davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
DIVA RAZREDA.

LJudJe so razdeljeni V dive sku-
pini: ena. ki ST. poti, da zasluzi
denar. druga. ki Sc poti. da "a
pravi denar.
Interest delavca in kapitalista
81 nasprotujejo med Seboj.
kapitalist pravi; Delati je kra-
sno. in pri TEN 81 misli: kaiti delo
mnoM mole bogatstvo.
Delavec pravi: Delo. Xxi koristi
drugim. ie "a meme suzenistvo.
kapitalist gleda ma delavca ka
kor ma stroj. katermu Sc dajc to-
llko maZila. da Se ne ustavi.
Dclavec pa misli. da je tudi on
clovek. Xxi ina vse pravicc IA uzi-
vanJe zivljenskih dobrot.
= tcmi besedami so povedani
vSi vzroki razrednega boia. De
lavci Sceio skraiSanie delavnega
casa i'll povecanje place; deloda-
JaIcl pa necejo priznati teh "a
htev. kajti to hi ranilo njih pro-
fite.
kapitalisti imajo V svojih ro-
kah bogatStvo. oboroieno silo i'm
zakone. Delavci pa nimajo druze.
GA kot svojo dclavno moe.
Delavci Sc organiziraio. da I'd.
ruzeni pribore ono. kar 81 ne mo-
rejo osvoJiti. kot pojcdin: oni za.
morejo oh volitvah svojimi gla-
SOW zdrObiti politicni vpliv kapi-
taIlstov in spremeniti zakone V
svoje koristi.
Delavci sc organizirajo poll
ticnih. strokovnih in konsumnih
organizacijah, in te so orozie njih
razrednega boja, orozje. Xxi bode
napravilo konec kapitalisticnemu
gospodarstvu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
ZeleZniSke druzbe hO-
ceiO Sc vec prOfita.

lztrebite socializem in DELAY
>ke unije "a vsako ccno; mi hoce-
mo in mOramo imeti veG profi-
ta'. re besede ie rabil pOdpred-
sednik in glavni upravitelj Hi
nOiS Central Zeleznice w. l.. Park
ma sestanku zveze mednarodnih
zelezniSkih delovodij.
Seyeda. Sc vec profita "a ne
naSitno malho kapitaliSticnih sa-
mopaSnezev, ia delavce pa podalj-
Sanje delovnega casa. znizanje
plac, wee trpljenja. wee krvi, vct
nesrec in industriiSkih umorov.
Sc wee razkoSja in uIivanja IA
delnicarie i'll njihove druzine. IA
Sc telji jarem gospodarskega Su-
zenjstva IA delavce in njihovc
druIine. To so Parkerieve zelje
in tako hi bilo. ako hi njcgova
>amopaSna natura imela popolno
moe mad delavci. X sreGi jc de-
lavStvo svojimi organizacijami
tako moGno. da Sc takim samogol-
tneIem kakor jc Park lahko 30
robu postavi. zahtevajoG IA Sc
DAME razmere primerno place in
delovnc pogojc
Oh tel priliki Sc ie Park tudi
zaradi nitro rastocc moci socializ-
ma zelo razburial i'm rotil delovOd-
le. da vselei in povsod zatirajo
socializem. Xxi Sc T. nekako gigant-
Sko silo polaSca ameriSkega de
lavstva. Po njegovem mnenju so
zelezniSke druzbc predolgo mir
no gledale ma Socialisticno me
varnost in skrajni cas- ic. da Sc
TEN oziru nekaj stori.
Ia mas deiavce niso taxa raz-
burjanja pray cisto ME novega
i'll mas zato tudi nic ne straSiio: ::
kai Sc. ravno obratno. osrGujeio
mas. da gremo $ potroieno silo V
nadaljni boj. kajti mi vemo. da
brcz boja nj image. brez image
ne svobOdc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
SODNIK HANFORD.

