davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
OBCINSKA LEKARNA.

Mestna obcfna V Reggie Emf
la. l~talijanskO, razdeluje med
revne ObGane zdravila za;tonj re
cd leta 1888. dale. Leta 1900 ie
pa obcina ustanovila lastno le-
karno V to svrhO in .ie polagoma
razpecavala zdravila tudi javuim
zavodOm i'll leta 1903. tudi vsemu
prebivalsvu. Proti temu. Ola hi
mestna obcina prodajala zdravila
vsakomur. so Sc uprli ostali le-
karnaji. Drzavna komisija. XII je
morala o prepiru razsoditi, je kon-
Statirala, da izvrSuje obcinska lie.
karna delo. XII je brezdvomno
prebivalstvu V kOrist. ker dale
zdravila ceneje in kar ie glavno,
VISA zdravila so izborne kakovosti.
Komisija .ie zavrnila pritozbo le-
karnariev. Obcinska lekarna ina
re 80 polno filiialk po vseh me-
stnih delhi. Da je obcinska lekar-
ma ma trdni gospodarski podlagi.
kazc dejstvo. da ie izadala obcina
pred memo ustanovitvijo okrogIo
10000 lir privatnim lekarnam IA
zdravila. povprecno ie morala da-
ii "a vsak RECEIPT Is centezimov:
odkar ina svojo lekarno jo sta
nejo zdravila lie Sc $500 lir. IN
vsak receipt ida SO centezim0y.
Doslei ie p%rihranilo mesto in dru-
gi iavni zavOdi priblizno 100000.
lir. Nstavljenci V obcinskih lekar-
nah imajo mnogo boljse place ka-
kor v %privatnih in vendar ina
mestna ob6ina Sc vedno dobiGek.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
OBCINsKA PoDJETJA.

Mesto Schenectady, y. Y,
ma socialistitno mestno upravo.
koje uspehi so vsak dan sijajnei-
81. Svoj cas- smo poracali. da ie
mesto prodajalo revninu druzi-
nan led pc neverjetno nizkih &C.
nah. Sedaj .je mesto prevzelo V
svoje oskrbo prodajo solskih
knjig ter tako stariSem p~rihrani-
10 cd 30-4O% pri nakupi knjig.
Trgovci kniig So svi il sebe
vsled tega in grozijo z vrhovnim
sodiScem.
Mestna urava Sc "a vse te intri-
ge ne briga marvee gre pogumno
svojo pot najprej ter tako me-
ScanOm Znatno koristi.
: prvim oktobrom bo mesto
zacelo prodajati premog in Steer
tOna skOro "a diva dolarja ceneie
kakor pa ga prodajajo razne
privatne kompaniie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Pravo staliSce.

Naziro, da izvira vecina bolez-
nj IL prebavnih organov, dobivajo
cd leta wee pristaSev in zdravljen-
Je sc navadno priGenja s tenn. To
dokazuje, da je bilo naSe stalls
&c povse pravilno, ko smo pripo-
rocali radio Tr~inerievega zdravil-
mega ameriskega vina "a vse bo-
lezni. XII Sc zaGenjajo Z zgubo sla-
sti IN moci, ter zabasanostjo ali
5 kterlmi drugimi nerednostmi v
prebavi. Sedaj pa imamo zadoS-
Genie, da Sc tega zdravilnega
sredstva proda vsako leto wee in
wee. PripCrocamo ga onim, XII ne
zamorejo uziti toliko hrane. koli-
kor Je nJihOvo telo ~potrebuje ali
kteTl le ne %zamorejo dovolj pre-
baviti in tudi onim. kteri trpe ma
blJuvanju pc jedi, brekanju, bo-
lecinami V zelodcu in zabasanost-
io.
V lekarnah - Jos. Triner. 1888
1873 5. Ashland Ave. Chicago,
Ill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

