Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-09
Chicago, ILL.,, 8. ianuaria JAM 1912.
mi vStajamO in vas je Strah. :"

llkcga pe>nlka Je laSnO Ocrt3no
StaliSce, ki ga zavzema danes pro-
letarijat napram kapitalizmu. Ma
eni strani hitro raStoCa zavednoSt
ucbroinc delavske maSe, ma Grugi
ra padajoc upljiv vladajocega 81
,tcma: ma eni Strani epohalen ma
predek nu drugi rcJkcija ma v>ej
.rti: ma eni Stram vStaicnjc - ma
irugi Smrt.
la hipoteza sc nam ldi ncjaSHa,
y prvem hipu cello nemogoca in
nedoSeIna, a elm die io motrimo
tenn JaSneiSa pOStaja. TEN yerjet-
nej>a, tenn blizja in napoSied smo
uVcrJenl, ia to nj bila nOhena ia
tamorgana pac pa reSnicna oa-
IA naSe bodocnosti. oaza naScga
lmagoSlavja - koncni cili naSih
teIenj in namen naSega Sedaniega
boja in Irtcv.
Nzrok. da tcga svojega prepo-
roda, tega hitrega naprcdka. ne
vidimo. Sloro ne Slutimo. tici
tenn, ker Iivimo pod pritiSkom ca
Sovnlh razmer in njih upljivom,
N jc tako motan. da nam zabran-
lulc spoznanje reSniGnega Svojc-
"a pololaja. Drugi vzrok. da ne
vemo ccniti vaznoSti casa. ka-
tcrcm Zivimo. obStoii deistvu,
"a Smo mi prevct navezani ma pre-
teklo>t, katcro Samo obGudujcmO.
meSto. da hi sc II ME ucili in IL te-
"a Spoznania delali naGrtc "a pri-
hodnioSt in Sli naprej po teh ma
crtlh. Tak0 n. pr. obcudujemo sta
ri vek. Sc zgrazamo mad Sredniim
vekom in naivazneiSi dogodki no.
vega Vcka 81 nam zdc Skoro ne
ralurnllivi nrnaravni. GaSi VISA
nam pOznana zgodOvina nj mic
drIzeca kalior naravno Npopol-
njcvanje caSovnih razmer, pa mai
Si bo teh ali onih. Ena stopnia ia
kcga Spopomjevanja je II. pr
| francoSka revoluciia. ali vzemimo
prehode IL mornarhij republike,
prchod IL kapitalistiGnc drzave
SocialiStitno i. t. d.
Glede ma hitroSt tera spopolnje-
vania hodi povedano. da je iSto
tenn hitrcjSe, elm veGji ic pritiSck
ma taSovne raZmerc. kar jc cisto
po navaCanih zakonih: kajti elm
mocnejSa jc sila. tenn veGji ie cd
por. Neovrgliiv dokaz "a to trdi
tev je n. pr. sedania kitaiSka re-
volucija. Narod, ki ic bill nekak
Skandal modernega casa in ci-
, vilizacije. jc kar cez noe postal
precinct obcudovanja in simbol
cpoholnega napredka. Zakai? Go
tovo hi canes Sc ne bilo ma kitaj-
Skem rcpuhliIe in hi ie tudi bo-
docnoSti zlepa ne bilo. da nj bill
kitajSki narod zaSuznien in tep-
tan Y prah. Cim huiSe ie vlada
ravnala 4 narodom. TEN hitreiSe
So .ie bliIal cas- reSitve i'm osvobo-
.lcnja
I'm kaj je socializemo Revoluciia
duha. evolucija zatiranih mas ie.
in Sc razvija po iStih naravnih "a
konih kakor Sc ie ranvijala in spo-
polnjevala kitaiska in vse druge
doScdanjc revoluciie. lc $ to raz-
Iiko. da Sc boj med nasprotujoGi.
ma elementOma vrSi brez orozia
in brez klanja. I'm kolikor wee
naSprotOvalne silc. toliko wee ma
prcdka. toiko pref bo priSclo do
odlOcilne bitke, IL katere odide So
cializcm kot zmagovalec. kot re-
Sitelj pod niegovim okriliem zbi-
rajocih Sc elementov.
I'm kakor danes VISA znamenja
kazejo. nj dalec wee cas- do tega
odlocilnega boja. zlasti Zdr. dr.
Iavah. Neprestano zmagovanie
sorializma ma vsej crti .je sprawl
10 nasprotnike IL letargije V eks-
tazo. Prvotno so imeli socializcm
samo IA predmet neslanim dow
Itipon OBJ polnih mizah in kipeGem
Sampancu. a ia "priboljSek"
prihaja V strah. Da pa pokazejo
svojo moe i'll oblast bruhajo ma
mas ogenj in zveplo ter klicejo ma
pomoc zoper mas boga in hudica.
kaiti njih lie strah - lxer m; voto