davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Zopet en- korak naprej.

Vsak cas- izide V zalozbi Sloven-
ske sekcije Jugoslov. soc. zveze V
Ameriki prvi in drugi snopiG
"Socialisticne knjiznice", koie
namen je pouciti slovenske delav-
ce V Ameril;i o sOcializmu in de-
lavskem gibanju sploh potom po-
liudno pisanih clankov in raz-
prav ter jih tako privesti V vrste
drugih zavednih delavcev. Vsled
tega io bodo naSi sodrugi in dru.
gi Zavcdni delavci 2 veseljem po.
zdravili.
Prvi snopic prinasa diva Glanka
in sicer Etbin Kristanov clanek
Kapitalizem in proletariat ter
Norris Hilquitov clanek: DELAYS.
ko gibanje v Zdruzenih drzavah
in drugod. Drugi snopic pa obse
"a clanek Algemon Lee-a: Nase
politicne stranke in Carl d
Thompson-ov clanek Rastoca MOD
moe socializma. Cena snopicu 5 c
Wee prihodnjic
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
SOCIALIST Ma DELU.

Schenectady, n. Y. - Zoper
tukajSnjo socialiStiGnO mestno IL
pravo Sc .ie zarotila VISA Sila ka-
pitalizma ter jo hoce ovirati pri
njenem velikem in nesebicnem
delu korist revnega meSGaust-
va, katero je bilo do sedaj prepu-
Sceno ma milOSt in nemilost ka-
pitalistiGnim oderuhom vsakem
oziru. Da pa bedno stanje rev
nejSih meScanov pO mOznosti
olajSa, Sc je socialiStiGna mestna
uprava zavzela "a prodajo ledu "a
najnizjo mono ceno, Xxi je znat-
no manjSa cd one ledenega tru-
sta.
Da to koriSno delo kapitali-
StiGnim pijavkam nj bilo po vOlii.
Sc samo oh sebi razume. Ma vsak
nacin so hotel, da Jim meStna
uprava prepusti meScane Sc V ma
daljnc izkoriSGevanje. Uprava je
imela "a take zahteve samo zani-
cevanje in nadaljevala S Svojim
podjetjem.
Hadnje dni pa ie neki trgovec
Maxwell $ pomoGjo ledenega tru-
sta izposloval sodnijsko prepo-
we'd zOper mestno prodajanje le-
du. ceS, da mesto nina pravice
podvzemati tega, cetudi mesto
pri TEN nj delalo dobicka. Toda
kapitalisticni mogotci so Sc po-
SteRO ureZali, ko so mislili, da bo-
do ugnali socialiste. Sodniska
prepoved zabranjuje mayorju
Lunn-u in drugim mestnim urad-
nixon prodajati led, a nobena
postava jim ne more prepoveda-
II, da bi tega ne smell storiti kot
privatni meScani. Ma pOdlagi tega
je vse podjetje prevzel komisar
iavnih del. il milwaukee uprave
znani Mullen, najel je potrebne
ljudi, kupil vozove it'd. ter tako
proda sedaj 1000 ton ledu, kate
rega je mesto Zadnjo zimo shra-
milo po 25c 100 funtov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
PO STAREM THRU.

Al mrtvih, je nov rekord V Ego
DOWN. zeleZniSkih nesrec V Ame-
riki, katerega je dosegla Lacka-
wana zeleznica V New York-u.
kjer je eden osobni vlak zavOzil
v drug stojec osobni vlak. UGi-
mex je bill grozen. Poleg ubitih.
cd katerih je polovica tako raz-
mesariena, da zrtev nj mogoce
spoznati, je veliko stevilo ranje-
nih, nekateri izmed njih smrtno
nevarno, tako da Sc Stevilo mrt-
viii neprestano VEGA.
ZelezniSka uprava zvraGa vso
krivdo ma Strojnika, Ges, da Sc on
III ravnal po danih znamenjih.
Strojnik pa trdi, da so vsa INA
menja kazala, da je pot prosta
in da nj videl nobenega Guvaja,
kateri bi ga opozarjal ma nevar-
most.
VA td idClil ST HoCe hOH HpdHlld ia
iznebiti vsake krivde pri tel gro
mi katastrofi. Steer nj to mic no.
vega! kapitalisti hocejo svojo o.
studno in "a cloveSko druzbo
usodepolno gonjo "a profitom
oprati, akO drugace ne ore, pa V
nedolznosti svojih usluzbencev.
Vlada je poslala ma lice mesta
meddrzavno komisijo raznovr-
stnimi strokovnjaSkimi kapacite-
tami, da dolocijo vzrok nesreGe.
koliko imamo pricakovati cd te
komisije, kaze dejstvo, da je ia
vladna Romisija preiskala ze sto
in sto vecjih ali manjsih kata-
strof te vrste, da do danes vlada
fakticno nj niti mazincem gani-
la, da bi prepreGila nadaljne u
more zeleznic. Steer hi bilo pa ne
spametno pricakovati tozadevne-
ga izboljSanja od Wade, koje vo-
ditelji so solastniki teh zelezni-
Skin druzb ter kot TAXI vleGeio
masten profit cd morilne gonje.
istih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
KANDIDATA DEMOKRATSKE
STRANKE.

