davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Cairo bulletin. (Cairo, Ill.) 1???-1928, 1912-10-01
Handsomest and Hardest!

contact with the fire. They can't
burn off. = One polishing keeps the
stove like new for whole year.
The Air Draft Control enables
you to hold fire from "a to ~
hours. All parts are surface ground
and fit together air tight. Nothing
but asbestos wicking is used In the
The Cairo bulletin. (Cairo, Ill.) 1???-1928, 1912-10-01

Sunrise and Sunset. 20
sun will rise today ....'' ~ :"
Sun will set today .....'.e'. o'4l
The Cairo bulletin. (Cairo, Ill.) 1???-1928, 1912-10-01
local Data Yesterday.

Highest temperature ...'''' ~
Lowest temperature ."''"' 80 80
n p. m. temperature ..''.''-'. "
Character Of day -.....,.... sleai
al hour precipitation $751; NO ram
The Cairo bulletin. (Cairo, Ill.) 1???-1928, 1912-10-01

Weather Forecast,
For Cairo and vicinity TUESDAY
fair and warmer,
The Cairo bulletin. (Cairo, Ill.) 1???-1928, 1912-10-01

takes them all up through the chin
ney. And this heater is the only
one having q dust flue.
The Ashpan Apron prevents any
ashes from falling on the floor
when pan is removed. Clinkers and
cinders are entirely done away
with.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
VODITELJA TEKSTILNEGA
STRAJKA Sc VEDNO v
JECI.

NOditelja znanega tekstilnega
Straika Lawrence. Mass. Sc We
dino Gakata obravnave jeci. ker
jih oblasti dole sokrivde pri umo-
ri delavke La Pizze omenjenem
Strajku. AkO iih porota spozna
krivim, bosta obsojena ma elek-
tricni stol.
Ako bodeta spoznana krivim,
Sc bo to zgodilo zaradi najostud-
nejSih lazij in podlih zavijanj re-
snice Dejstva, ki govorijo "a nju-
no nedolznost, so vendar tako ia
sna in odkrita, vendar sodiSce
nOce mcesar sliSati njuni nekriv-
di. Ziv krst nj danes pozitiven ma
TEN. kako je bila omenjena delav-
ka ustreljena. Enc izpovedbe tr-
de. da Sc lie enemu izmed Strai-
karjev sprozil revolver po nesre-
ci, da je krogla zadela ma kamen.
Sc Odbila in jo zadela. Druge iz-
povedbe pa pravijo, da je bila
ustreljena cd milice namenom
diskreditirati Straikarje. Pri vsem
TEN pa je resnica. da sta bila Ell
tor in Giovanniti dalec proc pri-
zoriSca OBJ casu umora. Steer to
sodisce dObro We. toda isto sluzi
V prvi vrsti oholosti in maSGeval-
nosti besnecega kapitalizma, pra-
vica mu je Spanska vas.
Volneni trust nikakor ne more
preboleti svoj poraz in svoje po-
nizanje, ker Sc je moral udati "a
htevam strajkarjev vsled pritiska
IL Washingtona, cato Sc hoce ma
Scevati mad voditeljima Strajka,
breZ katerih bi bill vsak BOZ ne
mogoc.
Slucaj Ettor in Giovanniti pray
mic ne ZaOstaja "a onim, ko so bill
Haywood, Meyer in Pettibone
spoznani sokrivim Orchardoyega
umOra. - Iato Sc mora vse ameri-
SkO delavstvo zdruziti protestu
in podpori "a oprostitev ten dveh
voditeljev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04

