MinnesotskeÌ noviny. [volume] (St. Paul, Minn.) 1904-19??, 1912-11-14

pred posluchaci ma statni universit6, v
n1z kladl velikou vahu ma zakon dedic-
nosti. Pravil, ze je svrchovane tfeba,
ably snatky uzav1rany byly velikou
opatrnost1, nebot zalezl mnoho ma ro-
dokmenu. Ia pf1klad stavel rodinu
Dwight v Anglii, niz vyslo nekolik
kollejn1ch presidentG rodinu Leeovu
w t6to zemi, jez dala svetu statecne
vojev6dce. Jako ukazku dGlezitosti
rodokmenu poukazoval ma to, ze. 1000
studenti ma Harvard kolleji zGstav1
"a sebou "a dve ste let SO potomkG,
kdezto 1000 Rumun6 New Yorku
bude m1ti "a sebou "a dve ste let 3O0,-
1000 potomkG.
a@ Zasilame cerstve zabitou drIbez
primo spotrebovateldm "a cenu levnej-
81, nez koup1te ma polo zkazenou We
m6ste. T6z cerstv6 vejce a vepfov6
maso Chcete-i usetfit pen1ze, piste
nam. A. H. Vikla, New Prague,
nn-Advertisement. 6-2
- Pfatele Geo. L. Burma, jenz po-
razen byl pfi volbe "a pf1ruc1ho nej-
vysslho statn1ho soudu, zasazuj1 Sc o
to, ably jmenovan byl guvern6rem
Eberhartem "a pr1sed1c1ho sud1ho ma
uprazdnen6 m1sto soudce G. l..
Browna, jenz zvolen byl "a vrchnlho
sud1ho. Zvolen1 soudcove jsou Oscar
Hallam re St. Paul Andrew Holt z
Minneapolis.
" politickych kruz1ch mluv1 Sc o
tom, ze F. B. Lynch St. Paul, Glen
narodn1ho demokratickeho vyboru, ma
dobre vyhlldky dostati Sc do kabinetu
zvolen6ho presidenta Wilsona. Lynch
ma velikou zasluhu nominaci Will
soma v konvenci v Baltimore, kde jako
vddce delegace Minnesoty stall ne
ochvejn6 nedstupne pfi Wilsonovi
az tyz dosahl nominace. Zlskati Min
nesotu pro Wilsona pTi volbach bylo
velice obtlznou vec1 vzhledem k velike
republikanske vetsine We statu a osob-
nj popularite ex-presidenta Roosevelta,
jenz ziskal 81 Minnesota hojnou pT1-
zen svojl Teci ma statn1 vystave a rec
mi St. Paul, Minneapolis a posledne
pred volbou Duluth. Take Sc ma "a
to, re Wilsonovi uskodil zlastn1 TaftGv
vlak, jenz pred samou volbou konal S
Tecniky cestu po statu v zajmu Tafta ;
nebyt toho, mnoho republikanG bylo
by jinak volilo pro Wilsona. Vysledek
volby po cel6m statu neni dosud 1plne
znamy. Dosud jevl Sc nasledovne
Roosevelt 118,085 hlasd, Wilson &c.,
1875, Taft 61,894 hlasd.
| e| State Savimgs Bamk (Statn1
sporiteln1 banka) c1sle 90 vychod-
nj Gtvrta ulice. Vklady ucinene pred
IS. pros. ponesou 1rok po mes1c6
do I. cervence, 1913. Sporitelni
deet teto bance zajistuje ne.
jen maprostow bezpecnost, ale zaro-
ven pobada k setrnosti ukladan1 ma.
lych obnosi kdykoli jest tax mono
Banka jest otevrena behem obvyk-
lych bankovnich hodin a v pondeH
vecer cd 6 do 8 hodin. Urok z vkla-
dd a pill procent. Celkove vklady
50, 1856 900. 0.00.-Advertisement.
- Dr. C. O. Merica, drive president
statn1 university Montana nyn1 re-
ditel statn1 polepsovny Red Wing,
mel zde tyto dny rec, V nlz karal n.y.
nejsi ucebn1 soustavu nasich veTejnych
skol, udavaje, ze zactvo ma skolach
pFidrzovano jest k predepsanemu kur-
su skoln1ch pfedmetG a ze zadny ohled
nebere Sc ma rozd1lnost povahy zakd,
inaklonnosti k ueenf podobne. DR..
Merica ma "a to, ze tato soustava je
u velke mlre ploditelkou zlocincd, ne
bot nedopfava hochdm ma skolach,
aby pfirozene svoje madam a vlohy u
platnili. Reditel mestskych skol M.
&C. Potter souhlasi 5 DR.. Mericou, ale