protesta socialisticnega casopisja
pa so aretirali tudi bojevitega zu-
pana. Process proti demonstran-
tam je dOgnal, da so IL mnozice lie
posamicni kameni ~leteli; zatega-
deli SO demonstrante kaznovali z
nizkimi kaznimi. Preiskava proti
zupanu pa je izkazala. da so bile
izstreljene kroglje resniGno il ME
govega re~volverja, in da je bla-
gorodni zupan brez sile prijel "a
orozje, ker je stall med kabinci, XII
so skusali mnozico pomiriti il o.
rozja niti "a uplasenje demon.
strantov MISC rabbi. Kljub temu
je imela preiskava neprieako-
van uspeh. da Sc .je postopanje
proti zupanu ustavlo. ker so pri.
Sli gospodjc praviGni sodniki DO
vseStranskem raZmotrivanju do
zaklJucka, da zupan nj nicesar IN.
krivil. Razlitna so domnevania,
zakaj so sodniki ustavili posto-
panic. Mi pa smo mnen.ja, da je
razlog pri roki. Ita%liiansko pra.
vosodje ina zakon, da oproSGa
morilce delavcev!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Morilec delavca oproscen.

V Lesini ma Italijanskem so bi.
lie pred casom delavske demon.
straciJe, v teku katerih je NEST.
zupan Cittadino potegnil revol.
yer in tezko ranil diva delavca.
Eden r%anjencev je umrl naslednii
dan. Mescansko casopisie je po
starr navadi lagalo ocitalo ka-
menja, $ katerim je baje mnozi.
ca obmetavala oblasti. in Sc O
drugih izmiSliotinah. da so Sc mo.
rail- patrioticnemu citatelju lasie
Jeziti. Prijeli so veliko Stevilo de-
monstrantov. vsled enerpiGnega
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
WIS. IN oKo.
LICA.

Vsem svojim pr~ijateljem in
znancem mammalian, da SEN Sc
preselil liz 1870 st. Paul Ave. ma
118 Muskega Ave. V velik in le-
pc urejen saloon, kjer Sc vedno
dobi sveze pivo, izborno zganje,
stare in pristine vino ter unijske
smodke.
Vsi moi znanci z mesta, kakor
tudi IL Racine, Kenoshe in drugih
blJlznlh NEST, maj vzamejo
transfer" ma Clybourn Ave. do
18th st. in maj vprasajo "a svo-
lega starega prijatelia
FRANK HRzIc-A.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
IA YOUNGSTOWN, PA, IN oKo-
L,ICO.

Slovenski socialisticni klub, st.
%. j. $. u. priredi prvi piknik
20. septembra ma slovenskem W.
tn v Morellville.
Oh tel priliki Sc bode to6ilo
sveze pivo, ma razpolago bodo IL
borne smodke ter raznovrstna
gorka in mrzla iedila.
Ia vse to DO tocno skrbel cd
Dor kluba.
NSakdo dobrodoSel,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Use oci obrnjene ma Milwaukee

Use oci obrnjene ma Milwaukee.
Ako Sc zanimate "a napredek
c~lovestva pazite ma Milwaukee.
kJer socialist kontrolirajo mesto
in county in vrsijo veliko delo.
To pa najlazje storite, ako Sc ma
rocite ma Milwaukee Leader.
nov. soc. dnevnik. Leader lie w.
vrsten in metropolitan casopis,
XII prinasa vse novice, najve6 DO
zornosti pa posveca delavskim in.
teresom.
Narocnina "a cello leto znasa
$500, 25c ma mesec. - Naslov:
The Milwaukee Leader, Milwau-
kee, Wis.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Socia|izem pri gradbi panamskega pekopa.

