Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-26
|KOnyenciia A. F. oil La
Dor.

4 rican Federation oil lIdDOrl po
dvotedenjskem zborOvanju. Ia
skonvenciia ie bila "a mas tenn vaz-
AeiSa. ker Sc ma nobeni do sedaj
ani bilo toliko napreInega duha u
}razenega. kakor ravnc ma tel in
Iler Sc ma nobeni nj bio ozracJe
3tako polno socializma. DaSi Socia-
jlistiGni in drugi naprcdni elemen-
j ii Sc niso doSegh otlotujote moti,
J cd lanSkc konvencije IA Z opra-
EyicenoStjo gojimo nailcpSe made
|S kratki bodoGnoSti. Ia ,rditev Sc
bpira ma dejStvo. da ie Socialistic-
hi kandidat IN predSednika
aiobil 5.O74 glasov prot Sedanje-
Rmu predscdniliu Samuel Gomper-
Esu. dotm jih je ma konyenciji v
4 IAtlanti samo $500. Sc boljSi IL
Epch pa je doSegcl soc podpred-
ts.duiSki kandidat Johnson, ki je
A.bbil 6l25 glaSov. Ako pomislimo,
IDA so delegate reprezentirali
nekako $4,000 glasOv. je tyoril
Inapredni element n"kako emo
Itretiino vSeh glasov. Nelik uphv
naprednih delegatov Sc kaze tudi
v TEN. da ie koncencija izvolila
sodruga Louis kempfer-ia "a de-
Regata ma kongres anglcSkih stro-
kovnih organizacij. Ri Sc vrSi
Eneseoa septembra pr. leta V
Rlamchester-u. Sodr. Kempfer je
ajnik pivovarske unije je tako
3lplivna oseba V vrstah strokovno-
organiZiranega delavstva. da je
hjegov protikandidat svojo kan
3iidaturo umaknil. Kako Sc sni
} nnenje prot sedanjemu reakcio-
harcu in diktatorju GompS.'su il
hjegovi kliki, kaze tudi 10. da so
ielegatje nekaterih pod-organiza-
fii. kakor United Mine Workers.
western Federation of Miners,
Nashinist unije in druge. dobili
|bOsebno naroGilo. da maj Sc ne
kTneio domov ne da hi regiStirali
svoje glasove proti sedanji upra-
Ei. katera Sc vso silo upira i've
kti naSe strokovne organizacije
Zee modernega duha, pri cemer
Paj bi 81 "a vzgled vzele soradne
1vropske organizacije. Tako mo-
lerniziranje hi znatno povecalo
noe strokovne organizacije. kakor
okazuje neStevilni uspehi Mem
iii, Avstriji in dlugod. Tu sem
pada zlasti industrialni unioni-
em. to je, da so delavci organizi-
lani po industriiah. katerih so
Hposleni, ne pa strokah. kakor
kdaj. Poleg industrialnega unio-
szma hocejo socialist uveljaviti
/ y tel vrhovni organizacijah tudi
sec demokratizma, predvsem, da
soli odbornike federaciie vse
e.anstvo, a ne delegate. Toda
sedanja upravna klika vidi V tenn
woj pogin, zatO Sc brani sprejeti
kal takega. Kolika casa Sc bo dalo
delavstvo Sc komandirati in sle-
pitt po ljudeh, XII svoje vazne
rade uporabljajo spekulativne
hmene "a svoj yep, pa maj pri TEN
+ tako delavski interest trpijo. 1e
drugo vpraSanje.
! Prvi teden zborovanja Sc je
Porabll najvec IA porOcila izvr-
*yalnega odbora poravnavo spo-
wvv pOsameznih organizacijah
~ "a nagovOre bratskih deelga-
bv.
Predsednik Gompers je bill letos
sti bolj radikaleh kakor druga
"a. Ma nekatcrih mestih je Easel
10 socializem. Tako je ma pr.
pal med drugim: "Zahteve po
slih plaeah zastopajo nase pre-
rhanje, da bi morali biti delavci
vecji meri delezni bogatstva,
ntero ustvarjajo z delom svojih
nk. Napredek clovestva zavisi cd
odstranitve revSGine. IL negove-
ga poroeila je dalje razvidno, da
@le federacija sedaj l 1,S41 900
slanov, kar pomeni napredek "a
r"O cd lanskega leta. VISA
uompersova naprednost je ma
~llena in prihaja IL njegovih
40pcllSkih pa 0;ho,, =, .n - 80