni smo, ker vemo, da
Sc borimo "a praviGno stvar -
ker vemo. da raste nasa moe in
ker vemo, da VISA gonja prot nam
Odprta in zahrbtna, izvira IL stra-
hu pred socializmom.
cato pa bono zmagali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
LISTNICA U~REDNISTVA.

V. T., Mexico. EngieSki ana
histicni list izhaja pod imenq
Mother Earth, XII .je mesecnI
III stane dollar ma leto. NasloI
Mother Earth. 30 w. 26th !
New York, y. Y.
Tukaj dobiste tudi lahko vJ
kovrstne anarhisticne kujige.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
Pevovodjo

To pevsko druStvo obstoja u
lastnim charterjem ter ina svo,
dvorano in $ potrebno IA por
V petju, kakor tudi glede sploSl
izobrazbe ina mad 200 rednih
podpornih clanov, katerim osk
buje citalnico, dramaticne prid
ditve it'd, vsled tega .je ten
drustvu obstoj trajno zasigura'
DruStvu Sc zaveze placevd
svojega ~pevovodjo in ucitelI
tocno vsaki mesec, ter oh end
mu gomasati k boljsi eksiste1|
tudi izven druStvenega delokf
ga.
Pevovodjem dobre zmoznd
Sc nudi lepa prilika.
Ponudbe in informacije mai |
noSljejo do 10. dec. 1912 ma
deGi naslov:
SLOW pew. in izobr. DIR. "Bled,,
Lock Box 2S1. Conemaugh, d
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
KIDD JE REV. SOLAR?

Rev. Anton Solar je tisti figamoz, kateri ie ma iavnem
shodu v Chicago dine 3, novembra t. !. prOSI SOdruua
Ia OproScenie rekOc:
"OprOstite, q. kristan, nisem razumel, kaj mi
Site z besedO ''reVOluciia"!
Je tisti figamoz, kateri je rekel ma istem shodu:
&c. kriStan je pOVedal VelikO dobreua i'm iaz
dam cast Ia to-!
In dale je rekel:
"Dragi sOdrugi, socialist! Boo vam pOmaaai!
JAZZ VAN Zelim VSO SrecO'!
In ia fisamoz Sc vedno napada sodruga Kristana v
Amer. Slovencu". Sc vedno sam sebe smeSi, pobiIa in
postavlja ma glavo.
SlaVa figamOZu!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26

ynovie. Ubogi, start ljudje pac
morajo %pretrpeti sedanji druzab-
nj red pc wolff bozji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
: Mojstrski racunar. Ma =;

mo]strSE racunar. Ma ZadnJi
sell "Royal Asiatic Society" V
Kolombi so zbrani uccnjaki str
nell mad izredno racunarsko emo
znostjo deGka Arumugama. V ne
katerih sekundah je re;il deGek
najbolj zamotane raGunSke nalo-
&c. Ena Cd nalog ST. je n. pr. gla-
sila: "Trgovec napravi veliko DO
iedinO. Ina 173 goStov. vsakega
COSTA pogOsti L II proncentov ri
"a. koliko zrnec je dobilO svetiSce.
zee je bio V vsaki merici 3.341.272
zrnec riza?' Cez tri sekunde ie
decek povedal odgovor: SvetiSce
je dobilo 10O.913.70 in - sto-
tink zrnec RIA. Scveda so gospo-
die, Xxi so decka izpraSevali, pref
natancno izracunali nalogo. Re-
XII so mu, da Sc je zmotil "a deset
zrnec. Ali racunarcek .ie odloGno
zmajal z glavo in ostal pri svo-
Jem. GOspodje so Sc cnkrat pre-
racunali in Sc sedaj prepricali.
da je incl deGek prav. Pri kraj-
Sih naloga HE deGek take hit.o
r%acunal, da je povedal ze med ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
Skupaj - "a, 500 - 1890

SkupaJ - $4,000 - 163. 900
Tu pa MISC vstete stevilne zrt-
We raznih moritev, Xxi Jill je vo-
jastvo vseh petih narodnosti IL
vrsilo mad prebivalstvom. Sluca-
:. te vrste sc tako Stevilni, da Jill
je nemogoce ceniti. Ravno tako
tudi MISC vStete zrtve, XII so pod
legle lakoti i'm bOlezni.
Denarne zrtve so cenili voja-
ski strokovnjaki ma mad 100 mi
linnov dOlarjev do omenjenega
datuma.
Kljub TEN groznim posledicam
pa so ljudje, XII Sc navdusujejo
"a TAX vojni blagoslov in kar GO
RHO cd same navdusenosti. Kdor
ori njih vso grozo trezno premisli
in Sc upira takemu barbarskemu
klanju, je pa pri NTH "brezdo-
movinec", izdajica naroda Ia.
lostno dovolj!
Oh Novem letu DO incl "Prole-
tarec" 1000 novih naroeuikov
wee. Glej, da Jill kaj dobis, So
drug! v kontest! d.
Naprei "a 1000 novih naro6ni-
kov! R
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26

finance, katerega 81 vGeraj sre
cal, je pripravljen narociti Sc Ia
"Proletarca''. Pojdi k MENU il
priglasi So IA kontest.
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1912-12-19
WOMEN SHOULD NEVER
USE HARSH PHYSICS