lika vaznost akciie, XII jo je pod
vzelo chicaSko delavsko zenstvo,
ko odreka vsako podporo vsem
onim trgovcem, Xxi direktno ali
indirektno pOdDirajo casniski
trust V boju zoper delavstvo. De-
lavstvo, Xxi vzdrzuie vse trgovce
IS svojim Zaslulkom, ina pravico
zahtevati, da trgovci zavzamejo
iasno staliSce, ali so proti delav-
stvu, ali zani. Ia akcija bo "a
chicaSko delavstvo in NIGGA GaSo-
pisie brez dvoibe velike vredno-
Sti.
: TEN odloGnim nastOpom de-
lavskega zenstva. lahko zaznamu-
iemo nov Stadij zgodovini chi
caSl0ega delavstva; obenem pa je
: TEN nastopom Sc globlie zarisa-
ma crta, Xxi loci delavstvo cd ka-
pitalizma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
KROJASKI STRAJK
v CHICAGO.

Nj Sc pozabljeno gorje zadnje-
ga krojaSkega Strajka. kateremu
so strajkarji podlegh zaradi bar
barskega nasprotovanja chicaSke
policije in zegrizeno podlega pi-
sania kapitalisticnega casopisia
zOper StraJkarje. Ie ST obnavlja
isti boi. da izkoriScevani trpini
prisiIijo svoje pijavke "a liudem
dOstojno place. kakOr zadniem
boju, tako tudi letos Sciti mcstna
uprava iZkoriScevalcc TEN. da
nlena policiia preganja Strajkar-
Je kakor sickle pse, Jill aretira
brez vsakega najmanjSega povo-
da ter tako sill uboge trpine ma
zai breznOgojno sulnost. Ugod-
nejSc "a Strajkarie pa je letos
dcjstvo. da je delavstvu sovrazno
kapitalisticno casopisje do skraj-
nosti oslabljeno in ne bo moglo
scuvati sploSnega javnega mnen-
ia zoper Strajkarje, poleg tega pa
imajo IN Seboi neustraSenega in
ncutrudliivcga zagovornika in
branitelja V soc. casOpisju. Xxi Sc
lc povspclo ma prvo mesto.
Mad Stiri tisoG krojacev firme
kuppenheimcr revoItira zoper nj
IKE place, Xxi iih placuje ista. Ne
zadovoljnost je prikipela do VIZ
hunca vslcd vcdnega znizevania
pla6, ki so Sc zmaniSale skoro "a
polovico V teku zadniih par let.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Vessel pojav med chicaSkim de-
lavstvom.

Mad $1,000 chicaSkih zensk Sc
ie do sedaj pridruzilo boju, XII ina
namen reSiti organizirano delav-
stvo pred zrelom casniSkega tru-
sta 5 TEN. da zene podpisujejo po-
sebne peticiJe ter Sc TEN zave-
zujejO. da ne bodo kupovale pri
onih trgovcih, Xxi oglaSajo svoje
firme Gasopisju GasniSkega tru-
sta.
Zene kot oskrbovalke svojih
druzin imajo tako velik upljiv V
trgovini, da vecini sluSajev Ia
hko odlocujejo kateri trgovec ali
firma mai uspeva in katera ne.
Naivecje firme V mestu bi mora
lie najkraiSem casu zapreti svo-
Je trgovine, akO bi Sc vse delav-
ske zene zavedle svoje dolznosti
ter strOgo izvaiale geslo vzajem-
mega "odpirania in solidarnosti.
lie vellke firme so najvecja OpO-
ra kapitalistiGnega casopisia in
nlihova naklOnjenost napram te-
mu casOpisju ie doSti sluCajih
naravnOst brezmejna, docim Sc
pravo delavstvo zlaSti socialistiG-
no caSopisic hladnokrvno pref
ra in zapOstavlja. pa mai bodo
nJ"gOvi narocniki Sc tako Stevilni.
Cesto Sc dogaia. da velike trgov-
Ske firme oglaSajo kapitalistiG-
nih listih no cele strani. socia-
listicnih pa samO po par palcev,
ali pa sploh mic. Getudi imaio ii
slcdnji Sc enkrat wee narocnikov.
Vsled nizkih cen skoro noben
caSopis ne more izhajati brcz o.
glasov. zato 81 mora vsak list "a
gotOvlti Stevilo potrebnih oglaSov.
ker so pa trgovci V vcliki mnozi-
nj nasprotniki soc. caSopisia. Jill
lc treba priSiiti. da upoStcvajo
tudi to casopisic in MEM ogla
SajO. Ia doSego tega namena pa
je potrebno sodelovanje odjcmal-
cev zlasti zenskih. ker te naivec
kupuieio.
IL navedenega je razvidna We
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
DEBSOVE RECENICE.