Konvencija demokratske stran-
Ike Sc OpraviGeno imenuie kon-
vencija "glasovanj". Delegate
so mOrali glasovati 46 krat, da so
izvolili kandiata "a predsedniSko
meSto III sicer V osebi profesorja
i'll sedanjega guvernerja drzave
New Jersey Woodrow Wilson-a.
VISA konvenciia nj bila druzega
kakor pehanje razlicnih oseb, "a
stopajoGih razlicne frakcije. "a
predsedniSko nominacijo.
kandidat "a podpredsednika je
guverner drzave Indiana - Mar
shall. Tudi "a to mesto je bilo
veiiko gonje.
Guverner Marshall je prava
politicna "tutka" in je pravi
automat kapitalisticnih "bos-
Sow.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Zopet nesreca ma zeleznici.

Latrobe, Pa, 6. Julia. - 81
oseb je bilo vceraj ubitih in 30
ranjenih nesreci ma hgonier
zeleznici bljizu Wilpen-a.
Tovorni vlab dvema lokomoti-
wanna je zadel V enovozni izletni-
Ski vlak. z izletniki prenapolnjen
voz Sc ie razsul ma kosce, cesar
posledice so bile nepopisne.
Vzrok nesrece sc Sc nj dognal.
MISC Sc pokopane zrtve one ka-
tastrofe ma Lackawana zeleznici
V New Yorku, re ie isti moloh "a
hteval eel kup novih. Kedaj bo
vendar konec teh groznih nesrec
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Debs O tarifu.

V New Yorku eksistira odbor.
ki Sc peca refcrmo tarifa. Ia
odbor je razposlal ma predsedni-
Ske kandidate in druge odlicne
moze vseh strank vpraSalne po-
lie. na katere mora vsak odgovOri-
II. Ii odgovori imajo biti izdani
y posebni broSuri ter razpecani
med narod. SociaistiGni kandi-
dat f. Debs je ma ia vpraSanja
sledece odgovoril:
Jaz imam malo interesa V tart
fu, tako malo, da Sc ne morem
zavzeti "a odgovor ma vrste po-
slanih vpraSanj. Kot socialist Sc
zanimam "a glavno vpraSnje. ka-
tero Sc tice delavskega razreda
in njihovega izkoriSGanja in ro-
panJa. katero danes vrSi V ime-
nu zakona kapitalisticni razred
pod takozvanim mezdnim siste-
nom. Socialisticna stranka hoGe
Strmoglaviti Ia SiStem ter ga ma
dOmestiti induStrialno demokra-
clio. kateri bodo delavci sami
svoji gospodarji ter bodo proiz-
vajali "a svojo potrebo in uzivan-
ie mesto V korist kapitalisticnim
izkoriScevalcem, kakor Sc to Sc.
daj godi.
Visok tariff, nick tarif ali pa
Sploh mic tarifa, to delavstvu ne
della nobene razlike; ono ie ropa-
no tega, kar producira pod Sc
daniim sistemom.
Tariff je ypraSanje kapitalistov
in ne delavskega razreda. Koli-
kor Sc pa meme tice, bodo morali
kapitalisti, bodisi re majhni ali
veliki, zdruzeni V trustih ali sa-
mostojni, reSiti to vpraSanje med
seboj."
Ia delavce je vsekakor potreb-
no, da spoznajo, da jih kapitali-
zem ropa dan ma dan njihovih
plac in da zato dobijo lie en- de-
tega, kar zasluzijo. Vsled tega
nikakor ne smejo obrniti svoje
pozornosti cd tega dejstva ter
slepO slediti tarifnemu in drugim
brezpomembnim vpraSanjem, ki
imajo namen delavstvu nametati
pesek oci, da ne spozna prave
ga vzroka svoje bede.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09