Cello izdelovalnico sladoledl lie,
cream ia.'iJe vlada ter oraln;-
60, Xxi 0pcre liza leto mad 1 ml!:nn,
kosov per.la.
Skratka. Ilada preskrbu.ie de-
lavcem vse zivljenske potr abSci-
ne pc uajni.:ii mozni Gen.. VISA
zlvlla so ra'izorovana III pr.Y.e-
dana po ,:r k~ovnjakih, klr ga
rantira ristrost vseh potrebScin.
komisiia va teden objay; Gene
potre5stin tI takO onem ).otl
vsako slepar. enje Cd stranl pro-
d~ajalcev.
Tu bodi pripomnicno. dl vlada
della vse to samd Zato, ker .je
sprevidela, da je lie ma ia naGin
mogoce doseGi najbo'.iSe 5lvljen-
ske razmere. Vlada nina PR teh
podJetjih nobene lgube. nikakor
re cello majhen profit della, tliub
temu, da Sc GENE cE'kaSkega me-.
sa, californijskega sadja in !ru-
gega blaga produciranega y Xdr.
drzavah. V Panami dOsti nizie ka-
kor pa Chicago ali pa kje dru-
gle naSi Until.
Use to Steer Sc nj popOln socia-
llzem "a blizu je tako dL bi bilo
treba lie nekaj manjSih sprememb
IN vlada V distriktu panamskega
prekopa, hi bila docela socialis-
ticna. Privatne korpOraciie so DO
vsem izkljucene. Ako hi bill Sc H.
radniki tega distrikta. XII vodiio
vse podjetje ,zvoljeni pc DELAY
clh. ako hi vladala demokraciia
V upravi, bi bilo skoro vsc ma so.
cialisti6ni podlagi.
AkO\ mora vIada upravljati
sestmiliOnski promet pri gradbi
tega kanala ter preskrbovati bo-
Use blago pc nizjih cenah kakor
hi to delale p~rivatne korporacije.
zakaj hi vlada ravno tega ne mo-
gla delati tn V Idruzenih drza-
yah?
Republikanska in demokratska
stranka veliko govorita o neznos-
nj draglnJi. toda. da hi "a OLAF
SAME tudi kaj storili. cato nina
II ne wolfe in ne smisla. Ako hi V
resnIci hoteli pomagati izkoriS-
canemu prebivalstvu. hi uvedle
emo ali drugo metodo. kakersnih
Sc z siJajnim uspehom p~osluzujc
vodstvo V Panami. sal imati ven
dar vso moe in oblast V svoiih
rokah.
"retirano visok profit kapitali-
stow bi potem zginil. Delavci hi
dobivali najboljse blago "a mai
nizlo mono ceno in neznosna
draginja bi cnkrat IA vselei H.
ginila.
' Idr. drzavah ir samo cna
>tranka, XII Sc poteguje IA r%eSitev
tega problema. Same n stran-
ka .le. Xxi Sc potcguie "a skupno
lastovanle in obratovanie indu-
STRIFE ter "a popolno vrednost de-
la "a delavce. Use druge stranke
so Same stranke osebnega korj-
stolovstva in l. vsemi siIami "a
metuJeJo zahtcve socializma ko.
nepostavne in neprakticne in
skodlUve, dasi Sc ze danes I'VE
lJavljajO Z najvecjim uspehom V
prid panamskih delavcev.
Panamski poskus kaze bravo
pot IA znizanje pretirano visokih
cen zivil. Vsak dvom o nspehu ie
~lzklJucen. Iato smo lahko sigur-
nj. da Sc bo sijajno obnescl. ako
Sc uveljavi tudi V Zdruzenih dr.
zavah ali kjerkoli.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Delavsk0 Zavarovanje v Svici.