Yes svet ie moja domovina. Jaz
sem bill slucajno rojen Zdruze-
nth drzavh, toda V TEN ne vidim
nobenega vzroka. da bi sovrazil
brate druzih dezelah.
Jaz odklanjam biti suzenj in
zdi St mi sramotno biti gospodar.
Nikakor nocem upogniti svojega
hrbta pod ekonomicnim udarcem,
in sram me je provzrociti ga ko-
mu drugemu.
Moderen mezdni delavec osta-
he mezdni delavec. Njegov edini
izhOd je skoz zadnja vrata samo-
mora. Delavec gradi palace, a sam
zivi V brlogih. zivi premogovni-
kin i'll nina kurjave.
Ozemlje trdega premoga je
predmestje pekla. Rudarji delajo
mrazu, da ohranijo ognjiScni
ogenl Ma Svetu. - Liubezen in
revScina ne stanujeti skuDaj.
Bolje je voliti Ia svobodo in
propasti kakor voliti "a suznost in
vspevati.
PolOzai delavca ie goSpodarsko
suzenstvo. - Nj potreba. da la
stujes suznjeno telo. dovolj ako
lastuJes njegovo orodje.
NajcenejSa komoditeta danes
ma zemlji je cloveSko meso in kri.
Mi toliko produciramo. da nj
mamo nicesar zadosti.
Jaz BON nasprotoval sedanje-
mu sistemu vsako kapljo krvi V
svojih zilah.
JaZ sem nasproten sistemu. XII
dovoljuje. da imajo nekateri liud-
jc vec kot Sploh morejo porabiti.
dotim nimajo neSteti miliom niti
toliko, kolikor rabijo ia boro ziv-
ljenje. - Vsak milionar reprczen-
tuie 10000 "trampov".
Ma kapitalistih ne lei krivda.
da ne poseduiejo solnca. Ako hi
bile roke korporacij dovoli dodge,
hi imeli kapitalisti ma vsakem
sOlntnem zarku merilni stroj (me-
teri.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Poicija nina casa "a svoje dolz-
nosti.

Cd kar traja V Chicago tiskars-
ki straJk. so Sc vlomi, napadi in
zlocini te vrste wee kot podvojili.
Policija nina potrebnega casa "a
vestno opravljanje svojih dolzno-
sti, ker jo uporabljajo "a take po-
sic. Xxi spadajo vsepovsod pref ka-
kor pa V podrocje policije. Tako
ma primer casniSki trust poljubno
razpolaga Z MO razprodajanju
svoJega casopisja strazenju
stavkokazov. pretepanju in pre-
ganjanju unijskih newsboyev
vOznikov in drugih V razli6nih
strajkih prizadetih strok. Use me-
sto mai Sc pokori zaradi koristo-
lovstva par privatnih Spekulan-
tov. Mestna uprava je gluha "a
pritozbe in opomine prebivalstva
in udano poslusa glas svojega
gospoda' casniSkega trusta, po
kojega milOsti vodi mestne posle.
Nsaka stvar ina nekje svoj ko-
nee; cato ga ina brcz dvojhe tudi
sedanje koritarstvo pri naSih me-
stnih jaslih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04

