Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-17

IL zraka, ali pa tudi eete beieS;h
voJakov, XII so pometali proc ORC.
zJe, da lazje beze, XII Sc ne NOR.
10 prav mic braniti. odzada; n.
tisoce potolcejo - vse to ie ..;n
nasko' in strategieno
"obcudovanja vredno". Zayratn;
umor, XII ga smatramo V navsd'
mem zivljenju "a najbolj pabno
glgantsko in heroi6no dejanje. in
clm vecje je klanje, XII Sc lie izvr.
silo in elm wee cloveskih Bit; i
zrtvovanih. tembolj obcuduia;o
in slave ~vojaskega stratega cara.
Oh deJanJa Xxi so mu Sc zrtyovale
mnozice zivljenja polnih bitij.
To je bistvo modernega mill.
tarizma. In kaj je ljudska izobraz.
baY Nacrtoma izvedeno dviean;e
dusevnega obzorja ljudskih mas
$ pOuGevanjem V vseh izobrazn;
strokah, ki, elm temeljitelise in
obsirnejse je, bolt povzdiguie
cloveka mad zval. zavede il bar.
barstva V civilizaciio in hstvaria
IL lJudi lie lie duhovita in inteli-
gentna, marvel tudi i~zobrazena in
plemenita bitja. To je glavni ma.
men lzobrazbe. VzviSen ie ia eli
in sluzi eloveSkemu napredku. Mi.
litarizem in NIGGA ~poslcdice. pa nj
me drugega nego b~arbarstvo sta.
rib casov, spojeno z zavratnostio
in zvijaco. Ali more biti 5e veS.
Jill nasprotijP
Ogleimo 81 scdaj Sc Stevilke.
XII Jill porabljajo "~krSGanske DIR.
zave" evropske "a m~ilitarizem in
"a ljudsko izobrazbo. Velika raz-
lika med tenn SteviIkami mai nam
dokze, koliko pravice imajo te dr.
zave, ~ponasati Sc $ c~ivilizacijo.
Vseh II znatnejSih 'krS6anskih'
evropskih draw ida ma leto "a
vojaSke namene in Steer oh mir
mem casu 6232 milijonov. V miru
%torejl Oh vojnem casu hi bilo to
lie pray minimalen znesek V pri.
meri z Onim, kar hi izdali takrat.
In koliko' dajo to drzave "a
kulturo, "a potrebnC ljudsko izo-
brazbo? Nekoliko wee nego Getr-
tino tega, kar daio "a militari.
zen oh mirnem casu. namreG 145O
m%ililonov. Toda niti ia primero-
ma malenkostna vsota ne pride v
prid pravemu ljudskemu pouku!
' tel svoti 81 vSteti vsi izdatki
Ia duhovSGino - in clani tega
stanu dobivajo vecinoma pray le-
ne place, nekateri imajo dohodke,
XII iih utegnejo knezi zavidati.
Nemcija daje IA vojaStvo ma le-
to lip milijonov, "a ljudsko izo-
brazbo pa SO milijonov, torej
.rikrat toliko IA ,ojsko nego "a
~izobrazbo. Avstrija in Francija
dajeta 3 in rolkrat roliko "a vo-
JaStvo kakor "a ljudskc izobraz-
he. pobozna Npaniia Stirikrat.
Belgija tudi Stirikrat. Holandska,
AngleSka in Ogrska pa cello 4 in
polkrat toliko denarja "a vojaSke
kakor "a izobraievalne nar,ene.
in ltalija, Ia siromaSna driava
rabi "a svoje voiaStvo 6 in pol.
KRAFT toliko kaGor IA Sole. barbar-
ska o!tcnoksns Russia pa kar H.
KRAFT toliko. Ia izobrazbo ina ma
SIednja veledrzava ma razpolago
komai go miliionov. IA militari-
zen pa 76S milijonov. Rusiio pre-
kaSa V ten pogledu lie Sc Portu
galska, novopecena republika, Xxi
i7daje ma lcto "a vojaStvo 40 mi
lijonov, "a ljudsko iz0brazbo pa
cele tri milijone.
To so tiste evropske drzave, XII
so tako ponosne ma svojo kulturo
in civilizacijo. Ia vojsko, "a bar.
barstvo mecejo vsako leto milijar.
de, ces, da je to potrebno "a
"vzdrzevanje miru.' Pravzaprav
so pa to posledice imperialistic-
nth zelja pc ropu. XII imajo edino
namen. koristiti k%apitalizmu in
llndSke mase ma znaSaio miliinna