Sodnik Hanford, Seattle. Wash.
Je pred par meseci preklical dr.
zavljanstvo socialism, Olson-u Sa-
mo zato, ker je bill la socialist OBJ
caSu, ko je jemal drugi drzav-
ljanski papir.
Iaradi tega ie socialistiGni kon-
gresham Berger Y Washingtonu
zahteval, da vlada odstrani Han
florida. ceS. da je on navaden pi-
janec in da ie prava metla IA
padnih kapitaiistitnih spekulan-
toV.
Nsled Bergerjeve zahteve je
priSel llanford di>ciplinarno
preiskavo, katcro je vodil pose
ben odsek kongreSmanov. V pre-
l>kavi so priSle ma dan stvari. XII
Sodniku ne delajo caSti. Pritisk
ie postajal vedmo silnejSi in Han
ford je uvidel, ia zanj nj wee re
Sitve, zato St ie odpovedal svoii
.SIuzbi. Sc prcdno ie bila preiska-
Va koncana.
no je Berger sli;al o re,igna-
.ciii. Sc ie izjavil. da ie odpoved
vcdno znamenjc krivde.
kongreSnik Berger je torej do
>egeI. kar je zelel. to je. krivitne-
mu sodniku je odvzel pravice in
dostoianstvo Sodnika. ker pa je
IL raznih okoliScin razvidno. da je
llanford izrahljal Svoio sodnijS-
ko oblaSt : TEN. da jr pomagal
raznim SPECIALIZATION pri niihovih
krivicnih manipulacijah ma Skodo
drzavnega premozenja. zahtcva
Berger, ia vlada doloci posebno
pOroto. Xxi bo preiskala tozadev-
no Ilanfordovo poGetie. Ma Ia ma
Gin upa Berger izslediti vse one
lopove. ki 20 Sc okoristili draw
MIN imetiem.
Delavska Federaciia Seattle.
Wash. ie .pri svoji zadnji sell
sprejela rcsolucijo. kateri odo-
bruje Bergerjev korak.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Po nasem vzgledu.

Stare kapitalisticne stranSc ho-
celo biti napredne, ne morda IL
lastnega nagiba in po napredno-
sti njihovih voditeliev, marvec so
bile primOrane. ako Sc hocejo OBJ.
drzati pri zivljenju. Tako jc IL. p.
dcmokratska Stranka V DRAW
Iowa ma svoii konvenciji skleni-
la. da predlozi svojo platformo
svojim volilcem odobrenje. OH
roma odklonitev. Ia "nova" ma
prednost ic za demokrate nckai j
novega. In mas socialiSte je pa to
zc nekaj starega, kajti soc.
stranki vse clanstvo odlocuie V
platformi. imenovanju kandida-
tov it'd.
IL tega je razvidno. da je mai
boil konservativen socialist sto-
krat naprednejSi kakor najboli
napredn republikancc ali demo
krat. Da Sc pa ljudje Sc V wee
jem Stevilu ne pridruzujejo soc.
stranki. kljub temu, da hrepene
po naprednosti, ie vzrok njihova
nevednost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Tom. Mann.

AnglcSki delavski voditeli in
sodrug Tom Mann. XII je bill V je-
ci, kcr je V casu zadnjega rudar-
skega Strajka tidal ma vojakc
APPEL, da mai ne streljajo ma Straj-
karjc. je pred kratkem zaccl go
vorniskO turo po Angliji. Lju-
dstvo ga povsod navduSeno
pozdravlja in njegovi shodi 50
nepricakovano Stevilno obiSka-
nj. Zapor je njegov upliv pri an
gleSkih delavcih Sc znatno pOve-
cal. Njegovi govori so kakor 81
len orkan; kdor Jim prisostvuje
81 ne more kaj, da hi Sc vsO du.
so ne oprijel njegovih idej. -
Vsak slucaj nasilia zoper delavst-
vo pomeni zebelj krsto kapita-
lizma.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Move lOpOvScine cas-
niSkega truSta.