Ob tlstem casu je vladal Ameri-
kl "slavni' Roosevelt, slepo orod
Je i'll udan lakaj ameriSkih denar-
nlh mogotcev. Kakor vselej. je bill
tudi to pot Roosevelt takoj pri-
pravlJen pomagati V zadregi Sc
nahajajocim mogotcem. Kot pred
sednik Il, DIR. ie deloval ma to in
tudi dosegel, da Japonska nj mo-
gla dobiti nadaljnjega posojila in
Je bila cato primorana Skleniti
mir.
Ruski kredit .ie bill ma Ia nacin
ohranien i'll ameriSki magnatje.
MISC zgubili niti centa.
kako po ocetovsko je Roosevelt
Skrbel ia svoie varovance - tru-
ste, kaie izjava senatorial La Fal-
lette-a, Xxi ie bill Sc pred kratkem
Roosevltov ljubljenec. La Falle-
te Sc .e nadejal, da ga bo Roose-
Welt podpiral pri njegovi kandida-
turi "a predsedniSko mesto. a
Roosevelt je ugodno priliko pOra-
bll "a Sc in puStil La Fallette-a
ma cedilu. IL maSGevania mad pre-
varo La Fallette sedaj javnosti IL
daJa vse njegove grehe. med nil
mn tudi Rooseveltovo pobiianje
trustOv. ceS. da ie bilo casu. ko
le Roosevelt zasedel predsedniSki
stolec. 149 kriminalnih sporazum-
llenj, katere so bile zapletene
korpOracije. zaStopajoce 10 mill
ard dolariev kapitala. Dolznost
Wade je bila, da hi bill vsi krimi-
nalni prestopki procesirani in ka-
znovani. Toda oh koncu Roosevelt
tOve administracije so te korpo-
raciie poskoGile ma 81 miliard V
svOiem kapitalu. Njegovo pObi-
JAMIE je morale ma truste zelo IL
godno upljivati. Zaradi tega Sc nj
prav mic cuditi. da so trusti tako
zelo uneti "a Roosevelta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Cesa Sc vsega ne zmisliio?

Ia1nOSt OSem meSecev traj 10
cega Straika ma Illinois CeatraI
zeleznici ie danes razkrita in or.
ganizirano delavstvo je IA emo IL.
kuSnio bogatejSi. Priiatelji Strai
kuJocih uSluzbencev omenjene ze.
leznice so namreG priSli ma sled
podiemu nacinu, kterega Sc ie 20
sluzevala Illinois Central druzba
V bcJu proti svojim Strajkaricm
ko so uniiski delavci American
Locomotive Co. po nevednosti 20.
pravljali "scab"- stroie.
kadar je Illinois Central hotela
imeti popravljeno kako lokomoti.
vo. so VISA znamenia, Xxi kazejo &c.
gava ic Iokomotiva. odstranili ali
PA poharvali ter iih nadomestili ?
imcnom kakc unijske zcIcznice.
Ma ia nacin so slepili uniiske
delavce. da so isti mislili da DO.
pravlJajo Stroje kake uniiskc ze.
lcznice ter so tako nevede oprav.
llali mcsto stavkokazov. kar ie v
znatni meri omogocevalo |. C.. ze.
Ieznici vzdrzati svojc staliS6c pro-
ii Strajkariem.
American Locomotive Co. je ia.
koi pricela akciio, da Sc vsak
tax poSkus V bodoce preprcGi Y
nlenih delavnicah V Dunkirk
Schenectady. Pittsburgh in Rich.
mondu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Place am. delaVk in
prOStitucija.

