Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-03-26
POrOcila il naselbin
Milwaukee, Wis. II

V Milwaukee je. kdo bode zm.na,
pri mestnih volitvah dne . 80
t. |. Bode-li mestna uprava se o.,.
la V delavskih rokah?
Sedem kapitalisticnih dpav,;
kew prinaSa dan "a dnevom No;
podlejSe lazi o sedanji administrs
Gin. kapitalisti Sc posluzr;s;a
najbolj umazanih sredstev. SANE
da bi zopet dobili mestno unravo
V svoje krempljc. Ali vse kaie. A,
Jim TO ne bode mic pomagalo. Vi. |
di Sc, da ljudstvo sploSno prizna.
VA. ia je sedanja soialisticna me.
stna uprava najbolja. kar iih ia
kedaj imelo me>to Milwaukee.
Cudno, kaj ne. zakaj kapital;sti
razni kontraktorji in korporaciis
MISC zadovoljni 5 to upravo. "a.
kaj' Iato. ker ii ljudje sedai
ne morejo wee polniti svciih ze.
poN T. mestnim denarjem potion
raznih mestnih del. ker ne sme;o
odirati revnih davkoplaGevalcey
kakor so to delali pod kapitalistiS.
mimi upravami. skratka: ker 10
sedanJa sOcialistiGna mestna upra.
va odpravila YES kapitalistieni
humbug IL mestne hiSe. oziroma IL
mestnih uradov. Seveda. Ia kori.
stolovska sodrga Sc STEER della 50.
daj IA najboljSe prijatelje davko.
plaGevalcev OZirOma delavstva. a
Samo nato. ker il voda V grlo to.
ce. drugace pa so sploSne koristi
%meStanov, kojih ogromna veGina
so delavci. deveta briga. A Nil.
wautani SO Spoznali te volkove v
tloveSki obleki in bodo zato de.
lali Z vsemi silami ma to. da osta.
ne Sc vnarrej socialiStiGna stran.
ka ma krmilu: kajti Socialisticna
uprava je tekom svojega dveletne.
ga uradOvanja pokazala. da ina
vedno in povsod pred oGmi kori.
SIT delavcev.
Ker jedna teh Strank - repub.
likanska ali demOkratska - ne
Steje velikc. zdruzili sta Sc skup.
no V emo gnezdo. Ustanovili so 81
nekako stranko. katero imenuje.
10 nestrankarsko stranko Non.
partisan Party (Rebunkokrati).
Napeli bodo svoje zadnje moGi.
da hi zopet priSli ma povrSje, kar
pa upam, da jim ne DO Slo. Della.
wee V Milwaukee Sc zavedal Phi.
sci je do s%poznanja. da. ako della.
wee more narediti VISA na.iteija,
$ velikanska in najumetnejsa
della. bo gotovo tudi sposOben. da
81 bo tudi sam uredil svoie razme.
re. Ali kadar Sc gre pri volitvah,
da hi delavec dobil svoje zastop-
nike. kateri hi mu pomagali do
pravic in boljSih postav "a. delav-
sko stvar. pa pride kapitalist ali
Nth agent in ii enostavnO pove-
do, da ii. delavec, nisi spOsoben,
da hi 81 uredil poStave in svoje de-
lavSke razmere.
Primeri Sc. da vGasih delavec
zahteva "a svoje delo malo boljsi
koStek kruha. Igodi Sc. da ga "a
to pc sedanIji postavi. katero 81
tudi ii pomagal narediti - takrat,
ko 81 volil republikance ali demo
krate vrzejo V ieco. Ia vzgled
so nam lahko Strajki Y Lawrence.
Mass. in drugod.
cato Slovenci, ma dan volitve
oddajmo svoje glasove "a delav-
sko, t. j. socialisticno stranko, ker
Sedanji mcstni Odbor in zupan
Seidel so pokazali najveGjo skrb
N z~boljSanje mesta in delavskih
razmer Y kolikor jim sedanje, pc
kapitalisticnem sistemu omeiene,
postave d%opuScajo; kajti kapita-
list imajo Sc vedno pod kontrolo
drzavno in dezelno postavodajo.
Posledica temu .ie. da VISA velika
podJetja in trust lahko pomnozi-
10 svoJe premozenjc "a miliOne
vSako icto. Tenn ljudem je vednO
bo'jc i'll so vedno bogateji. cast
SO pa vedno slabSi - "a delavce.
kapitalist hoce imeti vse. delavec
pa dobi lc drobtinice. katere pa