10 oolJe uredltl bolniSko oskrbo.
Skupno dovoljuje drzava "a
bolnisko zavarovanje 4 in pol
mlliona frankov liz svojih sred-
stew. Blagajne pa so obvezane
predlagati zveznemu svetu svoje
pravila in letne racune. Zdravni-
Ike 81 bolniki presto volijo, ali
blagaJne lahko sklepajo pogodbe
y posameznimi zdravniki. &c de-
lavec ostari ali zaene hirati. Sc
ga blagajne ne more.io iznebiti,
zakaj vsak tovarniSki delavec
ina pc petletnem clanstvu pra-
vlco. da ostane trajen clan, ne
glede ma to, kje prebiva. Ali nj
hce he SINE biti elan pri wee ka-
kor dveh blagajnah.
Zavarovanie roper nezgode je
obllgatoricno IA vse tovarniSke
delavce, ~usluzbence in uradnike.
Tudi ,izven Svice zivece osebe
lahko pristopijo k zavaruvanju,
XII Sc nanasa ma nezgode V obra-
tn. ma obrtne bolezni, ter ma ne
zgode. XII Sc %primerijo ma potu ma
delo ali pa Z della. Ia obligatoric-
no zavarovanje plaGuje premije
podjetnik. cato so kapitalisti kri-
cali. da 10 zakon unicil industri-
10. Premije IA nezgode izven OBJ
rata pa placuje zavarovanec.
Iavarovalnica. XII ina sedel V
Lucernu, ie ustanovljena cd dr.
zavc. Y upravi imaio zavarovanci
10 zastopnikov, podjetniki 10,
drzava pa osem.
Iavod vraGa delavcu. katerega
zadene nezgoda. stroSke IA zdrav
niSko pOmoc. "a zdravila. even
tualno IA pOtovanje in "a oskrbo
y zdraviliscu. Cd tretjega dneva
dale dohiva pOnesreGenrc b)lniS-
elmo. HI znaSa oSem desetink ME
COVE mezde: najviSja bolniScina
znaSa IA frankov ma dan. &c po-
stane delavec nespoSoben "a delo.
dobiva rento, XII znaSa 10 odstot-
kov letnega zasluzka. &c po,re-
buje posebne noge, dObiva tudi
polno place cd ~najviSjega zneska
1000 frankOv ma letO. Ako umre
zavarovanec vsled nezgOde. do
Diva vdova 30. vsak otrok pa 20
ID odstotkov ~niegovega zaSluzka.
&c Sc pa zopet poroci. dobi tri-
letno dpravnino.
Prepiri in Sport Sc ne bodo wee
birokraticno reSevali. V Lucernu
So uStanovi pOsebno zavaroyalni-
SkO sodisce, XII bo kompetentno
Ia vse take zadeve. Kdor nina
sredstev dobi brezplacno pravo-
varStvo.
Ia tujce, katcrih je bio pri
Iadn1em lJudskem StetJu V Svl
ci $4,000. velja nacelo vzajem-
nosti. To Sc pravi: Osebe. katerih
domOvine dajejo mamie kakor
Svica. dobivaiO tudi Svici man
je.
Stroski. Xxi z~naSajo okrog desct
milionov ia leto, Sc imajo pokri-
vati IL carinskih dohodkov. Dr.
Java plaza prvOtno ureditev ter
prispeva pet milionov "a obratni
in pet milionov "a rezervni sklad.
Tako .ie "a zavarovance 40O. 900
frankov Obresti ma leto zagotov-
ljenih.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

Dolinost vsakega s~ocialista 10,
podPirati svoje casopisje. Agiti.
rate "a "Proletarca" Pridobits
mn move naro6nike.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