Postavodaja drzavi Massa-
chusetts je svoj cas- imenovala pO-
sebno komisiio Ia place name
nom, da la komisija Studira pro-
blem sedanjih plaG ter pronajde
minimalno place V gotOvih indu-
strijah te drzave.
Po daljSem napornem delu je
ista komisiia sedai predlozila po-
stavodaji porocilo, Xxi da yeliko
misliti vsakomur. Xxi ina kolickaj
Guta IA pravicnost. Med drugim
to porocilo izkazuje. da dobiva 90
% zenskih vsluzbencev po proda-
jalnah po mani kot IS ma teden
Cd delavk V tekstilni industriji
jih je 61%e. XII dobivajo mani kot
$500 ma teden. Isto pOrocilo IL
kazuje. da je 41% delavk slaSci-
carnah. l0%o prodajalk. 16f6 pc
ric in 25%s tkalk. ki dobivaio
mani kakor ) dolarjev ma teden.
Nepotrebno je ma dolgo komen-
tirati te Stevilke; kajti iste govo-
re dovolj iasno same Ease. V casu
sedanje draginje ziveti pet do
larji ma teden. ko niti IA hrano in
stanovanie la svota ne zadOstuie
Tako sramotno mike place tirajo
zene in dekleta pomanjkanje.
IL katerega vodi edna pot. to je
pot ponizanja. pot sramote. pot
prostitucije. Sc tako krepostno.
Sc tako poSteno dekle mora pasti
kot zrtev moderne gonje "a pro-
fitom, Xxi ne pozna nObene meje V
izkor!Scevanju cloveStva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Zakaj je Rockefeller "a Roose-
velta?

KO je Japonska premagala Ru-
siio ma daljnem vzhodu in ko je
Rusiji povrhu pretila usodepoIna
revoluciia. IL katere hi brutalni
ruski absolutizem ne izSel tako
nepokvarjen kakOr ie sicer, je bill
ruski kredit V veliki nevarnosti.
Denarni mogotci hi slucaju re-
volucije brez dvojbe zgubili znat-
ne svote. Tusem spada tudi Stan
dard Oil druzba in trust "a polje-
delJske stroie. I'll mogotci zivijo
najboljsi harmOniii ruskim
batltiSko Nikolajem in zato jim
nlkakor nj vsecno kakSna usoda
%adene tega rabelja. V tenn kritit-
mem trenotku so ameriSki Speku-
iantle sprevideli. da ie treba vol
no koncatl, pa maj velia kar hoGe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Move Zrtve dObicka-
zeljnOSti.

IL Madrida ma Spanskem priha-
jajo vesti. da ie V mestecu Villa
Real ogenj kaZaliScu zivih silk
zahteval l03 zrtev, izmed katerih
je najveG zensk in otrok. kata-
strofa ie IA to majhno mestece
naravnost nepopiSna. Tu-sem so
dOSli zdravniki in bolniSke stree
nice IL bliznjih vecjih NEST, da po-
magajO Stevilnim ranjencem.
GledlSGe ie bilo Sele pred krat-
KEN otvorieno, bilo je docela le-
SenO in brez pOtrebnih varnostnih
naprav. Poleg glavnega izhoda je
imelo samO par stranskih in VISA
vrata so Sc odpirala ma znotraj,
mesto ma zunaj. Oh casu neSrcce
je bilO glediSce natlaceno pOlno
posebno zensk in otrok.
Unel Sc ie stroj IA premikanje
silk, Xxi ie bill takoi pri vratih. Ne
kai sekund po eksploziji je bill
glavni izhod Y ognju.
Vsled divje panike in slabih
varnostnih naprav ie bila reSitev
nemogoca. Slabotne zenske in o.
troci so bill pohojeni. Samo ena
vrata ie bilo mogoce rabiti, VISA
druga so bila brez pomona, ker
jih vsled splosne gnjece nj bilo
mogoGe Odpreti. Nekaj Sc iih je
resilo ma ia nacin. da so splezali
skozi okna. Ker mesto nina gasil-
mh priprav je ostalo resevalno de-
10 brez ve6jega uspeha.
Nezgoda je provzro6ila zalo-
vanje po cell provinciji in guver-
ner je odredil naistrozjo preiska-
vo.
Vedno ista stara pesem kakor
povsod pri sliGnih groznih kata-
strofah. Kaj pomaga tiso6 preis-
kav, kaj pomagajo najstrozje ka-
Uni; zrtev ne bo nihce obudil "
zivljenje. Zakaj Sc oblasti ne bri-
gajo pref "a varnost obcinstva.
zakaj puste nosameZnemu Speku-
lantu graditi tako malo varne jaw
ne prostore. kamor Sc vsak dan IL
postavlja ma stotine ljudij smrtni
nevarnosti. Zakaj so oblasti dovo-
lille leseno pOslopje? it'd. Kakor
povsod. tako Sc bo tudi tn izkaza-
10. da ie vlada tisti krivec, ki je
provzrocil umor ma debelo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04

