Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-03-29

forskell1g Ira den, der blev skudt / Gaar. Den Ne
ger, der findes paa Monumental, er aabenbar
Stamfaderen til den tyklebede, langhalede, ud
haarede, godmodige, farvede Broder, som Da,
rasler med sit Messing-D rikkekar Kairos Bazel
og som peger paa sin Skindsek og raaber: Ali
| som forster, her er Wand! Dirk og lew De he
braiske T~eglbrgndere, der ses paa Bene-Hassan
Monumenter, genkendes 6jebikkelig som J6der
The London Literary Gazette" siger ON dem
,Deres Ansigter er ligesaa fuldkommen j@diske
som de findes hos Marskandiserne paa st. Mary
Axe, der nu trekkes ON paa Londons Gader
Hyerken Lawrence eller jackson kunde have male
mere yirkelige J6der; hvert Ansigtsudtryk sa;
uforanderligt og saregent for dette Folk.
Saaledes b@re Egyptens Mindesmerker Yid
ne ON, at der de for6bne 1000 Aar like alene in
gen ny AFTER have yeret, men at der like er sket der
mindste Forandring nogen af Hgyptens alminde
ige Planter, Fugle eller Dyr. Selv Darwins Ynd
lngseksempel, Duen, clipper for ham, naar ha1
kommer til Hgypten. Den Brevdue, som Sesostrii
slap los for at faa Budskabet ON sin Kroning be
kendtgjort allie Hgyptens Dyer, var like en- Fjel
eller en- Faryenuance f~orskellig fra den Brevdue
der bruges der paa denne Dag. Hgyptens Mindes
marker protesterer mod Udviklingsleren, der Ell
saa yderst modsat de Kendsgerninger, hvorom dc
~fortpller.
ia, Mennesker og Kreaturer trader frem fra
Diet d9de Hgypten for at pradike for de levende
Vi har jo nemlig like alene malede Billeder al
Mennesker og Dyr, men Vi har baade Menneskene
og Dyrene iblandt os, vel beYarede we'd Hjplp al
Balsameringen Mumier af Prpster og Konger,
Dronninger og almindelige Mennesker, ia, af Okser
og andre tilbedte Dyr, som de 6nskede at beware,
og hvem de onskede at sikre, saa vel som for deres
Tilbedere, en- K6dets Opstandelse paa Dommens
Do. C--:e. HL-l-- ~ ~
disse Mumier og sammenlignet dem med nulevende
Dyr al samme Art, og han erklerer, at der like
er blot den ringeste Forskel at opdage. Han under
s9gte Mumierne af Katie, Ibis, Rovfugle, Hunde,
Krokodiller og Hovedet af en- Okse. og han siger
,Efter den opmgrksomste, smaalige Undersogelse
er Diet like muligt at bemgrke blot den mindste
Forskel mellem disse Dyr og de af samme Art. som
nh findes, og lige saa lidt mellem Mumierne 90 Ske-
letterne af wore Dages Mennesker."
Selv gennem Moderne og Damernes Toiletnylr
ker, som ii9lge Ordsproget err saa omskiftelige, be.
rer Monumenterne Vidnesbyrd ON den menneske.
lice Naturs Ensartethed. I Aaret 1881 opdagede
man we'd Theben en- |kongelig Begravelse eller rette-
re en- R@kke Begrayelser, der like alene indeholdt
Ramses den Stores Mumie, saa vel som mango af
hans Efterf6lgeres. men ogsaa mango Dronningers
og Prinsessers, og disse var fuldt u~dstyrede med
DIET, der den Gang h6rte til. Her kan Vi Sc, at Da-
mer den Gang stillede ganske de samme Krav som
M ON Dage. Her stod saaIedes en- Frokostkurv, af
hyis Inahold den hole Fyrstinde we'd Diet andet Liv
kunde forfriske sig med en- lakker Gazellesteg, ct
Par velstoppede GAS, Kager og Frugt. We'd Siden
heraf findes saa hendes Toiletskrin, udtyret med
Parfumer, Salve og vellugtende Stoffer SAINT Dor.
ster; desuden ct lille Udvalg af P~arykker, liver
j sin lille Eske; Forhaar, Baghaar og Stakeholder,
hun kunde have at stadse sig op med en- anden
den Ramses' Dage, like en- Gang hos Konger og
Dronninger.
Hgyptens Mumier og Mindesmarker err saale-
des en- uomstadeGg Gendrivelse af den Lnre, at
Artcrne gennem lange Tidsrum ganske l%angsomt
har udyiklet sig af hverandre we'd stadige Smaa-
forandringer, thi den eneste Rmkke af yirkelige
Kendsgerninger, hyoraf Menneskene er Besiddel-
Sc, og som strakker sig over 1000 Aar, wiser, at
der netop slet ingen Forandringer har fundet Sted
hyerken hos Mennesker eller Dyr. Disse Monumen-
ter err saaledes vprdifulde Vidnesbyrd ON Sandhe-
den af den bibeIske B%eretning ON Menneskets Ska
belse af Gud og Guds Billede og ON diets fortsat-
tie Besiddelse af ct tenkende, villende Vesens Ver-
dighed. Historien ON vor Nedstamning fra Aber-
ne er en- Fabel og kun en- Fabel, som Historiens
Kendsgerninger til fulde afkrpfter og saaledes
berer Farao. endnu sit Vidnesbyrd for Gud frem
og forkynder hans Navn over den eanske lord.
Men Verden STAIR like blot Geld til Hgyp-
ten for de Lprdomme, diets Kongegrave giver os
Diet har ogsaa fostret geniale Mend, der har grun-
Diet Institutioner, som vii leve og b%lomstre, selv
n