zala svOjim mornarjem, da posta-
nejo stavkokazi in kot taxi ma
dOmestijo strajkujoce transport
he delavce V New Yorku, je do
skrajnosti impartinentno in mo
ra V srcu vsakega postenega in
trezno mislecega Gloveka roditi
stud in odpor.
Uprava hoce svoje podlo pO-
cetje opraviciti izgovorom, da
le bila ladija, katero so mornarji
nalozili namenjena k panamske-
mu prekopu in da so mornarji ma
lagali izkliucno lie potrebscine "a
gradbo tega prekopa. Toda de-
lavski voditelji zavraGajo ia IL
govor kot ialov in neutemeljen.
Tajnik mornarske ognjiGarske
(firemen) mije James Vidal Sc
lie izrazil: "Vlada sc je sedaj "a
vzela "a kazenje stavk TEN, da
uporablja svoje usluzbence "a
stavkokaze. To je vsekakor We
SELF pojav "a merisko delavstvo!
Nj zadosti, da pritiskajo osebni
nasprotniki in vampirji ma delav-
stvo 2 vsemi silami, sedaj Sc je
tudi vlada zarotila zoper mas, da
mas pomaga podjarmiti privat-
MIN izkoaiScevalnim spekulan-
tom. Potrebno bi bilo, da sc jaw
most "a to zavzame ter zahteva
zadoscenie.
V dust marsikaterega teh NOR
narjev Sc ie brez dvoma rodil cd
por, ko je videl kako nizkotno
delo opravlja, a vojakova naloga
je brezpogojno ubogati! Prizade-
ii strajkarii so vsled tega vladne-
ga pocetja zelo ogorceni, ker u
videvaio, da je njihova zmaga
lvsled tega nevarnosti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
kdO bO Opravlial una
ZanO delO?

kljub temu, da nam nj po vo-
ljl. moramo priznati. da Sc oprav-
ia ma Svetu dosti mazanega de-
la. Nelik del tega della mora biti
opravljen. Sc veGjemu delu pa bi
Sc lahko ognili.
Ker socialist trdimo. da ie
treba sedanji industrialni sistem
tako reOrganizirati, da bo incl
vsakdo enako priloznost. da bo
IA vsakogar vladala pravica, Sc
nehote enemu ali drugemu urine
vpraSanje "Kdo bo opravlial
umazno delo V socialistiGni druz-
biz"
Pred vsem je potrebno, da ma
tenn meStu konStatiramo dejstvo.
da morajo oni, ki danes oprav-
ljajo umazana della, delati naivec
ur in so 20 vrhu Sc najslabSe pla-
cani med vsemi delavci. Taxa je
torej usoda ljudij, ki opravljajo
umazano delo V kapitalisticni
druzbi.
Pod socializmom bo pa to raw
no narobe urejeno. Oni, Xxi bodo
imeli naiboli neprijetno delo,
bodo imeH naikrajSi delovni cas-
in bodo prejemali druge ugodno-
sti, katere jim bodo poplacale
njihOve neprijetnosti pri delu.
Toda to Sc nj vse; poseben
trud Sc bO posvecal iznajdbam
potrebnih strojev, Xxi bodo oprav-
ljali umaZno delo namesto delav-
cev in delavk. Tako vemo n. pr.
da Sc ceste lahko cistiio stroll.
V sedanji druzbi Sc marsika-
terem slucaju ne rabijo stroll "a
Opravljanje umaNnih in nepri-
letnih del; TO pa zato, ker danes
6loveSko delo mRnj stane kakor
bi pa stala nabava in obratovan-
Ie potrebne maSinerije.
Pod takim sitemom. kakorsne-
ga ustvarja kapitalizem. kjer so
cloveSka bitja DO ceni in stroll
dragi, Sc bOdo kapitalisti brez
dvojbe raise posluzevali cloves
kin bitii bodisi "a katero delo re,
samO da vleGejo tenn veGji profit.
V industrialnem sistemu pa.
kakerSnega bono imeli pod so
cializmom, kjer Sc bo ma GloveSka
bitja polagala naivecia vaznost
in vrednost. Sc bo rabila maSine-
rija kierkoli DO TO lie mogoce; to-
rel ne samo tam. kjer Sc bo slo
"a spopolnitev in pomnozitev IL
delkov, ampak tudi tam, kjer Sc
bo slo "a oprostitev in spopolni-
tev cloveSkega zivljenja in della.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Pod republikanskO
VIadO.