NSak kolickai tlczno mislec Glo-
lex bo pricakoval da bodo firme
upoStevale zahteve porazenih
straJkarjev vsaj deloma in sku-
sale odpraviti nasprotstva, a Ego
dilo Sc le ravno nasprotno. Pija-
ma image je firma Kuppenheimer
naJobzlrnejse postopala Svojimi
dclavci, Jim zniztvala place ter
tako napravila njih polo5ai oh.
upen, vsled cesar Jim ne preostaia
drugega kot posluziti Sc orozia,
katerega imajo ma razpolago, to
je Straik.
Wee sto krojaGcv ic zc sedai ma
Straiku in tisoci bodo V najkrai-
Gem casu zaDustiIi delavnice "a
htevo. da Sc jim dovoliio place.
ki bodo omogoGalc vsai dostoino
zivljenje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
LetO (VOl.) VII.
DvOjna mera.

Mad 1000 ljudij je utonilo, mad
pol miliona jih je zgubilo svoje
domove i'll "a okroglih so milo
nov dolarjev imetja je bilo muce-
mega V pOvodnji OBJ reki Mississip-
pi, XII je zahtevanju cloveskih
zrtey skoro dosegla "Titanic"
ov rekord po Sedanjih porocilih,
XII pa MISC popOlna; resnici je
zguba cloveskih zivljenj Stevil-
nejSa kakor ona noel cd IA. in
ID. aprila ma Atlantiku.
Svoj cas- je bila Zvezinem
kongresu zahtevana vsota 30 mi
lionOv dolariev Ia varstvo Glove
Skin zivljeni in imetja proti po-
vodnii. Ia zahteva je bila vseka-
kor skromna, ako pomislimo ma
memo nujnost in njen obsezen ma
men; sicer pa ZnaSa ia Svota ko-
maj emo Sestino one ogromne svo-
te. katera Sc porabi vsakO leto "a
zvezinO armada in mornarico. V
svoii nadutosti in omejenosti je
vojni oddelek, Xxi dobiva vsakO le-
to mad 300 milonov dolarjev "a
svole zahteve cd zvezine Wade,
priporoGil borih pol miliona do
larjev "a Odpomoc po povodnji
prizadetim zrtvam; Sc enkrat to-
liko pa je vojni oddelek ze pref
tidal ia namen.
Tako krpa ia panoga zvezine
Wade to veliko luknjo. a memo
krpanie ne zaleze dosti ali pa ce-
10 mic. NaSa armada Steie 10000
zdravih in "a delo sposobnih MOI
in mornarica $4,000: skupno Ste
Jeta 12O tisoc sposobnih delavcev.
Zakaj hi voini oddelek teh ne
uporabil "a zgradbo nasipov. ka-
nalov in drugih varnostnih ma
pray, XII bodo bodoce varovale
lludij i'll njihovo imetje pred gro
zno povodnjo. Zakaj puScati to
mnogObrojno armada moz lenu-
hariti. da od dolgega casa ne We
kaj poceti, da IL samega dolgega
casa uganja vsakovrstne lumpa-
riJe ter vzgajati stotisoce delo-
mrznezev.
Vsak MOI, ki Sc vpiSe bodisi V
armada ali mornarico. je podvr-
zen zakonom obsednega stanja in
izven podrocja civilnih oblasti.
Nth dolznost ie ubogati.
Ako hi Sc vojaStvo uporabljalo
v take svrhe. bi brez dvojbe vsa
proti vojaska agitacija izginila,
ker bi moral vsakdo uvideti ko-
ristnost in deloma tudi opravice-
most vojastva. Namen vojaStva je
braniti zivljenje in imetje kjerko-
Ii in pred komurkoli. torej tudi
proti naravnim silam. kjer Sc to
da storiti. Danes pa ljudje zgub-
lJaJo zivljenje in imetie V tako
veIlki meri. IA to poklicani fax
tori drze roke navskriz.
Samo enkratna povodenj je po-
leg stevilnih cloveSkih zrtev ma
pravila dvakrat vec Skode kot bi
pa stale vse varnostne naprave.
ki hi bile pravi blagOslov "a pre-
bivalstvo tel dolini.
5 svojo neznatno podporo pa ie
zvezina vlada pokazala. da nina
smisla "a odpomoc nesreGnim po-
danikom in da hoce svojo odgo-
vornost odstraniti in nametati
sploSni .iavnoSti pcsek oci.
Ia move boine ladiie, kanone.
trdnjave in enak vOjaSki luksus
ina vlada vedno odprte roke. a
kadar ge IA izboliSanje bednega
stanla trpecega cloveStva. tedaj
Je pa vsakega centa Skoda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Postavodaja V Arizoni

