Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-05


zdaj smO spet pri tel nesrecni be-
sedi: "revolucija''. Prisel DO ma
okrog kaksen lump, pa bo trobil
med svet, da JAZZ tukaj govorim o
revOluciji o bombah in potokih
krvi, (Smeh.) Sc vedno imamo
Judi, ktere obleti IONA, ce lie sill
sijo besedico "revolucija" in
predstavljajo 81 tolpo ljudi divjih
obrazov, razmrSenih las, Xxi drive
prot Skofovski cerkvi V Ljublja-
nj 80. Seboj v~leGejo polno "ki-
Sto' dinamita. in peklenskih stro-
jew V zrak je Sla ~cerkev!...
Nato jo vdero proti fr~anciSkanski
cerkvi! - Ia mimi Sc pa vail
drhal pijanih bah in policije $
petrolejem POLIO hiSe -. Ogenj =.
upitje klanje XII V po-
TOXIN, -- Tako 81 predstavlia-
10 revezi ma duhu. Toda. cenjeni
zborovalci, mi socialist miSlimo
vse kaj drugega. kadar govorimo
o revoluciji. (Gromovit aplavz.)
Tako ma primer: &c ie kdaj zivel
clOvek z imenOm JezuS KristuS.
bil je on velik revolucionar - pa
sv. pismo mixer ne pove. da hi
pozigal in moril. KrsGanStvo samo
ma Sebi je bila najveGja revoluci-
ia starega veka. Zgodovina je
polna revolucij do danes. In mex
teri ljudje. Xxi V svoji kratki pa
nett zabavljajo Gez besedo ere
volucija', hi bill lahko hvalezni
nekterim revoluciiam. XII so spre-
menile razmere tako. da tisti da-
mes udobno Five.
Delo Sc je razviialo in I MIN
so Sc razvijala delovna sredstva.
Druzba Sc je priGela organizirati.
nastala je delitev della. Ia KAN
nito sekiro je priSlo bronasto kla-
dive in "a tenn zelezen plug. Kone-
no je tukaj maSina. Kamen, bron.
z%elezO. jeklo, - para in elektrika.
Kar je nekdaj Glovek izdeloval 2
rokami $ pomoGjo bornega orod-
ia. to danes proizvaja V velikan-
ski mnozini ogromna maSina. kite
TO goni ogromni motor : pomoc-
10 pare ali elektrike Zgodovina
razvOJa d~elovnega sredstva cd
kamnite sekire pa do elektri6ne-
ga motorja je tako dolga in tako
obSlrna. da hi rabbi najmanj de-
set predavanj. Ge hi hotel razla-
gait vse pOdrobnosti.
Uvedba maSine pomeni. da smo
V ~razvoju priSli do kapitalistiGne-
ga sistema. Raj je kapitalisticni
sistem? Kapitalisticni sistem ali
k~apitalizem je gospodarski sistem.
kteri dale gospodariu maSine moe
in moznost IA naihujSe izkoriS-
CAME. Gospodar maSine ali kapi-
talist postane tran in izkoriSGa
vse ma miloSt in nemiloSt. Sedan
Je razmere obsegajo bedo. XII krici
do nebes. Seveda, dobri gospodje.
III necejo poznati razmer. navad-
no praviJO. da sc delavcem dohro
godi' Nidijo delavca. da gre V
salun in izpije kozarec place. pa
pravijo: Gee hi ST. delavcu res
slabo godiIo, hi ne zapravljal pc
salunih'. Gospodje, vi ne vidi;c
delavca njegovem stanovan.ju.
kJer Jill je pc 20 natlaGenih V par
Sobah, nezdravih in smrdeGih lu-
knJah. kjer leze drug ma drugim:
ne vidite delavca. ko vstane V
Zgodnjem jutru. natankne 81 lam
pc ma glavo in zleze kot krt glo-
bokc V ROY kopat premog. rudo
IN ne We. Ge ST vrne Zvecer Sc xiv
X Svoji zeni in otrokom; ne vidi-
te delavca, Xxi vstane oh Sesti uri
zJutral in gre V tovarne. k plane
neclm plavzem - pekIom ma ten
svetu. - (Aplavz) kier nj uro
niti minute warren, da he izgubi
roke, noge ali z%ivlienja: ne vidi-
te delavca, kistoji brez della pred
tovarno in Gaka kdaj. o kdaj bo
dobil zasluzka ne vidite ga oh
casu krize romati V druzbi tisoeih
od mesta do mesta "a delom ne
vidite otrok, 14letnih punGk. KITE
re V steklanrnah vdihavajo V svo-