Y Idruzemh drzavah danes ma
milione delavcev zaman iSGe de-
la, da bi 81 Gastno zaSluzili vSak-
danji kruh. Ogromna veGina njih
je vOlina sprejeti vsako dclo. Oh
iStem casu, ko so ii delazeljni mo-
zje brez della, vemo, da je okolu
diva miliona Otrok pri delu dan ma
dan. Otroci, ki maj bi Sc Y soil
razvijali duSevno "a bodocc dr.
zavljanStvo, in ki maj bi Sc gibai
in igrah prosti naravi. da Sc
razvijejo telesno IN bodoGe izdelo
valce "a zivljenje potrebnih sred-
stew.
kot direktna posledica brezpo-
selnosti ie danes ma stotisoGe
trampov V Zdruzenih drzavah.
Min Stevilo naraSGa vsakim
dnem, ko move iznajdbe ma polju
produkcije jemljejo stotinam de
10 dan ma dan.
V Idruzenih drzavah danes ma
tisoce moz in zen in otrok umira
V luknjah IA jetiko in "a drugimi
boleznimi. ker SO prerevni. da hi
si kupili potrebnih zdravil ter 81
preskrbeli zdravnika in drugih "a
ozdravljenie potrebnih stvari. Ma
drugi strani pa stole ma Stotine
praznih palac. ker so njih pre-
mozni stanovalci odSli V Evropo,
ma sever, V letoviSCa. kopeli in
druga zabavaliSGa in zdraviliSca.
V Zdruzenih drzavah ic danes
ma milione delavcev. delavk in
otrok. ki delajo prevec in Xxi so
brez della, beraGev in revezev. tr-
pecih in mroGih. Vsi ii so tragic
ne zrtve, IA katere je kapitalizem
direktno odgovoren. Toda vsprico
vseh teh prezalostnih deistcv, je
Sc vedno yecina ameriSkega naro-
da tako nezavedna. da Sc da sle-
pitt Z nicevimi obljubami raznih
kapitalisticnih politicnih Speku
lantov. ki Sc pehaio med seboj "a
bogate vladne jasli.
Iakaj Sc pehaio ii sebiGnezi "a
lado? Ali morda zato, da ker je
eden bolj vnet "a koristi in blagor
naroda kot drugi? Ali hoGe eden
wee zla odpraviti IL GlovcSke drui-
be kot drugi? a, kai Sc! Ne varaj
Samega Sebe! Ne Roosevelt. ne
Taft. ne Wilson, ne Bryan in ne
kdo drugi njih vrste more zbolj-
Sati naSe razmere, tudi ce hi ho-
tel! Nobena Starih strank. najbo
ze napredna ali nazadnjaSka ali
kakerSna hoCe. ne more Spreme-
init nasega pOlozaja, dokler odo-
bravo privatno lastnino naravnih
bogatStev in produkcijskih sred-
stew.
Socialisticna stranka ie edna
Stranka, ki more in Xxi bo odpra-
villa krivice in vladajoce zlo. T.
vedla bo socialno lastniStvo in
kontrolirala privatno lastnino.
Ma ia naein il bo mogose odpra-
viii otrocje delo in dati brezpo
selnim mozem della.
Ker bo odpravila pogubonosno
in krivicno gonjo "a profitom. il
bo lahko dati vsakomur priliko
"a zadosten zasluzek "a dostoino
in pOSteno zivljenje; zato ne bo
ostajalo priloznosti "a prostituci-
jo, vagabundstvo in zlocinstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09

bogaStvom V rokah par liudi:
Teh par ljudi, ki posedujejo cello
Britanijo, poseduje naSa della in
tenn tudi naSa zivljenja.
Sodrugi. Bratje! Apelujemo Ii
ma vas zastonj?!
Pomislite - in ne morite. ne
ubijajte, ne streljajte vec svojih
bratov.
Pomagajte nam Y naSem boiu.
Pomagajte nam priboriti Britain
Sko Britancem in cell svet DELAY
Gem ~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
"Stric Sam" kot stavkokaz.