Chicaski casniSki trust ie dose
gel zadnji teden visek svojih
Stevilnih lopovsGin. ko je hotel
unijo "newsboyev" policijo in
oborozenimi Professionalism mo-
rilci in pretepaGi prisiliti, da pro-
giaSi konec Strajka ter da Sc ME
nj clani podajo Oholemu trustu.
ki je Y svoji Slept Strasti po pro-
fitu in hrezmeinem sovraStvu
do delavcev zabredel usodepoln
polozai.
CaSniSki trust ie danes ma robu
propada in strahu pred pogi-
nom Sc ne obotavlja posluzevati
najoStudneiSih Srcdstev. da Sc
obdrzi pri zivljenju. TOtla tudi la
nalnovejSa nakana Sc mu ie izja-
lovila. daSi je incl uprezeno vso
chicaSko policijo svoi voz; kaj-
ii VISA la sila nj zadoStovala. da hi
Strla >olidarnoSt ncwSboyev
Ma zadnji petek vecer je bila
namrec sklicana Seja omrnjcme
unile. Se predno so Sc zaceli ella
nj zbirati X posvctovaniu. ma ka-
tercm .ic bilo treba glasovati. ali
mai 81 Straik te uniie konca ali
ne. So ie policiia in od tru>ta do
loccna druhal polaStila vseh Who
dov dvorano. kjer Sc ie imela
vrSiti Scia. Tako je bilo mogCGe
odloceyati kdo SINE biti navzoc
ma sell in kdo ne. NStop il bil do
vollen Samo onim Glanom uniie.
IA katere Sc je miSlilo. da so pri
volli koncati Strajk; IA kogar pa
MISC bill Sigurni. so ga odvrnili.
Ako je kateri ugovarjal. so ga ne
uSmiljcno pretepli. Kdor ie bill
enkrat V dvorani. nj smel wee
ven; da hi pa ne mogli dobiti po-
moci. je bila pretrgana telefonic-
ma 1veza.
kljub temu. da so bill "news.
boyi' ujeti in da iih ie policijski
kapi'an LAWN l. MAGIC hinavSci
no in majSladkcjSimi obljubami
pozival. da mai glasujeio ia konec
Strajka, so glasovali. da Sc Stra ik
nadaljuje: odklonili so sploh VISA
ko poga jamie. dokler Sc ne ugodi
zahtcvam urij. Okrog 200 news.
hoyeV ie uilo po reSilni lcstvi il
dvoranr.
To ic bill najoStudneiSi napad
na oreaniZirano dclavstvo V uyo-
dovini Chicago. CasniSki trust ic
lahko sigurcn. da 81 jc zadrgnil
vrv IA vrat to svojo najnovejSo
lopovScino. kajti solidarnost chi
caSkega delavstva Sc ie : tenn le
utrdila in delavskc organizacije
bodo storile vsc. da prejmcjo oni.
kl so IA vse to Odgovorni. Zaslu-
zeno placilo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Reg-ulacija ti1ustov.

Ma podlagi Shermanovega pro-
titrustnega zakona ie vrhovno
SodiSce WaShingtonu ukazalo
petrolelSkemu truStu ali kakOr Sc
So drugace imenujc Standard Oil
kompaniji. da Sc mora razdruziti.
Repnhlikansko. zlaSti pa demo
kratsko caSopisje je tedaj pow
Zdigovalo modrost vrhovnega
zvezinega sodiSca do neba in V
proslavo Shermanovega protitru-
stnega zakona so Sc pelc cele IL
taniie ma raGun liudske nerazsod-
nosti. kapitalisticni Stranki. Xxi
prOpagirati ureditev trustov po-
tom regulacijskih zakonov kakor
Je Shermanov. so doSegle hipen
triumf mad socialist. Xxi zahteva-
Jo podrlavljenje truStov.
kako nicev in neSmiseln je boi
proti trustom potom takih zako-
nov. ie razvidnO IL dejstva. da je
Standard Oil Co. pred to razsod-
bo plaGevala 40ft dividende. Sc.
daj pa vladni regulaciii placuje
1870 dobifka od delniSke glav-
nice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
RAZPIs.

Jugoslovanska delavska tiskov-
ma druzba razpisuje tenn potion
sluzbo upravitela pri "Proletar-
Gu. - Zahteva Sc zmoznost slo-
venskega in angleskega jezika v
Konverzaciii in pisavi. Clani
socialisticne stranke imajo pred
most.
fonudbe je poslati ma predsed-
nlka druzbe Frank PodBpec-a,
Qua ~. Curtis st., Chicago, ILL.,, do
Is. augusta t. /.
DIREKTORIJ.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
ALI SMO v RUSIJI?

