Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-05
POSLEDICE IZNAJDB.

lit. Mako pONecatl SVOJ uODlcek,
TO je glavno in edino strmljenje
vsakega kapitalista. Profit pome-
nj zanj biti ali ne biti. In mic bi
producijskim kapitalistom V nil
howl gonji ne moglo biti bolj do
brodoSlo kakor iznajdbe, XII ONO
gocujejo zmanjSanje izdatkov ter
izviSanje dohodkov.
Kako upliva razvoj tehnike in
organizacije ma uspeSnost della, je
svoj cas- prav pokazal
professor Kammerer V %razpravah
socialno politicnega druStva ma
Dunaju. Nekaj primerov: pri
strojih V tovarni je bio zaposle-
nth "a kurjaGev in diva vista ku-
rjaGa. | tona pare je veljala 1913
vinarjev. Nato so vidal verizne
brane. "a k~urjaGev je bilo odvec,
namesto teh sta priSla diva stroj-
nika. | tona pare, vStevSi obresti
in odpis "a move naprave, je stala
lie Sc IL. 4 vinarjev. Razvoj V ru-
darstvr .je ~povzrocil, da Sc je wi
Sala mnozina premoga, Xxi ga izko-
pile rudar ma leto cd 100 ton V le-
tn 1850 ma go ton. Stroll Ia della
pri zemeljski poglobitvi so Sc tako
izboljSali, da opravi danes enako
delo, Xxi ga je pred lett opravilo
% MOI, lie devet MOI in straSki "a
O~dstranitev enega k%ubicnega me-
ira zemlje so sc znizali cd 80 vi
nerjev ma 30 vinarjev. V modernih
veleobrafih vidimo, kjer je delalo
pred lett Sc 10. l.. do 20 MOI. lie
Sc pc diva do Stiri. In proizvajanje
n~araSca vzlic temu cd leta do leta.
pri strojih stoji lie Sc pc nekaj
MOI, ia Jim strezejo. Ali Sc druge
primere. Ia 100 funtov preje, pri
rocnem delu. je bilo treba 3117
delovnih ur in 45S X 40 vinarjev
mezde, enako mnozino preje je
Evil stroj VIC urah. stroSki pa so
ZnaSali 6 X. Ia 1000 funtov 81
vank je bilO treba 475 UT rocnega
della, stroSki so %znaSali 412 X so
vinarjev; stroll so n%apravili ena-
ko mnozino Sivank V - urah in
stroSki so znaSali 10 X so vinar-
jew. 100 funtov zebljev "a pod
kve je bilo napravljenih 4 rocnim
delom V $50 urah stroSki so INA
sail 314 X 40 vinarjev, po upeljav
strojev je bio treba "a enako
m%nozinO zevljev, lie Sc 63 ur in ia
h mezde. 10 plugov 4 roGnim de-
lom je bio izgotovljenih V $50 IL
rah, stroski so znaSali pa X so
UnarJev; pri uporabi strojev je
bilo treba "a 10 plugov lie 81 ur in
80 X 90 vinarjev stroSkov. Sto
tisoc cigaret napravi delavka ma
roko V 800 urah in njena mez-
da znasa 400 X so v%inarjev; ko so
uvedli stroje je bilo sto tisoG ciga-
ret izgotovljenih 81 urah in
stroSki so znaSali 81 X GO vinar-
jew.
Takih primerOv hi lehko nave
dli Sc nebroj IL najrazlicneisih o.
bratov, zlasti pri mas V Ameriki.
kjer sta Sc r~azvoj tehnike in orga-
nizacija della povspela ma prvo
stOpinjo.
Vsi ii sluGaji hi pricali. tako
plodovitost della. in lehko hi zape-
jail do napacnega sklepa. da so
izdelovatelji vseh ten stvari sami
millionaire in da Sc Jim o bedi in
pomanjkanju nit ne SANTA. Brez
dvomno je, in vsak nepristranski
clovek mora priznati, da bi ziveli
OBJ danaSnjem stanju tehnike vsi
do zadnjega brezskrbno in zaloze.
nj Z najpotrebnejsim. Da temu nj
tako, Sc imamo zahvaliti edinole
kapitalizmu, XII poseduie VISA pro.
izvajalna sredstva. Kapitalizem
p%roizvaja lie blago, nikakrsnih DO
~trebscin, in tudi blago V toliki me.
ri in takrat, kadar Sc najboli pri.
lega njegovemu nenasitnemu no.
hlepu pc dobicku. Dostikrat ovira