Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-10-01

bOdO Uncle TIL d0Dre kSelte ,
pred vsem re zaradi tega, ker je
toliko tisoG vojaStva, Xxi prejema-
jo denar, da ga jim banke zopet
odvzamejo. Ravno TAXA igra Sc
odigrava sedaj V Maroku, ma XII
tajskem it'd. Komaj sc je Bosnia
anektirala, Sc je brz ustanovila do
Ii agrarna banka. Kako prefrigani
in zviti so ii moderni denarni spe-
kulantje, kaze posebno drasticno
| ~potresna nesreca V mestu Messi-
ma. V tel nepopisni nesreci, tugi,
zalosti in %revSGini, so grabili ro-
parski oderuhi - seveda ma pow
Sc postavni naGin. Takoj pc potre-
SUI Sc je zaGelo nabirati "a nesrec-
neze po vseh drzavah, in re so sc
priGela poneverjenja. Zupana in
dvanajst mesGanov so zaprli cara
di poneverjenja. Ali Sc vecji plen
so 81 pri TEN ugrabili razni borzni
bancni in drugi denarni sleparji.
IL najvecje nesrece ~napravilo je
nekaj takih sleparjev najboljse
ksefte, najbolj mastne dobicke.
Ali nj to rop2! Namesto prizade-
vanja V pomoci do nesrecnih, pref
VISA dobickazelina in dobro orga-
nizirana razbojniSka banda, kako
bi Sc dalo Sc wee profita, kapitala
izpreSati. Oficijelna Italija STEER
pravi, da hOce V Zanemarjeni de-
zeli Tripolitanije razSirjati kul-
turo. VISA tako imenovana koloni-
jalna politika nj mic druzega ne
go pod lepSe glaseco firmo orga-
nizirani rop. In kako rafinirano,
kako zviiaGno Sc pricne razvijan-
je kolonijalne politike. Sprva Sc
odpoSlje misijonar nekoliko tai
pod seboj, re pride "a MIN trgo-
wee - Spekulacija Sc priGne ma
vse nacine tako, da so domaGi ro-
dow naenkrat tujci ma lastni zem-
LII. Sedaj Sc naenkrat zahteva vo-
.jaska pomoc IL Europe. Torej IL
prva pridejo $ krizem, rozenkran-
com V roki V Aziio, Afriko in dru-
&c take dezele, in konecno pride
jo puske, topovi i'll bajoneti. In
to ropanje, neusmiljeno %ravnanje
z drugorodci, preganjanje. uni
cevanje NTH zivljenja in imetia
- to sc imenuje kultura. civiliza-
eliza.
Kapitalizem 81 osvaja korak Ia
korakom cell svet. On Sc posluzuje
V dosego svoiega namcna vseh
mogocnih srcdstev. Cerkev, drza-
va. narodi. vse je lie igraGka ro-
kah kapitalizma. Vedo. znanost in
s iznajdbe ma polju tehnike IL
porablja kapitalizem kot pomocek
"a povecanje in razSirianje syoje
moci. svoje oblasti.
Ali moderni kapitalizem hoGe
Sc vse wee. On hoce biti le jedno-
stranski gospodar in ime.iitclj -
recimo - samo denarja, Ne On
hoGe YES cloveSki rod zasuznjiti,
YES Svet ZagOspodariti. vSo vred-
most sveta osyojiti. To, kar Sc nj
~poSreGilo Perzijcem, ne Starodav-
MIN Rimljanom, ne Karolu Veil
kemu, ne Napoleonu, XII so vsi sire
mill "a osvojitev celega Sveta -
to hoce doseci ma vcliko tcmelji-
tejSi popolncjSi nacin moGerni ka-
pitalizem.
Ali Sc bo to kapitalizmu tudi
do konca vse p~oSrctilo? Kdo vel
Ze vstaja ma obzoriu move dobe
njegov n%asprotnik - socializem.
In tn 81 s%tojita diva velika Ego
dovinska nasprotnika V boju. Gre
Sc IA to, ali maj lie nekateri boil
srecni spekulantje res vse vrcdno-
sti, vse dobrote tega sveta imajo
pod svojo oblastjo. ali maj Sc IRE
di cloveski druzabni red tako, da
bOdo zemeljskih dobrot delezni
vsi, da bodo gospodarji vsi.
Dandanes vlada ma svetu kapi-
tai, socializem pa hoce, da zavlada
in gospodari ma svetu delo. Dan
danes je delo vir nesrece in siro-
maStva: socializem hoce. da DO
delo V blagor, V veselje vsem, Xxi
delajo. Delo bodi simbol pravega
c~loveeanstva. Kapitalizem pa ubi-