Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1912-08-07
ZASEDANf K0NGREssU.
v pondeli, dne 20. cervence:


kterf senatofi jsou proto, ably Sc
wee nechala az do podzimniho "a
sedani kongressu, coz 81 sam Ar
chibold preje, ale kladou "a pod
minku, ably Sc obzalovany vidal
sveho mista az do t6 DOLBY, kdy
bude o jeho zalob6 definitivne roz-
hodnuto. Kdyby byl osvobozen,
zaujal by pax sve pisto zpet. -
Archibold podal odpoved k obza-
lobe, nfz popira svou vinu Gel
ku a kazdem jednotlivem bodu
obzaloby, ac nezapira, re sledoval
pfi sve soudni cinnosti obchodni
zajmy, ale to pry bylo jeho SOU
kromou veci nemelo ma rozsud-
ky jim vynasene zadneho vlivu. -
President Taft a sekretar vnitra
pracuji k tomu, ably vodnf sila
lesnich reservacich, kterou Sc
nyni V kongressu jedna, znstala
majetkem Spojenych Stath i
kdyz bude jeji developovani sve-
reno soukromym korporacim, ably
dostayaly Spojene Staty re zisku
sy1j dill. Sekretaf yalky vyslal
vojensk6 inzenyry ma prohlidku
ysech horskych vodopadd nez Sc
jedna a ii mu dodali odhad ceny
a nyni administrace zada, ably ma
tom zaklade byl kongressem zakon
formovan, tax ably lid dostal . ce-
ny t6 svuj dill We zpisobe poplatkI
. cisteho zisku. Proslycha Sc, ze
president Taft hrozi yetoyati ia
kon, nebude-li mem protektova-
no pravo lidu a ieho zajmy v bu-
doucnosti. Cukerni trust, ktery
sidil vladu falesnymi yahami
byl pfi tom chycen, yyporadal Sc
jiz yladou a zaplatil do poklad-
hadu, byla vlada osizena. ~ V do
hadu byla vlada osizena. V do
me poslancd zacala Sc znovu pro-
jednavati celnf pfedloha bavlne,
ktera byla presidentem Taftem We
tovana - Kongressnik Kinkaide
podal snemovne nabidku Johna
Gilberta Friend, ktery chce dati
Wade stado bnyold, jelenii j.
nych vymirajicich Americe wi
rat zada jen, ably Sc vlada o ne
nalezite postarala. Kinkaide ma
vrhoval "a tim n6elem oploceni
reservace II Niobrary, ale snemo.
vna jeho navrh zamitla. Kinkaide
prohlasil, re sc to postara, ably
Sc jeho navrhu ujal senat.
v utery, dne 80. cervence II
Senat zavrhl vsechny celni dodat-
ky prijate domem poslancn po-
slal je zpet snemoyne, ktera od-
mrstila senatu povoliti a tax do
jde ma projednavani zalezitosti te
We spolecnem dohodcim vyboru
Snemoyna take zavrhla prijmouti
zmeny povoleni ma Indiany,
ktere predloze udelal senat. =
Poprve "a administrace Taftovy
podarilo Sc senate prehlasovati
jeho veto a sice jednalo Sc o "a
kon, kterym mela Sc vlada uvaza-
ii zaplaceni vsech dluznych po.
hledavek "a praei dodany mate
rial, ktere nezaplatili kontraktofi
delnikhm, kteri kopali tunel Cor
bettdv We Wyomingu. Senator
Mayors Montany vedl boz pro-
Ii presidentovu vetu ukazal, ze
delnici byli okradeni jen nedbalo-
sti vlady, ktera zapomnela dostati
od kontraktora radnou zaruku ja-
ko Sc deje ysude pfi ysech kon-
traktnieh praeieh a nasledkem to-
no, ie jest zodpov6dna "a dluhy
kontraktora praci Il udalane
Spojenim progressiynich republi.
kanh a demokratd IA pomoci "a
padnich republikana podafilo Sc
doeiliti dvoutfetinoye vetsiny a
ptehlasoyati TAX zApovsf presi.
denta, kteron tente ma rakon u.
vrhl
We stfcdu. dne 81. esrvenee II
v senAtu oznkmil yfbor ma sile.
iitosti nahranisni iednohlasns
yaj souhlas pfv,llohon s.nAtora
Lodge, kteroa ~ xnom petvrxnje
Monroeoya doktrina dAya xsem
nAroiam svsla na vsdomi. fe Spo-
isns SsAiy xa lAdnau esnn ncio-
pnssi. shy ktsrs nAroi ma f9to