,.lo burzvaAia i'll kapitaliSticna
3 r.rredna zavest hi mic mani raz-
!; a kakor N. pr. ma Nemskem, ali
4 ,ekoliko bolt demokraticne so
2 n,e.. uredbe vendar kakor v
mnogih yelikih drzavah. Odvisno
nj yse Cd tega, da Je republika.
: lzkusnje kazejo, da je tudi re-
publika lahko zelo nedemokratic-
"a. Ne more Sc niti reel. da je
Syica re vzor drzave, vsaj sodob-
ne drzave. Ali nekatere posamez-
nosti 10 kazejo vendar "a precei
napredno dezelo.
Med take nedvomno demokra-
meme mredbe Spada referendum
ali ljudsko g~lasovanje. o vaznlh
zakonih. Xxi prinaSajo bistvcne
lpremembe. ne odlo6a parla-
ment sam. temve6 koneno glasu-
lie o Nth ljudstvo. o nekaterih
postavah .ie tax referendum
sploh potreben, drugih pa Sc
mora izvrSiti. sc ga zahteva 1000
& drzavljanov = podpisi.
TAX referendum Sc je svoj cas-
izvrsil o zakonu, : katerim Sc
upeljuje delavsko zav~arovanjc
proti bolezni in neZgodam. Nova
postava, Iii pomeni znaten ncprc-
dek v primeri z dosedanjim po-
lozajem, je bila s~preieta z 2S4. 900
GLASGOW proti 100000.
Zakon, XII je pred nekaj mese-
ci stopil v veljavo, ina dolgo in
precei burno zgodovino. Kapita-
hsticna moe Sc je prot MENU
uveljavljala wee kakor dive deset-
letij. Re pred 81 lett je bila Svi-
carska zveza poOblaScena, da IL
della zakon o bolniSkem in nez-
godnem zavarovanju delavstva.
Pc devetih letih je izdelala in
predlozila ptvi nacrt, Xxi pa je to
zavarovanle spoil z vojaSkim "a
yarovanjem in ga sprawl V zelo
birokraticne oblike. Zaradi tega
je bill pr ljudskem glasovanju
odklonjen.
Deset let .je bill potreboval I'VE
mi svet. da ie izdelal drugi ma
ert. LAM V poletju je bill V par
lamentu sprejet z veliko ve6inO.
Re .je bio videti. da ie zakon re
sen. Ali tedaj so n~astopile pri-
yatne zavarovalne druzbe. XII so
Sc zbale IA svoje profile in so
zrtvovale velike svote denarja,
da so Sc nabrali potrebni podpi-
81, XII so zahtevali referendum.
Placevali so pc % do 60 cent?
NOV "a podpis in tako dosegli
svoj namen.
Cd tega casa So je raZvncl V
svicarski republiki velikanski
boj. kakerSncga ia alpska drzava
re desetletja nj poznala. Zayaro-
valni k%apitalisti. Xxi so doslej "a
sluzili miljone cd zdravih in po-
nesrecenih delavcev in pozirali
visOke dividende, so organizirali
pravo vojno prot zakonu ma pod
lagi obrekovanja in lazi, ceS. da
TO koristi samo tujcem. da bodo
kmetie %zastonj placevali it'd.
Zakon obsega 100 paragrafov
in ina v bistvu sledece dolocbe:
BOlniskO zavarovanje nj obi
gatoricno, ali zakon dale kanto-
nom pravico, da ga lahkO "a vse
prebivalstvO ali pa "a posamezne
katesorije obligatoricno vpelje-
jo, oziroma da lahko izroce to
pravico Obcinam. Vsem bolnis-
kim zavarovalnicam Sc zavaruje
popolna svoboda: cd drzave pa
dobe prispevke, da morajo razsi-
riti svOj delokrog. Tudi IA otro-
ke Sc odkazejo znatnO med draw
nj prispevki in sicer dob vsaka
bolniska blagajna "a vsakega Ia
varovanega otroka 3 FRANKIE 80
eentimov ma leto cd drzave. Raw
no toliko ~prispeva drzava IA vsa
kega moSkega. "a vsako zavaro-
vano zensko pa po 4 FRANKIE, ker
50 pac zenske bolj %pogostOma
bolpa LoLur mosl,; vo+o ~, mn
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17