Pred par tedni smo porocali o
tolovaJSkem napadu kapitalistiG
nlh hlapcev ma mirne zbOrovalce
V Grabnow, louisiana. ko so bill
trile Zborovalci - delavci iZ "a
sede ustreljeni do smrti in vec
ranjenih. Omenjeno zborovanje
Ile skllcalo hratovScina leSnih de-
laVcev namenOm, da privede V
organizaciio Sc neorganiz. delav-
ce svoje stroke. Streli so bill cd
dam IL urada ondotne lesne druZ-
be; to jc dokalano. Toda. meSto
da hi oblaSti iskale morilce med
kompanijskimi usluzbenci, SO "a
prle predSednika bratovScine les
nih delavcev i'll okrog 90 CLANCY
omenlene organizacije kot So
krlvce zgoranj navedenega umo-
ra.
Tako krivitno pocetie mora ro-
dit najvetji odpor >rcu vsake-
ga trezno misleGega cloveka. a
tamkajSnia kapitaliSticna vlada.
pod koje okriljem St vse te lun-
parije izvrSuieio Sc samo hinav-
Sko muza ter prepuSGa usodo ze
ltak do Skrajnosti izkoriScamih
delavcev Y rokah nenaSitnih ka-
pitalistitnih grabezev.
Razmcre V okrajnih jetah V
Charles Lake, kjer Sc naha aio
umora obdolzeni delavci. so tako
Skandaloznc. da hi cello barbar
ski RuSiii dclale >ramoto. V mai
hnih celicah. dolocenih za enega
Jetnika. prebiva pet do Sest jctni-
kov. Ako upoStevanO scdanjo
vrocino. 81 lahko predstavljamo
kako obHpem ie njihov polozaj.
Wee jetnikov j. bolnih ma ranje-
nih. oblaSti ST. ne zmcnijo. mar
wee Jill Y svoji satanski podlosti
pIstijo nepopisnem trpljenju
umirst. Ia najvecje zlocince Sc
danes Skrbi. nedolzni dclavci.
ki ni>o nicesar zakrivili raven
to. da zahtevajo malo vecji kos
eek kruha IA svojo deIo.
kie jc sedai tista dcmokratSka
Stranka, Xxi Sc oh vsaki priliki tr-
ka po prSih povdariajoc svojc We
liko prijateljstvo do delavstva.
Louisiana ie demokraticna cd
guvernerja do zadnjega pometa-
GA \iti trohico tiste naklonjeno-
sti do delavcev nj ostalo. katere
So pred volitvami imeli razni DO
lltlcni streberii polna usta. DELAY
stvo V Louisiani in drugih iuznih
drzavah ie Slo pri zadniih VOLT
vah slepo Y boi IA demokratsko
Stranko, "a sedai spomava kako
brltko So le varalo. ko ie izroeilo
dcmokratSki stranki. Xxi nj druge-
"a kot ponizna dekla samopaSnih
laStnikov obseznih poSestev, moe
i'll oblast.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30

Sta,istika izkazujc. da je V u.
drzavah Okrog Sest milionov od-
rastlih Oscb, Xxi ne znajo pisati.
To nepricakOvano veliko Stevilo
pojasnjuje poroGilo komisije "a
otrOGje delo. il katerih je razvid-
no, da skorO 159s otrok. stare
sti lO-l4 let. ne hOdi V solo. III
otrOci hOdijo meSto solo to-
varnO. ker ajihovi stariSi ne "a
sluzijo dovolj. da hi svoie otroke
mogli posiljati V solo. Ali ie tre-
ba Sc hujse obsodbe danaSnje ka-
pitalistiGne druzbeo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Delavci ne pOtrebuieiO
bOinih ladii.