- Postavodaja V Arizoni je
svoi cas- sprejela odpoklic sodni-
kov svoi zakonik. No pa je Ari-
zona hotela postati drzava, pred
sednik Taft nj hotel pref podpisa
ii tozadevnega dekreta. da Sc je
ia zakon preklical. Sedaj pa je
Arizona drzava in je sprcjela cd
poklic sodnikov zopet V svoi "a
konik. ter TEN obesila Taftov
demokratizem ma kiln.
Kadar Sc bo clovestvo pribori-
10 pravO svobodo. bo spoznala lju-
bezen in slast zivljenja.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04
Stew. (NO.) 247.
Kje je Sedai milica?

Socialist ne ljubijo milice. Oni
ne vidijo prav nobene potrebe Ia
eksistiranje takih barbarskih band
krvolocnih morilcev kakor je mi
lea. Socialist Sc cesto izrazajo,
da so ljudje, ki vstopijo vrste
milice ter ST zavezejo, da bodo
streljali in morili svoje tovariSe
soljudi samO il pohloglavosti in
par namiSljenih odlikovanj. slab
81 kot divje zveri ali divjaki.
NaSprotniki socializma so to
staliSce socialistov oh vsaki prili-
ki napadali kot nepatrioticno in
kot tako nevarno zakOnu i'll redu
druzabnem zivljenju. Y svoji
zagrizeni nestrpnosti mas povpra-
suiejo. kaj hi mi Storili, ako bi 81
podiviana druhal silo osvojila
kontrolo mad mestom i'll spravila
V nevarnOst zivlienje i'll lastnino.
V TEN slucaju hi mi socialist pO
niihovem mneniu Cbzalovali svo-
jO zmoto. ker hi ne bilo milice. ki
bi mas branila. Odgovor ma to mo-
drovanje hi bill. da razlika med ta-
ko druhaljo in med sedanjo druz-
bo ne hi bila Dosebno velika. kajti
sedanii kapitalistiGni sistem svo-
jimi krivicnimi sodniki, goljufi,
brutalno policiio in vsemogocni-
nj trusti nikakor nj boljSi posle-
dicah, ki jih puSca Ia seboj OH
rom ma zivljenie in lastnino, ka-
kor bi bila divia druhal.
Toda tax odgovor bi ne zadosto-
val patrioticnemu Zagovorniku in
prijatelju milice. Oni vstrajajo
pri svoji trditvi. da utegne priti
cas-. ko bodo priSle pravice delav-
skega razreda. lastnina in Glove
ska zivljenja nevarnost zaradi
podivjanosti gotovih ljudij in oh
TAXI priliki hi mi rabbi milico.
Dobro. neZakonita brutalna
druhal, obstoieca IL najodlicnejsih
kapitalisticnih veljakov. ie sedaj
ma krmilu San Diego. Cal. Tia
druhal, koio tvoriio trgovci, advO-
kati it'd, Sc je polastila mestne
uprave. morila, pretepavala. poha-
bila. deportirala in mucila delav-
ce in delavke. Ista odlicna druhal
je terorizirala sodisca (no. in so.
diScam menda zelo ugaja biti teo-
riziran po tako "odlicni druha-
ill., Posredovala je pri vseh proce-
sih, XII so in.eli namen pospeSevati
ljudsko javnost. Ia druhal je pro-
vzroGila wee protizakonitih in GO
rostasnejSih zlocinov kakor pa ka-
terisibodi Strajk dobi zadnje ge-
