Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-03
centra|izacija, deCentra|izacija in drugo.
APPEL "a podpOro pri 6itateljih in
clanstvu slovenske sekcije.

cianstvu slovenske sekcije.
Teoretlcni centralistovci bodo
Steer sugestirali zakaj pa he bi
apelirali tudi ma hrvatsko in srb-
sko sekclJo. Pa poglejmo kako je
Pm hrv. sekciji. Rad. Strata. Xxi
lznaJa pc enkrat ma mesec ma
osmih straneh, sicer pa ma stirih
straneh vsak teden, izha.ia re deli
casa z dolgom in sekcija ina do
volJ opravka, da pomnozi vrste
v svoji organizaciii. Pri Srbih nj
ME bolJse; Sc slabSe je, in tudi
oni so %navezani ma Sc. vedoc. da
ina vsaka sekcija dovolj svojih
potreb.
In sedaj pride tisto resno vpra-
anje: kako odpomoGi TEN razme-
ram V sluGaju, da Sc zveza V smi-
stu teoretikov centralizira, to je.
da bi incl lie 81. odbor odloGati,
kako pomagati enim in drugim.
Obrniti st ma sploSne sodruge ne
bi kazalo, dokler imajo vsi enake
potrebe. Odprta pot bi ostala sa-
mo V regulaciji izdajanja listov
samih in hi Sc Il. odbor moral OH
rati ma to-le:
Veto, da slovenska sekcija
steje vecino clanov; veto. da IL
hala ME glasilo ma 8 straneh in
da stoji gospodarsko sorazmerno
z ostalimi najbolje; dalje veto,
da Rad. Strata izhaja V mani
obliki Z dolgom in da sc istotako
tesko vzdrzuje polmesenik srb-
skin sodrugov, slovenska sekcija.
bi bio potrebno, da he vodi agi-
TACTIC IA podporo Proletarca nj
II agitacije "a povecanie lista,
oziroma NIGGA vzdrzevanja ma
osmih straneh, kajti podpora je
nujna ma drugi strani, kamor je
potrebno koncetrirati vso finan-
cijelno pomoc zveze in Gitateljev
listov.
Recimo. da hi bilo to Z naSega
stalisca opraviceno, vzemimo, da
bi ma TIA nacin dosegli gmotno
zjednacenje jugosl. socialisticnih
CLASH in hi poleg lahko racunali,
da smo storili propaganda "a
uresnicenje naSega ella - NOR.
da. Morda; toda &c hi S tenn V
%resnici koristili pr;zatedim sekci-
jam, je drugo vprasanie. kaiti
Jugosl. socialistcni zvezi vendar
ne more biti glavna naloga. da IL.
Jednaci gmotne strani njenih gla-
sill ma Skodo razvoja enc skupine
vendar ne more zamenjati ella S
taktikO. Xxi hi bila lanko pogubo.
nosna IA eno>in drugo sekcijo in
cello "a Zvezo samo.
Ma pOdlagi pridobljenih izku-
SEMI vemO, da bi V TEN slucaju
ne bio zadostnega odziva ma
APPEL, ker ideja sama ma gospo-
darskem polju Sc nj prodrla med
vecino clanOv - in kar je Sc vec.
tudi he med vecino citateljev ma
sih CLASH. TAX eksperiment hi bill
podoben samo udarcu $ palico pc
vodi. IL tega Sc ola tudi sklepa-
Il, da tudi druge take akcije, Xxi
Sc MISC dozorele Ia skupno dclo,
kakOr ma pr. skupni organizator
"a socialisticne klube I'm naSe ca
sopisje, ne bi bile V prilog, mar
wee Oviro skupnemu cilju.
Celia rekapitulacija teh razmer
govOri torej. Ola Sc nismO pri eli
lju. da ga ne moreno proglasiti,
pac pa da je treba uresniGiti mai
nrvO cato pOgOje. odstraniti dro-
bno delo z delom samim i'm cd
%straniti teSkoce. XII hi pozneje
zamOgle postati velike ovire
skupnemu delu.
Kako pa maj odstranjujemo tie
teskoee? - Preje smo videli, da
je zdaj najvecja teskoca ma stra-
nj srbskih in hrvatskih sodru-
gov, Xxi imajo teak boz "a vzdr-
zevanje svoiih CLASH: zlasti srb-
ski sodrugi so v stiski. ce vzame-
mo v postev izdajanje tednika
"a Sc. y ozirom ma to. da pri ST.
| bib in Hrvatih nj nobene machine