riSkem kontinentu, Sc ravno sedaj
vrSi ma ozini V Panami, Srednja
Amerika, in STEER z docela povolj-
MIN %uspehom. Vlada zdruzenih
draw della to, cesar veliki fran
coski sindikat in druge privatne
kO~rporacije ma noben nacin MISC
mogle lzyrSiti - to je Panamski
prekop.
Malo lJudij pa Sc pri TEN zave-
da, da je vlada Zdruzenih draw
Y izvedbi tega nacrta uvidela
nujno potrebo, uvesti V organizi-
ranju tega velikanskega della ma
cine in red, XII je do sedaj veljal
HklJucnO "a nacelo socialisticne
stranke in katerega nobena dru-
ga stranka hi hotela %pripoznati.
Socialist so agitirali "a 1--WE.
ljavlJenje tega principa Sc pred
no so privatne druzbe skuSale
graditi panamski prekOp. Polka
zalO Sc Je, ia %privatno podjet.je
tega nacrta ne more izvrSiti. Ia
to so Sc koncno u. drzave zavze-
lie "a to velevazno podjetje z ma
menOm ,da bodO one zgradile, vo-
die in lastovale prekop same.
Paucene pc izkuSnjah privatnih
pOdjetii Idr. drzave MISC cato cd
dale nobenih dovoljenj privatnim
kOrporacijam. XII hi izkoriscale
nacrt in kopiGile profit.
Vladna komisiia vodi 5 to
delo sama. Izdala nj nobenega
kontrakta v gradbi sami. pri ce-
mer hi mogli kapitalisti delati
profit Vladni inzenirji so izdela-
Ii nacrte, najeli delavce in vodili
cello delo SAM cd prvega zacetka.
Place vseh zaposlencev 50 razme-
roma precej visoke.
To .je princip. katcrga hoce so
cialistiGna stranka uveljaviti V
vseh javnih podjetjih. Kontrakt-
nj sistem ie v~selei vir neuspe2r"
sti in goljufij. vsled tega Sc ie
Ia sistem pri gradbi tega preko-
pa pOpolnoma prezrl.
Ne samo. da vlada sauna gradi
kanal. ampak tudi kontrolira
z~Ivljenske razmere Y kanalskem
Okralu. Cello zdravstvcnih razmer
nj p~repustila pOsamcznikom in
privatnim zdraynikom. Najela
j. naJboljsega strokovnjaka in
mn to izro6ila V oskrbo. Posledi-
ca tega jc bila. da so tn obicajne
bolezni, kakor Malaria. rumena
mrzlica in druge tropicne bolezni
skoro docela odpravljene. Moe
viria so izsuSili. zavctiSGa in zale-
ge nadleznih in neStevilnih ko-
marley 80 So unicila. ostanki je-
dij IN drugih gnilobi podvrzenih
predmetov So vedno odstran.juie-
Jo, zgradili so tlakovane ceste in
stOrllo So le vSe drugO potrebno.
$ takim uspehom. da je tn Stew
10 s~lucajev razmeroma cello mani
So kakor V Idr. drzavah.
$4,000 ljudij je ~zaposlenih pri
gradbi kanala. Ia to potrebno We
ike s%tevilo poslopi.i "a preskrbo-
vanie takO velikega Stevila l.ju-
dill. Ia kOmisija ie doloGila -.
lac DO nobenih brlogov in nobc-
nth beznic V TEN distriktu. Ako
bi Sc gradba ten poslopij oddala
|prvatnim SpekulantOm. hi bill
delavci natlaceni V barake. ka-
kor 1--WE delavci V okraju chica-
SIKH klaInic in drugih obseznih
privatnih podjetij. STRIFE Sam pa
lie o%hvaroval delavce tega Fla s
tenn. da je dial zgraditi prostorna.
zrarna in vsem zdravstvenim "a
htevam odgdvarjajoca stano-
vanja. Csluzbenci Sc teh poslopi.j
brezplacno posluzujejo.
Vladna komisi.ja ie tudi uvide-
la, da "a nobenO ceno ne IN pu-
.
stiti V ia kraj privatnih trgov-
cey. Xxi hi S svojim slabim bla-
gom in visokimi cenami izkoris-
cali delavce. Ustanovila je cato
dvaindva;set prodajaln, V kate
rib delavci lahko kupiiO. kar no
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-09-17
Sfranka

Spremlevalec sod. E. Kristana
po zapadu.
The Bridgeport evening farmer., 1912-03-02
HOUSEHOLD NOTES.

Crowned flour makes delicious brown gravies. Put it in p'eplate and set on top of the stove or in very hot oven. When 1t begins to brown, 1t should te constantly stirred until brown all through.
 Tn Ironing the plait of the pack or a sh'rtwaist on which tiny butto- are sewed, try laying 1t OH a flannel or heavy Turkish towel, as you do your embroidery. The buttons sink in as the material Is ironed.
 When beating white of cgg for sponge cake, when it becomes dry and light, test its stiffness by turning the dish containing 1t upside down. If It Is beaten to the proper point not particle will become detached.
 A delicious little appetizer for the supper table consists of large queen olives, cut in half and with the stones replaced with cavaire paste. One IS served to each person, on lettuce leaf garnished with narrow sections Of lemon.
 Dried wormwood, which may be had at the drug stores, is an excellent pro lection against moths when putting winter clothing away. It should De scattered lavishly between the folds and each article wrapped separately in a newspaper before packing.
 A kitchen bouquet for havorlng soups can easily be made. Take a few sprigs of parsley and wrap them around peppercorns, whole cloves, Q bay leaf and other herbs that are at hand. Tie up tightly. This can be
The Bridgeport evening farmer., 1912-03-02