IL Lcndona prihajajo vesele We
sti. da angleSki, francoSki in
nemski delavski voditelji ysemi
mOemi delujejo ma to, da bodo
potion mednarodnega delavskega
gibanja enkrat za vselei uStavill
divio in nesmiselno gonjo evrop-
skin velevlasti IA prvenstvo ma
morju. V tel gonji so V prvi VIZ
sti zaintere,irane Anglia, Mem
ella in Francija; zlasti Angliji
in Nemciji St izdajo vsako leto
naravnoSt ogromne svote IA grad
bo novih boinih ladij. Angliji je
do tega, da obdrii Sedanje prven-
stvO ma morju. Nemcija. ki Sc j.
razvila V mogoCno induStrijSko
drzavo in ie kot TAXA Y stanu TEX
movati Anglijo, pa hote dose
Gi moe Anglije i'll jo tudi nadkri-
liti. To zahtevajo njeni induStrij-
ski interest in temu Slepo >ledi, ne
oziraje ST. ma ogromne zrtve, ki
iih zahteva ta nesmiselna tekma.
Da nina nemSko in ne anglcSko
delavstvo nobenega intereSa V tel
puhli gonii. menda hi treba Sc po-
sebei povdarjati.
NemSki delavci - organizrani
ma gospodarskem polju strokov-
nih unijah in organizirani polite
no V socialistiGni stranki - ne
gojijo pray nikake zelje i'll sim
patiie va voino L Anglijo. Angle
Ski delavci - organiZirani ma g.
max nacin kakor nemSki sodrugi
- pa tudi neGejo vojne Z Ncmci-
io "a nobeno ceno. Enako je $
francoskimi delavci.
V slucaju vojne hi bill ii de-
lavci prisiljeni pobijati eden dru-
gega. lstina pa je, da L nimajo
med seboj nobenega prePira ali
sovrastva. Med mimi vlada maj
lepse sogla>je; med seboi Sc ma
ziyljajo prijatelji. sodrugi. veil
KEN mcdnarodnem delavskem gi-
baniu SO pa cello bratje. Cemu
potem vOjna? Zakaj potem tako
velikanski izdatki IA militarizem
vsako letO!
Tudi ameriSko delavslvo nina
prepira in ne goji nobenega SOW
rastva do delavcev drugih naro-
dOv, drugi ga ne gojijo do mas.
Tudi mi pripadamo isti vcliki de
lavski bratOvSGini gospodarsko.
kakor tudi politicno. Zakaj maj bi
81 potem zeleli vojnee Koga Sc
imamo bait. Delavci vsega sveta
so nasi priiatelji in mi njihovi.
Edini sovrainik. katerga Sc mo-
ralo delavci bait. je mednarodni
kapitalistieni razred Cderuhov in
izkoriscevalcev. On ie pravi in edi
nj sovraznik, zoper katerega Sc
mora delavstvo pripraviti ma boj
Toda tega nasprotnika je lazje
premagati brez topov. puSk, me-
cev. Smodnika in bojnih ladij. V
tenn bOju bow prvi vrsti Odloceval
clOveSki raZum. TO ip. raZrpdna
zavest delavcev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Koliko stane izvrsitev smrtnih
obsodeb.

lZvrsitev Smrtne kaZni ma elek-
tricnem stolu je stalo drzavo New
York do sedaj $65. 900. Zakon o
clektritncm stom je bill sprejet V
tel draw pred 22 lett. Oblasti
ceniJo StrOSke IA vsakO pOSameZ-
no izvrSitev ma 800. Tu sem ia
MISC uSteti stroSki IA vzdrZayan-
jc ma smrt obsojenih dodge mese-
cc pred izvrSitvijo smrtne kazni.
Glavni elektrik Davis, Xxi izvr-
Suje najvaznejSi poscl, dobiva
$3.50 IA vsako izvrSitcv. njegov
pomO@nik pa $50. Do sedaj je hi
10 ma clcktriGnem stOlu usmrGc-
nih tel draw 135 oseb. Sedai
prica kuje devct ma smrt obsoje-
nih ma smrt. Xxi je dolocena ma te-
den II. augusta. Tako Sc bo Ste
vilo smrtnih kaZni ma clektricnem
stolu pomnozilo ma 164.
: TEN rekordom Sc drzava New
York pac ne more ponaSati i'm ia
ostuden nacin usmrtitvc i'm smrt-
ma kazcn sploh il ne delati prav
nobcne casti dvajsetem stolet-
jul. Bill hi pac ze cas-. da Sc smrt
ma kazcn IA vselej odpravi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30

This paper 10 devoted
70 the interests of tn Q
working class. Work
ere are entitled to all
what tn ey produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30

p A ZITE!
~
ma stovilko " oklepatu-
ki Sc nahaia poles va
sega naslova. prileplie-
neBa spodai ali
ma ovitku. Ako (256)
10 Stovilkh
todat varn . prihodnto
stevilko nasesa lista po-
tece narocnine. Prosi-
mo, ponovite 10 takoi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
Sc enkrat

opozarjamo cenjene narocnike,
kteri so narocnino ma dolgu, da
10 poravnaio Sc tekom tega ted
ma. ce hoceio biti delezni glaso-
vanja vecjem "'Proletarcu".
Kajti glasovanje Sc pricne takoi
prihodnji teden. Vsi vrstel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30
LetO (VOl.) VII.
STEVILNE ZELEZNISKE NE
SRECE.