Women are especially susceptible to
constipation and their more delicate
organisms rebel at the violence of
cathartics and purgatives. Drastic
medicines like. salts, mineral waters,
pills and powders may afford tempo
rary relief, but their violent action on
the stomach and bowels tends to up
set the entire system.
A mild laxative is far preferable and
more effective. The combination of
simple laxative herbs with pepsin pre-
scribed by DR.. w. B. Caldwell, and
sold in drug stores under the name of
DR.. Caldwell's Syrup Pepsin, is ideal
for women, being gentle in action, pos
tive in effect and pleasant to the
taste. A spoonful of Syrup Pepsin at
night will bring natural relief next
morning and, used regularly for a
brief period, will SO strengthen and
tone the muscles of the stomach and
bowels that there will be little, if any,
further need for medicine.
DR.. Caldwell's Syrup Pepsin can be
procured in any drug store. Your
name and address on postal to DR..
w. B. Caldwell, 2O3 West ST., Monti.
cello, ILL.,, will bring free trial bot.
tie by return mail. Adv.
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1912-12-19
m0o0a5zmseM oona~ MzaI7aHw5M " Barnes

from somewhere In connecticut DuyS
a black suit of a rather peculiar tex
ture from cloak and suit house that
receives a great many mail orders.
She requires a thirty-eight coat with
sleeves heightened two inches and a
thirty-eight skirt let down an inch
and a half. That's enough to identify
any person"
Il must confess l still don't see
how that knowledge will help YOU"
''In these days of system every
house that sells women's garments
has elaborate card indexes. The great
est expense they have is in altera-
lions. They figure that a roll of cloth
that costs so much will make SO many
suits of a certain pattern which they
will sell for so much in certain
length of time. They figure on max
ing SO much profit on the suits. If
the cloth is all right, the pattern pop
ular and the price reasonable, they
can figure to certainty on their prof
it's, except for one factor-alterations
Alterations require the time of skilled
work people and also correspondence
and frequently extra express charges.
The aim of the manager is to reduce
alteration to a minimum. For that
reason he keeps record of every al
iteration made. This particular dress
happened to come from a store where
| know the manager well. 1t is their
busy season just now, and l took a
chance on finding him in his office. l
described the goods In the suit, gave
him the size and the sort of altera-
tons that had been made on it and
asked him to have his card index
looked up. / told him in all prob
ability the woman / wanted to know
about came from Bridgeport, Conn,
or near there. 1t happened that only
three of the eight suits they had made
from this piece Of goods-at least the
only ones entered on the alteration
carlsbad gone to Connecticut OF
the three, two We're thirty-six coats,
SO they could be eliminated at once.
The third one had had the sleeves
heightened and also the skirt. The
sizes corresponded, so there was very
little doubt that it had been this wom-
an who had bought 1t, Miss Sarah
Sackett, the woman who committed
suicide here
But even so" protested, still mar
Yelling at his revelations, how did
you get the rest of your information
about her so quickly?"
THE address she had given was in
care of the express agent at Bridge
port Such an address in large city
would mean nothing, but in a place
the size of Bridgeport the Inference
was plain that the agent was probably
The Washburn times. [volume] (Washburn, Wis.) 1896-1976, 1912-12-19

an acquaintance. If she lived in
Bridgeport, she would have given
street and number. | concluded at
once that she lived in the suburbs
near Bridgeport. called UP the ex-
press agent, and he gave me the rest
of my facts
Did he tell you why she committed
suicide?"
He doesn't dream that she has,"
the inspector replied. II put my ques-
tons in a guarded way and he hap
pened to be garrulous fellow, who
readily followed my leads. All 1
asked him was where a letter would
reach Miss Sarah Hackett, saying |
had forgotten which rural free deliv-
cry route it was that she lived on. He
told me that she and her brother were
still living on the old Sackett place,
Route No. 1. explained that l want
ed to make sure of an important let
ter reaching her at once. He told me
she was away, explaining that he had
seen her come down to the station
with her brother, and suggested that
it might be a good idea to send the
letter in her brothers care, and told
me the address of the bank where
her brother could be reached. So you
see it is all quite simple when you
know how"