alleged occurrence had taken place not more than a week after Forde and Mrs. Story had gone to the beach. At that time a sister or the co-respondent was living in the cot. tage. Lavhine is a brOther-ln-laW OL Otto Cohen, who did detectlVe Worh in the case Of the p 'aintiH.
 A woman detective, Cora A. Coles; said she hired a cottage about 2Oo feet from Tower cottage and from her windows could see the dining room and Forde's bedroom. She said she several times saw Mrs. Story ana Forde going about the house Tn rath- CT negligee costume. She had seen Forde with his arm around Mrs. story on the veranda, she said. on cross, examination she said Story engase9 her as a detective at $2.50 a day anu her daughter at $1.50.
 Josephine Coles, IT years oin; daughter of the woman detectlVe. tolu of having stopped in Tower cottage one night on the plea her mother was away. She and Mrs. Story piayedd pinocl1le and Forde enjoyed nlmselI with solitaire. They played almost F'orde brought from the ice box ffghball for Mrs. Story and two bot ties of beer. ., ,.
 Other testimony was gwen that Ill Scarsdale, N Y. Mrs. Story was seen with TWO men sitting on the Veranaa of house there at o'clock 1n the morning, and that neither of the men wa, her hushand. One of the men told a patrolman that he was story. but the patrolman said he knew tha' was untrue.
The Bridgeport evening farmer., 1912-03-02

weapon, and powerful governments do not hesitate to consult with commit tees of the striking employees in a1, effort to effect satisfactory settle ment. European governments never feel certain that revolution and the possible overthrow of the governme lent may not arise from a great strike.
 The strike in this country has been tending toward the European scale of importance.
 The last strike of the coal miners in this country invoked unofficial presi- dential mediation.
 The Lawrence strike has also been a matter of government concern, though not directly for the very pur- pose of bringing about a settlement.
 The day is almost past when the only function of a government dur ing a strike will be to preserve order.
 Governments must be in a position to establish tre balance of industrial justice. If the private owners of great industries cannot insure justice to workers, then the workers will at- tempt to insure it to themselves by political action.
 This is the position of statesmen in England. It is the position of many statesmen in the United States.
The Bridgeport evening farmer., 1912-03-02
ENGLISH STRIKE MAY BRING
 REVOLUTIONARY LEGELATIc N

The strike of the coal miners iii England is a very serious matter. A million men are out of work. The cessation of their iabors for any con- siderable time means that several mill lion other workers will be unemploy- ed for lack of coal to run the fac tories.
 It is not improbable that the pres ent strike will produce legislation as revolutionary in it's character and more revolutionary in its effect than the abolition of the veto power of the Lords, which Asquith and Lloyd George recently accomplished.
 Asquith is reported to have said that the parliament will immediate ly pass a law fixing a minimum wage, a sum which is the smallest the work CTS can be paid. Press despatches simultaneously arriving assert that the government may even operate some of the mines if the strike con- finues, furnishing such labor condi- lions as will be satisfactory to the workers.
 The strike in Europe is more eff ficiently organized than t is as yet Tn this country. Tn Europe the strike is as much a political as an industrial
The Bridgeport evening farmer., 1912-03-02
IS MAYOR WILSON TWO PER ONALTTIES?

Tn the economic sense it is difficult not to feel that Mayor Wilson is .lf- flicted with double personality. He has frequently addressed assem- blages of his fellow citizens upon the grand list. purchasing city supplies. bonds, and the tax rate
 Sometimes he appears to speak with great knowledge and Judgment. again, upon the same subject. he be- trays such an miliarity with the simplest clements of his discussion ,s fs surprising. Sometimes these wis doms and follies occur within tlie limits of a very sho't speech.
 Can it be that there are two May CT Wilson's. Jekyll and Hyde econo- lnists. one Of whom Is wise, dip.o- matic and candid while the other IS trivial. incompetent and stupid.
 How otherwise can the listener ac- count for such contrarities as appear ir his honor's remarks before the Mems League of the Congregational church, Thursday, in which he truth <silly declared that the grand list is the backbone of the city's finance, and then, with a missing sense of anal ogy, compared the budget of a city with the dividend account of a cor poration. whereas the city's budget is like the expense account of fac tory, ?nd in no respec: analogous to the dividend acCOLnt.
 The grand list is the key to low tax rate in this city. There could ~Ayer be a low tax rate while prop