Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-08-13
IL naSelbin.
rirh Bridge, Iowa. - Stiri |

ned ySemi SLOW. lrtl V Ameriki.
Seer ne prinasa vsakdanjih no.
/ vic IL starega kraja in ga cato ne
kateri ne maraiO; a ce vzamemo
40 re brezpomembne novice "a de-
layce brez vsakih koristi, ker de-
iayec Sc prav niGesar ma nauci IL
Nth, kar bi mu moglo koristiti "a
4 izboljsanie njegovega bednega
polozaja. Slovenski delavec maj
preSita Sc tOliko movie IL stare
ga kraja, ako he DO cital, kai in
kako mora s%tOriti, da Sc mu bolj-
se godilo kot Sc mu, DO vsled nitro
rasto6e draginie vedno ma slab
sem staliSGu. TukajSnji SLOW. de-
lavci cesto pomilujeio svoje sta
novske tOvariSe V Starem kraiu,
i ker isti tako slabo zasluzijo, Pri
tenn pa ne pomiSli.io. da hi Sc anne
riskim delavcem ne godilO dOSti
bolie, ako hi Sc tudi delavci dru-
9Th narodnosti zanimali samo "a
starokrajske novice. VzrOk, da so
delavci V Ameriki bolie pla6ani
lei v TEN. ker so ameriSki delav-
CT dObro organizirani Y uniie in
ker vselej in povsod gledaio "a IL
boljsanie svojcga polozaia. Kako
slabO Sc godi nekaterim delavcem
V Ameriki cato, ker MISC organi-
zirani in ker Sc zanimajo "a raz-
ne brezpomembne stvari. kazejo
sramotno mike place tkalcev V
Lawrnece. Mass. in drugih who'd
nth drzavah, kier mora celia dru-
Tina delati "a $500 ma teden. Vsi
ii tkalci so priSli IL Europe in so
! Sc ravno takO malo zanimali "a IL
boliSanje svojega polozaja. kakor
Sc malo zanima vecina slovenSkih
delavcev. AkO Sc SLOW. delavcem
bolje godi. kakor onim tkalcem.
Sc imajO zahvaliti zavednim de
lavcem Jrugih narodnoSti. Xxi so 5
svoiim nepreStanim bojem svoie
izkoriScevalce priSAili. da so i'm
dovolili primernO ZbOliSanje. Ko
bi ne bio Y Ameriki delavSkih or
ganizacij. goSpodarSkih in polite
nth. tedGi hi sc vsem delavcem ia
ko Slabo godilo. kakcr omenjenim
tkalcem, IL tega ie razvidno. da
zajemaio SlovenSki delavci IL skle-
de, katero so drugi narnlnili. In
ako so nezavedni IN brezbrizni "a
TO ker Sc Jim dobro godi. : tenn
p%okazeio. da MISC vredni tega. Ia
to je dOlznoSt vSakega sloven>ke-
ga delavca, da sledi zavednim de
lavcem drugih narodov. Sc pridru-
ii njihovim organizaciiam in nil
hovemu boiu. Classic S|lovenSkih
zavednh delavcev pa .ie "Proleta-
rec; cato mora vsakdo. XII So
Steje "a zavednega delavca. citati
ia list.
Delavske razmere so pri mas ze-
10 slabe, kar dokazuieo tukajSnji
Stevilni brezposelni delavci.
kolikor je mem znano. SIoven-
cev ' tel draw nj veliko. Po mo-
jem mneniu ie temu vzrok trd in
nick premog, kaiti redkO Sc do
bi, da bi mcril Cez Is col.
V tel okolici so Stiri koloniie.
V katerih .ie vsega skupai kakih
1900 premogariev. Pc narodnosti
so vecinoma Svedi in Hrvatie.
S%lOvencev mas je vsega skupai Il
druzin in p Samcev. Siovenci Sc
slabo zastOpiio med seboi, ker
manjka med mimi izobrazbe in
zavednOsti. Polozai mora biti VISA
komur jason, ako povem. da vSe-
ga skupai hodi sem 1 Proletarec
IN 3"Glas Svobode". Ako brides
V njihovo druzbo ne sliSiS druzc
ga kakor: kdo ie bill vojak ' sta
rem kraju, kdO je bill veckrat "a
Iprt. kdo je bill tepen in kdo ne
'ltd. Ia pogovor o dclayskem
N%praSanju so ~nezreli. Zadnii me
sec sem Sc podal ma ~agitaciio "a
"P~roletarca''. Pridobil sem mu
diva nova naroGnika 5 tezavo. III
lludie sploh noGeio mic sliSati o
kakem napredku. Use kai druze-
ga pa je, kadar so pri sodcku pi-
We, tukai so vsi socialist. pa Sc
kako navduSeni in vedo vec o So
clalizmu kakor sodrug Berger.
Toda vedite, delavci. da brez CT
inaara .