Da je vlada Zdruzenih draw
pripravljena oh vsaki priliki sle-
po udiniti Sc V sluzbo osebnih in
teresov, to je "a mas re nekaj
vsakdanjega, a da sega njena
predrznost tako dalec, tega hi 81
pac ne mogli domisljati, kajti
dejstvo, da je vojna uprava uka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Zakai je Tom Mann
v ieci?

kar so mu poZnele ZnlZah ma trl
mesece Mann je bill obsojen radi
okroznice. ktero je oh Gasu zad-
MEGA veikega premogarskega
strajka razdelil med vojake ma
suhem in morju. Okroznico je
angleSka vlada seveda proglasi-
la "a puntarSko sredstvo, ce-
mur Sc armada pozivlje h uporu.
DotiGna Okroznica sc glasi:
"Mozje! Sodrugi Bratje
vi ste armadi
Ravno tako smo mi. Vi ste V
armadi razdevanja in pokonGa-
vanja, mi smo pa V armadi indu-
strife ali kOnstrukcije.
Mi delamo rudnikih, premo-
gokOpih, tovarnah, pristanis6ih
it'd. Mi produciramo in transpor-
tiramo hrano, obleko in vse dru-
ge potrebne stvari. brez kterih
ljudie ne morejo ziveti.
Vi ste sinovi delavcev!
III gremo ma Straik, da 81 IL
boljSamo delovni polozaj in S TEN
tudi polozaj vaSih ocetov in ma
ter, bratov in sester - vi ste
pozvani po vaSih viSjih, da mas
morite!
Bratie - nikarte!
Vi veste, kaj sc lahko pripeti.
Vselej sc ie pripetilo.
Drzali Sc bono ma Strajku, do
kier Sc bono mOgli. Tedaj pa lah-
ko taalioni izmed naSih - ir va
sih nepremislienih bratov v
jezi in obupu, V bedi in gladu
prekrSi zakon proti tuji lastnini
In vam bo takoi ukazanO, da sire
lJate ma mas kakor ste Mitchell
lstOwnu. Teatherstone in Bella
stu.
Fantje - nikarte.
''Ne ubijaj'', pravi sveto pi-
smo.
Ne rece: "Ne ubiiai. dokler
nisi uniformi''. Ne! Umor je'
umOr pa maj Sc izvrSi jezi
mad doprineSeno krivico ali pre-
miSljenim korakom potom uni
formirane roke puSko ali sabljo.
Fantje nikarte!
Bodite mozje! Bodite bratje
DoJ,.n l,,J;oft
Lastnina Sc lahko nadomesti
- cloveSko zivljenie nikdar.
Razred lenih bogatasev ukazu-
.ie VAN in nam, vlada vas in mas
Oni posedujeio zemljo in vsa
2ivljenSka sredstva cele Britain
je.
Vi ne; mi tudi ne! Vi inmate
mic; mi nimamo ME
In kadar mi protestiramo pro-
ii krivicam, tedai VAN ukazejo,
da mas morite.
Kadar vi protestirate, postavi-
jo vas pred vojno sodisce in "a
pro.
Mas boj je vas boz - mas BOZ
je vas boj Namesto, da bi Sc bo-
rili drug proti drugemu, borimo
Sc skupaj proti nasemu skupne-
mu nasprotniku.
PriSli ste IL nase srede, IL nasih
domov.
Ne delaite sramote svojim sta
risem, ne delajte je svojemu raz-
redu. Ne bodite slepo Orodje le-
nih bogataSev in parazitovl
vi spadate mas razred. Prole-
tarci ste. Kadar mi rastemo, vi
rasete; kadar mi padamo - ce-
tudi Cd vasih krogelj = padate
tudi vi.
l Pomislite, da mogoce boste tu-
di vi enkrat stall vrstah straj-
karjev, kadar odsluzite vojast-
4 70, in takrat - kakor zdaj mi -
boste nevarnosti, da bodo dru-
q vojaki streliali ma vas.
u Angleska svojimi rodovitni-
mi dolinami, svojimi izvori ru-
de in morskimi pristani bi mora
La po vsi pravici biti naSa - mas
vseh.
VI ste Sc gotovo vpisali ar
mado radi pomanjkanja. bede.
~ Mi delamo Dodge ure trdo delo
( Xza malO n1aco rod; noSo boJa Va
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Prodajalci tiketov

