Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-02

namesanem %znanju, Xxi spada V
konverzacijski leksikon. In ere
lostni izpit, Xxi .je cena vse mlado-
sid. ne Ola hi ii Sc kruha, temvec je
lie wvod k strokovni izobrazbi. In
vendar je Ia izpit zapreka ma po-
tu in izgleda, kakor hi bill res ne
KAY kar tvori privilegirani raz-
red in pospeSuie ugled. cato -
prcc Z nJim! lzkuSnja je poka1ala
da zna MOI brez zrelostnega IL
pita upravljati cello drzavo Came
risk predsednik) in da so V neki
monarhiji kraljevi svetovalci in
okrajni upravitelji mOzje, XII nj
majo zrelostnega izpita in XII ne
vedo n%eStevilnih malenkosti. To lie
sijajen dokaz, da je zrelostni IL
pit nepotreben.
V neki ljudski DRAW (Svici)
je vsa uprava silno enostavna in
drzavne slwibe 81 brezplaGne. o.
pravlJaJo Jill kot Gastne posle. kot
zaupna mesta, XII Jill tudi indirek-
tho ne plaGujejo, ne Z razkoSnimi
mifOrmami. ne Z redovi.
V meScanskih oddelkih naSe dr..
zavne uprave, torej V poStni in fe
%legrafieni sluzbi, pri zelelnici. hi
morale biti napredovanje income
jeno. Zakaj ne hi ncsadili pismo
noSev "a piSalno MILO. sal Una pi-
sati i'll racunati, zaupajo mu ve-
like vsote.. &c ne n tujih iezi-
kOv. DO lahko ~opravljal uradno
delo "a tuzemstvo.
ZeleznEkemu podmradniku ra;
hi bila odprta pot do postajnega
naGelnika. Med TEN. ko Sc vrinej-.
sedaj do te Sluzbe osebe. Xxi nina
10 pojma o organizaciji prometa.
V resnici vodijo obrat zmozni
poduradniki.
Ma viSjlh stcpnjah zahtevajo ia
ko malO znanja. da dozivliamo
dan Ia dnem pov;Sanja. Xxi so nam
popOlnoma neumljiva. Najprej .ie
MOI geolog, precej natO komercij-
ski svetnik, naenkrat Sc prelevi V
zeiezniSkega ravnatelja in koncno
sedi nekje in upravlja pokrajino.
kar menda nina niceSar cpravit:
ne Z geologic, ne $ trgovino. ne Z
zeleznicami. Tukaj Sc .jasno vidi.
da "a napredovanje nj treba stro-
kovnega zrania in YES svet We. da
upravlja ~pokrajino vladni ta.inik
lin komornik) in da .je elm vladne-
ga predsednika. "dezelnega gla-
varja' lie Ia to, da zasede nekdo
to mesto.
Druga zapreka ma dirkaliSGu so
lajtnantCve naramnice. Vcasih Sc
ie kosal student zaradi svojega
z~nanja Z lajtnantom. Sedaj so tudi
lajtnanta oborozili Z dijaSkimi IL
pitt in lajtnantovo dostojanstvo
le neOmaJanO. Seveda nj treba
knJizne modrosti "a vojaSko sluz-
bo. Tia razkosni Studij .ie bila
zgoll prevzetnOst vojaSke mao
brazbe in lato ie postal podGast-
mix boljsi vojnik kakor uGeni Off
cir. Trdili SO. da .je postala vojna
znanost. To pa nikakor nj res. ker
ne izdeluje.iO smodnika. kanonov.
bojnih ladij oficirji. temvec inze-
nirii in delavci. Noditi ceto je Sc
daj veliko enostavneiSe kakor je
bilo preJ, in moStvo nauciti sire
lJanJa, cato porabijo podcastnika.
ki je vzrastel S puSko. cesar Sc o
oficirlu he more trditi. Use xiv
ljenje. vse pisarjenje V vojaSnicah
oskrbuje in opravlja podcastnik.
Xxi pOzna vsakega moza V vrsti.
nan so mu vse njegove vrline
in napake. Zakaj ga ne povisajo,
zakaj mu zapirajo pot? cato. ker
imamo raZrednO druIbo i'm raZred.
ne razlike. Monarhija. Xxi ina vso
oblaSt i'll Xxi izvolienim zaupnikom
pOdeljuje izvrSevanje te oblasti.
mora vzgojiti rod pokornih. da 81
zagOtovi pokOrScino. Ali to nj idc-
ia in tudi ne naloga drzave. Drza-
va hi morala p~ospesevati blaginio
vseh, mcrala hi cuvati pravico