Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-24

ala Je enakega pomona S prebu-
JenJem In neprestanim narascan-
Jem p~roletarske "pozeljivosti'',
HI raste mnogo hitreje kakor mo-
REQ rasti z danasnjim izkorisce-
Valhlm slstemom skladna izbolj-
SanJa, nJegovega gospOdarskega
polozaJa. VISA izboljsanja, cd ka-
terlh marsikateri upajo, drugi pa
Sc zopet boje, da bodo n~apravila
delavce zadovOljne, nujno morajo
ostaJatl "a tlstimi delavskimi "a
htevaml, kl so naravna nujna po-
Sledlca njih moralne povzdige.
PoSledica razrednega boja mora
bltl tedaj lie neprestano naraScan-
Je nezadovoljnosti proletariata S
svoJo uSodo. Ia nezadovolinost
Sc seveda najmotnejSe pojavlja
tam, kjer zaoStaja gospOdarska
povzdiga proletariata najdalje IA
nJegovo moralno pOvzdigo, katere'
~naraScanJe pa Sc trajno mixer ne
more z%abraniti. Tako Sc nam sic
dnJlc pokaze razredni boz "a ne
smatren in neploden, Ge ne tel
preko obstojetih produkcijskih
razmer. Gin wise dviga proletari-
at, TEN boil Sc ia vidi oddaljen
cd eliza svojega tezenja, cd zado-
volJnega, svoiim nazorOm o clo-
veSkem dostojanstyu ~primernega
lzivljenja.
Sele socialiSticna produkciia
more %napraviti konec nerazmer-
noSti med zahtevami delavcev in
sredstyi, ki Jill imajo zadovoljiti.
Z odpravo izkoriS6anja in razred-
Nth razlotkov; socialiSticna pro
dukcija odpravi $ tenn tiSti mogo-
cni povod u nezadovolinost de
lavca s. svojo uSodo. HI "a rodi
danes zgled razkoSia izkoriSce-
valley. &c Sc Ia povod odpravi.
potem Sc dcl&yci sami cd sebe o.
mele ma tiSto nero. XII ie Skladna
: pricujOcimi sredStvi IA zadovo-
ljitev Nth pOtrebScin. Kako zelo
Socialisticna produkcija sauna po-
mnozuje Ia sredstva. Smo ze vi
deli.
GlOdajoca nezadovolinost, ''po-
zeljivOst', ie nepoznana V komu-
niSticnih druzbah. PaG pa vzraste
Z naravno nuinostio IL razredne-
ga nasprotstva in izkoriSGanja
tam, kjer Sc cutiio izkoriStanci
izkoriStevalcem moralno enako-
vredni ali cello wee vredni. &c je
priSel izkoriScan razred enkrat
tako dalec. potem Sc MEGA "po-
zelJivOst' ne uteSi preje. dokler
nj napravil konec svojemu izko-
riScanju.
Dokler je torej razredni BOZ
proletariata nasprotju $ socia-
llzmom, dokler nj nameraval mic
druzega, kakor $ koncesiiami pri-
boriti prolctariatu zadovoljivo
stalisce V Okvirju sedanje druzbe.
tako dOlgo lie bio nemozno, da hi
dosegel svoj ciij. POdoben lie bill
vijaku brez konca. Use drugaGe
pa ie, odkar Sc je strnilo social
Stlcno gibanje Z delavskim: sedaj
ina delavsko gibanie cilj, katere-
mn Sc vidno bliza, Sedaj dobivaio
vse strani boia veGji pomen. tudi
tlste. XII nimajo %neposredno prak-
ticnih posledic, ce lie p~ospeSujeio
samozavest in ugled p~roletariata.
MEGA zadruzno skupnost in disci-
plino. Sedaj Sc tudi marsikatera
navidezno izgubljena bitka izpre.
mem V zmago, sedai pOmeni tudi
vSaka izgubljena stavka. vsak cd
klOnjen zakonski nacrt. XII hi incl
Sluziti interesom p~roletariata. ko-
rak naprej do ella. do osvojitve
cloveka vrednega zivljenja. Cd
sedaJ napre.i Sc kaze. da Sc vSe
gOspodarske in politicne odredbe.
Xxi Sc ~ukrenejo h ozirOm ma prole-
%tariat nagne.io V NIGGA korist. pa
mai imajo MENU Sovrazna ali pri-
jana tezenia. samo da prispeva-
jo k MEGA prebuji in moralni pow
zdigi. Odslej nj boiujoGi proleta-
riat mic veG podobcn armadi. XII
ne pride naprei in lie trudoma 2
n~ajvcG.jimi izgubami ohrani dob