"a zadnii soc. piknik V River
View park-u so naproseni, da po-
ravnajo zadevo najkasneje do Is.
t. m. : (Sklep seje soc. XII. st. ~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-09
Pol miliOna "a VOlilni
bOj.

ki bo letoS bojevala volilni boz,
kakerSnega Sc nj svoji zgodovi-
nj. Narodni soc. kampanjski cd
Dor je izdelal obscene nacrte, ko-
iih uresnicenje pomeni sijajen
uspeh soc. Stranke pri jesenskih
volityah.
Ia izvrSitev vseh teh naGrtov
pa rabi Stranka pol miliOna dollar
jev, kar je jako malo. ako pomi-
slime ma obseg in delO, ki Sc ina
izvrSHi in ako upoStevamo dejst-
vo, da izdajo druge stranke mill
one in milione "a svoje volilne bo-
je. TOda Ia denar pOrabiio kapi-
talistitne stranke "a podkupovan-
je in drug graft, n socialistiGna
Stranka bO porabila Ia denar "a
tiSk in distribucijo potrebnih
knjig. broSur in drugih tiskovin,
IA organiziranje ter "a vzdrze-
vanje govornikov, agitatorjev in
Grugih za volilni boi neobhodno
potrebnih oseb. Pomisliti pa tudi
mOramo. da Sc je stranka povspe-
la do moGi in upliva, kar mora ne
samo obdrzati, ampak tudi raz-
Siriti.
Mas predsedniSki kandidat So
drug DebS Sc je izrazil: "Mi IA
bimO kampanjski fond $50O.0OO
in takim fondom bono stanu
rdeGe pObarvati mas narod eezin-
cez.
Res da je to veliko podietje, to-
da da Sc izvrSiti. l.. 1908 ie stran-
ka spravila skupai skoro 100000
"a volilni boj, stranka je tedaj
stella komaj emo petino sedanjega
clanstva. Pomisliti pa moramo
tudi ma navduSenje in javno
mnenie o socializmu danes in
pred Stirimi lett. poleg tega pa
mOramo tudi upoStevati Stevilne
priloznOsti "a image, zlasti "a po-
StavodaJe posameznih drzav in
kongres. Ako bodo clani stranke
letoS toliko storili "a stranko ka-
kor so pred Stirimi lett. bo stran-
ka lahkoto spravila skupaj to
vSoto.
Po nacrtih voditelja volilnega
boja Mahlon Banes-a, je dan 90.
Julia dolocen "a zbiranje fonda
enodnevne place Zone day wage
fund.-. Ma podlagi tega naGrta
prispeva vsak clan place enega
dneva. Lahko da tudi mani, a tc-
daj mai pri svoiih prijateljih in
znancih nakolekta toliko, da bo
Skupna vsota enaka niegovi pla-
Gi enega dneva.
300 teh prispevkov ostane pri
klubu 20% dobi drzavna orga-
nizaciia, 500 pa gre V narodni
kampanJski fond.
IzvrSitev tega nacrta pomeni
% milionOv kosov literature, Xxi
Sc bo razdelila med ameriSki ma
rod zastonj; pomeni lepo Stevilo
soc. kongresmanov, Xxi bodo ma
daljevali in pospeSevali veliko de-
10. zapoceto po sodr. Bergerju;
pomeni izvolitev clanov zakono-
daje dvanajsterih drzav; pome-
nj diva miliona soc. glasov; pome-
nj triumfalni pohod zdruzenega
zavednega delavstva k koncni
zmagi. - Zatorej vsi V boj. brez
razlike in izjeme, ma dan 20. ju-
lijal
SocialiSticna Stranka namerava
V kratkem izdati tudi knjigo, XII
bo razkrinkala republikansko in
demokratsko stranko. Ia kniiga
bo izSla V million izvodih in Sc bo
bavila s seGanjimi socialnimi, 60
spodarskimi razmerami z vsemi
njihovimi krutimi posledicami, "a
katere sta republikanska in de-
mokratska stranki direktno od-
govorni. Pri TEN dclu bodo sode-
lovali najboljsi pisatelji in stro-
kovnjaki V poznavanju sedanjih
zalostnih razmer. Ia knjiga bo
nedvomno marsikomu odprla oGi.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1912-08-01
Program For Moose
Convention Ready

