Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-13

nj odVlSen lie Cd vlSlne lnduStrIJ-
skega ~razvOja dezele, ampak po-
leg DELUXE sCdoloGajoG Sc celia W.
sta drugih raZmer narodnega in
mednarodnega znacaia. Tudi ma
elm, kako sc Ia pojav izvrSi, je la
hko zelo razlicen. Mice pa ne mo-
re dvomiti o naravni nu.jnosti
kontne image proletariata, nihce,
XII je ~zaSledoval gospodarski il
politiski razvoj moderne druzbe
zlasti V teku zadnjega Stoletja.
Med TEN, ko proletariat vedno
boil raSte Z ozirom ma o%bSeznOSt.
polltlcno moe in goSpodarsko nuj
most. medtem ko ga vzgaja raz-
redni boz k solidarnoSti in disci-
plini ter mu razSirja obzorje. med
tenn kO neprenehoma raste obseg
in enotnost njegovih organizacii.
medtem ko je V okoliSu kapitali-
%sticnega proizvajanja vednO boil
~nalvaznejSi in slednjiG edini de.
lovni razred, cd katerega rok ie
odviSna VISA druzba, Sc p~rcletaria-
tn Sovrazni razredi po Stevilu We
dino bclj krcijo, znatno izgublia-
10 mOralno in politicno moe in ne
p~ostajajo lie odveG. ampak delo-
ma naravnOSt ovira "a r~azvoi
produkciie. Xxi zajde pod Nth
vodstvom V vedno pogubneiSo
zmedo in rodi vedno neznosneiSe
raZmere.
Sprico tega nj dvomiti. ma ka-
tero Stran st bO sledniic nagnila
zmaga. he davno ie zgrabila pose
dujoce razrede groza pred Nth
blzajOcim Sc kcncem. NoGejo 81
priznati brezupnosti Svoiega 20
lozaja, SkuSaio ga prikriti z lazjo
in razposajeno radoStio; sami Sc
slepe. da ne vidijo prepaid. XII
mu hite naproti. in ne opazaio. da
poSpeSujejo L oS~leplienjem same
ga sebe svo.i propad in ga delaio
Sc pogubneiSega.
Proletariiat kot najspodneiSi
izkoriS6evanih razredov - capin-
Xxi pr]oletari.iat Sc ne izkoriSGa.
Spada sam mod parasite - pa ne
more goSpodStva. Iii GA oSvoji. po-
rabbit ia to. "a kar so GA porabili
dlugi razredi pred MIN. da cd
vail breme iZkori;tania ma druga
falmcna IN napraNi samega sebr
IA izkoriSGuioti razrel. Gospod-
stvo mora p0rahiti IN to. da ma
pravi konec svoicmu izk|oriScaniu
in obenem slehrnemu izltoriStaniu
Y mcScanSki druibi. Korenina ME
govega izkoriStanja pa ie zascb-
ma laStnina prcizvaialnih >red-
stew. Prolctariiat DO olpravil H.
koriScanie Same tcdai. Ge odpravi
zaSebno las nino. Cr brezlastni-
Stvo proletariata omogoci. da Sc
proletariat pridohi IA odpravo tc
zaScbne Jasmine. tcdai priSili ME
ga iz~koriSGanje proletariat do te-
ga. da izvrSi TO cdpravo in posta-
VI ma meSto kaDitaliStiGncga pro-
izvaiania 2adruino.
Nideli smo. da zadruzno pro.z-
vajanje pod gospodstvom blagov-
he produkcijc ne more poStati
SploSna oblika produkciie. Da Sc
zadruzna produkcija >ploSno po-
5 avi ma mesto kapitaliStitnc. je
neobhodno potrebno. da Stopi
lStocasno ma mesto produkcijc "a
try blagovne produciie - pro-
dUkcila "a SkupnoSt in pod mad
zor>tvOm SkupncSti. Socialistitna
produkciia je torei nu.ina posle-
dlca image %prCltariata. Cc hi svo-
Jcga goSpodStva Y DRAW ne hotel
zavcino porabiti "a to. da Sc po-
laStl romocio drzaync oblas.i
proiukriiskih >redstev in nado-
mcSti kapitalistiGno blagovno pro
dGkcijo 5 socjalistitno. tedai hi 10
roiila sIednjic logika dc.istcv Sc
Veda morda Sele pc marsikakih
zmotnjavah, blodnjah in nepo.
trebnih zrtvah, po brezkoristni
porabi casa in moti. Toda priSla
DO in tudi mora priti socialisticna
produkcija. Me zmaga .ie neizo-
gibna, brzko postane neizogibna
zmaga pr%oletariata. Proletaria,
mora delati ma TO. da iZrabi svoio