Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1912-04-05

og ale nyere Fors6g paa at oprette lignende In
stitutioner have veret forgaves, ligesom da ogsaa
den nuverende By staar langt tilbage for Old
tidens, i hvis Hayn 0sterlandenes Kobmend mGdtes
for at udyeksle Produkter. Men Aleksandriner-
Bibelen oyerleyede ale Storme, og Manuskfiptet
af den er Dag af langt st6rre Avtoritet og Kraft
end FaraGs, Ptolemaus: og CAESARS Dekreter nogen
lSinde har yaret. I'd fra den f~orkynder Farao end
ma Guds Nayn for den ganske Yerden.
Men fra Alexandra udgik der ogsaa leyende
Breve ON Kristi Rige. l Fglge Kirkefedrenes en-
stemmige Vdnesbyrd blev st. Markus af St. Pc
ter sendt til Aleksandria, grundlagde en- Menighed
der, drog igen at Sted Og pradikede paa forskel-
ige Steder, vendte after tilbage og blew Biskop
af Alexandria for sa senere at do Martyrdoden
der. For sin D9d o%prettede han den ber6mte Ka-
teketskole, hyor to Tusinde unge Kristne daglig
bley oplerte Eyangeliets Sandheder, og denne
Skole var Fader til ale Kristenhedens Sondags- og
Kateketskoler.
Her har Vi ogsaa Athanasius, hvis Arbejde for
Kirkens Teologi nappe var mindre betydnings-
fuldt hans Fremstilling af den kristne Lpre er
forlHngst bleyen anerkendt som Norm indenfor
kristenheden. Og naar Hgypten saaledes en- Gang
bevarede Kirken fra Hungersd6d og after CAV
Israel og den ganske Verden EN- Lovgiver og Red
ningsmand, naar den oversatte Bibelen paa det af
Menigmand kendte Sprog og siden CAV os Former
for Katekisme og Trossrtninger da maa Vi vel
sige, at Farao allie disse 1000 Aar har forkyndt
Guds Navn.
Men Hgypten har endnu st6rre Krav paa Kri-
stenhedens S%ympathi og Forb6n, thi Vi skylde
Kgypten, at en-, der var langt st6rre end Enclid,
Athanasius, Markus eller Moses, bley bevaret fra
Morderkniven. Gud fremmer stundom de under
ligste ModsHtninger, som var Diet for at forvirre
de wise, og saaedes lod nan, da Diet hellige Land
like eynede at b~eskytte Jesusbarnet, sine afguder-
iske Fjender bliye dennes stprke Beskyttere. Saa-
ledes forkynder Farao da for allie frygtagtige
Kristne, at yor himmelske Fader altid, ON end
ofte paa de underligste Maader, har Tidst at finde
Venner for sine hjelpel6se Born. Som skreyet
staa1: Fra Egypten kaldte ieg min Son"
saa var DIET da ogsaa Egypten, at Diet Paa-
skemaaltid bley i%ndstiftet. we'd hvilket Diet %genldste
Folk under Blodets Beskyttelse holdt Fest for
Guds Ansigt med Lrnderne ombundne, Stay j
Haand og pakket Ransel, rede til at forbade Trpl-
lehuset og drage hen til Diet forjgttede Land -
en- Fest, som endnu %iagttages af allie J6der, hvor
paa Jord de saa end BIO. Og paa denne hebraiske
Paaskefest var Diet, Herren indstiftede sit herlige
Sacramento, den hellige Nadyer, hvilken Vi, UNI
der Beskyttelse af Guds-Lammets Blod, nu @de og
drikke ny Kraft til Reisen hernede, Vi, som err
Fremmed og UdI@ndinge. saa vi altid skulde kun
ne vrre rede til at drage bort fra denne Udlrndig
he'd. og we'd hyilken Vi ihukomme vor Frelse we'd
hans bod, indtil han kommer for at odelggge Sa-
tans Herredomme - Hgyptens gamle Drage og
frigore sin Kirke for Trplleaaget under Verdens
Magter, og briHge os hjem til ct bedre Land, hvor
han regerer, og hvor han vii drikke den ny Yin
med os.
ia, 11gypten var den gamle syndefulde Yer
dens Herlighed, men denne Herlighed er forsvun-
Diet. Fremmede sidde nu paa Faraonernes Trone, og
de en- Gang saa store Steder Theben, Memfis og
Heliopolis er allie ode, dpkkede og begrayede af
0rkenens Sand. Diets Handel er de %fremmedes
Hpder, den store Sesostris's Efterkommere har
visit sig ude az Stand til at tage blot Del Suez
Kanalen, der gaar gennem deres F}edreland I5gyp-
tens Guder er faldne og adspredte. Diets Agerdyrk-
ming og Forretningsliv er syundet bort. Diets Folk
er undertrykt som neppe noget andet Folk - og
alt dette have Profeterne forudsagt, som Vi senere
skulde faa at Sc. Thi som Moses modte Gud i
0rkenens Stilbed, saaledes skulde Vi endnu mode
Gud j Egyptens nedstyrtede Steder, og endnu
skulle vi here de mango Runner after OF after
hviske ,,Saa sagde Herren!'
Men for ii bestige wore Kameler og drage til
Karnak, lad os saa endnu en- Gang lytte til den
Prediken, Farao holder Aleksandria.
Gennem ale disse Eksempler fra Diet gamle
Lands Storhed og Forfald, og we'd diets endnu store
Betydning som ct Yidnesbyrd for Gnd til Verden,
kunne vi like undgaa at erkende den store, yRl-
dige Kendsoernin0 at Gud RAIDER over allie Raad-