CHICAGO, Aug. IA slight
change in the program of the ma
tional progressive party which as
sembles here next Monday to
nominate a national ticket, was
announced here today. Instead
of speaking Monday night as was
originally intended Col. Roose-
welt will deliver his declaration
of faith" Tuesday.
Governor Hiram Johnson OF
California will call the convention
to order at noon Monday. Then
former United States Senator AL
bert J. Beveridge of Indiana who
will act as temporary chairman
will address the delegates, deliv-
ering the keynote speech of the
convention. This will be follow
,ed by organization.
Colonel Roosevelt's speech will
come Immediately after the invo-
cation Tuesday. This will be fol-
lowed by committee reports and
consideration of a platform. On
Wednesday the nomination speech
of acceptance will come.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1912-08-01
BARROW MAKES
STATEMENT
ON COIN

MCNAMARA COUNSEL ADMITS
ORDERING SPENDING OF
$1,000 TO GET EVIDENCE
EVEN AFTER MCNAMARA
BROTHERS HAD PLEADED
GUILTY UNDER RAPID.
FIRE CROSS-EXAMINATION.
HALL OR RECORDS, LOS AN
GELES, Cal, Aug. 1.-Resuming
his attempt to show that Clarence
barrow was willing to spend ST.
900, in the Mcnamara defense,
even after the arrest of Bert
Franklin for jury bribing. and
that he authorized Leo M. Kappa
port in Indianapolis to spend this
amount to regain some Mcnamara
evidence, the day after Franklin
was taken into custody, and there
fore bribery and nothing else was
responsible for the closing of the
dynamite cases, Assistant District
Attorney Ford continued his cross
examination of Darrow this MORN
ing.
1t was Darrow's second day un-
utI Tic ulCl SllCS6 Vi opo- uOotioh-
ing of Ford, the attorney who ia
dicted Darrow, who has played a
prominent part in presenting the
evidence In his trial and who is
now attacking the labor lawyers
defense with his bitter fire OF
probing, searching questions, &C
eusations and charges.
"On December /, 1911, the day
the McNamaras pleaded guilty,
did you direct someone in your
office to send Rappaport code
telling him not to spend
the thousand?"
Yes, l believe that's correct"
Having obtained these admis-
sions, Ford left the subject and
began on the matter of Guy Bid
dinger, Burns detective, who testi-
fled he was bribed by barrow to
give up some evidence against J.
B. Mcnamara and who barrow
says he employed as a "go-be-
tween" knowing Burns had spies
In the Mcnamara defense camp.
did you give Biddinger this
piece of writing-your telephone
and that of JOB Harri-
mann" asked Ford.
cts my handwriting but
don't remember giving 1t to Bid
dinger, though its probable I did"
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1912-08-01
PEST THREATENS
POTATO INDUSTRY

Menacing the entire potato in
dustry of the state, many carloads
of potatoes shipped to Puget
Sound ports from Southern Cali
fornia have been discovered to be
infected with the tubermoth para
site.
A week ago, says State Horti-
cultural Commissioner F. A.
Huntley, his inspectors discovered
the presence of this parasite in
five carloads.
The shipments were condemn
ed and the potatoes burned. Or
ders have been issued to take
every precaution.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1912-08-01

Game Warden w. w. Thomp-
son has planted $4,000 fish dur
ing the summer and will probably
greatly increase the number be-
fore the season Is over.
Two years ago he planted 18
bass in Franklin lake, near the
city Franklin school. Now there
is as good fishing there as any
where In the vicinity.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1912-08-01
GOVERNORS IN
FIRST ANNUAL
CONFERENCE
(By United Press Leased Wire

(By Umteu frtsS LedStu WIesI
BOISE, Ida, Aug. with
five governors in attendance and
two more due to arrive during the
day, the first annual conference
of western governors convened
here today. Governor West or
Oregon, Spry of Utah, Norris of
Montana, eddie of Nevada and
Hawley of Idaho. were present
when the visiting executives we're
formally welcomed to the city this
morning. Governors Burke of
North Dakota and Mcdonald of
New Mexico are en- route and will
be on hand for the public recep-
tion to be rendered tonight.