neraciie. Pocetje bande je tako
barbarsko. da Sc clovek opraviGe-
no vpraSuje. ce zivimo kulturni
DRAW ali kaki divjaSki vasi do
Ii srednji Afriki.
In kje je sedaj vasa milica
Kje je sedai nacionalna vlada. Xxi
mai jamci osebno svobOdo in XII ie
bila tako vneta "a garantiranje
"republikanske Wade" ter skazi-
ii straik svojo stalno armada V
Chicagi leta 1894?
No. in kie so sedaj tisti zaslep-
ljeni delavci, Xxi so Sc pridruzili
milici in stalni armadi name
nom braniti lastnino in ohraniti
zivljenje? Cas- hi pac bill, da hi
delavstvo spoznalo, da milica nj
ma namena braniti lastnino in
premozenje delavstva ter da de-
lavstvo nina nikakc lastnine. ka-
tero mai hi milica branila.
Milica ie samo nekaka telesna
strata kapitalisticnih mogotcev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04

40 bOdo socialist dobili mad
en- million glasov. bodo nasprotni-
ki prenehali trditi. da .ie social
zem neameriSki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-06-04

List "a korisu dslav-
skssa ljudstva. Delav-
CT 90 opravi6eni do
vsesa kar produciraio.
This paper 10 devoted
10 tn. interests of tho
work ns class. Work.
srs are entitled to all
what tn ey produce.
The daily telegram. [volume] (Clarksburg, W. Va.) 1901-1926, 1912-02-10
Cuba,s ProRlress

Nations, like individuals, have
little time for culture while engaged
in graphing with the problems d
existence. "a country harrsssed By
internal disseIsions, like family
pursued by the ogre Of inadequate
income, Is unable to devote itself C
those rehnements which make life
enipyabie. Hence, says the wash.
ington, Post, the fact that 1.-THE re.
PUBLIC Of Cuba is working. out q
scheme for the improvement Of the
island, and building a variety Of in.
stitutions devoted to art and learn,
ing, and endeayoring to put living
conditions generally upon highe,
plane is evidence Of healthy condi.
tion. The establishment Of an
academy of history and fine arts
the building OF a lecture hall at the
University Of Havana, the new pal.
aces OF justice OF ginar del Rio and
Matanzas, the custom house at San.
tiago, and the erection Of new quar-,
ters for the fire department at the
capital are Improvements alread,
achieved, while many others are un.
der way. Havana will soon nave
a new palace for the government, a
splendid railroad station and q
model prison, Houses have been
distributed among the poorer class
Of workingmen IN that city, and 8
national museum is being planned
president Gomez is giving his en-,
codragemnt and aid to Theses i'm.
oortant public works, which should
be completed before his term ex.
pires, and which will stand as mon.
uments to his administration.