Sih zeleznicah. Danes iih je deset
ubltlh, Jutrl pet, pojutrajSnjem
dyaJset, petdeset in tako gre ma
pref po starem tiru, he da bi Sc
nasa JavnOSt kaj pOsebno vznemir-
Jala. lie sem i'll tia. ko zahteva
zelezniSki moloh izredno veliko
zrtev. vzplamti ogorGenje. V to
poklicani vladni faktOrji znajo
lSto pomiriti obljubami in groz-
miami. klicoc ogenj in zveplO ma
provzrocitelje. NaSa iavnost sc
zadovolii obljubami in groznia-
mi; IA izvrSitev istih pa Sc ne bri-
ga. Iato nj pray mic Gudno, da Sc
zelezniSke druzbe V svoji lopovski
gonji IA profitom prav cisto mic
ne ozirajo ma varnost svojih pot
nikov. marvec postavljajo zivljen-
j. :stih direktno nevarnost
svoji satanSki strasti IA prvenst-
vo. cd katerega ie odvisna mno-
zina profita.
Lansko leto. to ie 1911, je biIo
ma zeleZnicah Idr. drzavah ubi-
tih 1919 oseb, a ranjenih je bilo
6O.233. Irtve iStega moloha so pa
bile nekatera leta Sc StevilnejSe.
Podrobnc preiskave dokazu-
jejo. da nj prav nobcne opravicbe
IA tako Stevilne zelezniSke nesre-
ce in skrajni cas- bi ze bill, da bi
naSa vlada storila potrebne ukre-
pc IA izbol oljSanje teh neGuvenih
raZmer.
Lastniki zeleznic so vselej po-
skuSali zvIniti vso krivdo ma breI
briznost in nemarnost vsluzben-
cev. toda vladna meddrzavna pro.
metna komisija izkazuje ma pod
lagi preiskav, da so ogromni ve-
cini slutajev kompaniie odgovor-
ne. ali vsai mc:ale bi biti.
l.. l911. je bio 626O zelezniskih
nesrec, pri katerih so kare skoGi.
lie ral tir. Meddrzavna prometna
komlslJa ie preiskala vSe te sluca-
Je IN priSla do zakljuGkov. da je
od vseh omenjenih nesrec bilo
l223 slucajev. kojih vzrok je bi-
la pomanjkljivost in zanemarje-
most zelezniSke proge; pri 1924
slucajih je bila pomanjklj jivost
opremi kar vzrok; 1914 nesrec IL
haja IL raznih drugih vzrokov. a
lie 291 slucajev ie zakrivila brez-
briznost usluzbencev.
u drugimi besedami Sc to pra-
Vi. da je lie 6% vseh slucajev ze-
lezniSkih nesrec pripisati ma ro-
vaz zel"zniGarjev. a temu naspro-
Ii proMroGl zanikernost. dobicka-
zeljnost zelezniSkih druzeb 1870
vseh nczgod te vrste. Pri usluz-
bencih je pa poleg tega uposteva-
II tudi druge olajSevalne okolis-
cine, namret. da ie njihov delovni
cas- neopraviceno dolg. kar vse-
kakor znatni meri izmanjSuje
sposobnost usluzbencev.
Ako sedaj primerjamo stevilo
zeleznlSkih nesrec V Zdruzenih
drzavah istim Nemcije, ali ka-
ked ruge evrOpske drzave najde-
mo neverietno veliko razliko, kar
kaze koristolovstvo ameriskih ze-
lezniSkih Spekulantov pravi lu-
ci. V Idr. drzavah namreG pride
ma vsakih 1851 Al potnikov eden
ubit vsako leto. docim pride
Nemcln samo ma vsakih II .701 ,354
To Sc pravi. da so ma ameriskih
zcleznicah potniki Sestkrat We
Ell nevarnosti. kakor ma Mem
Skem. Pri mas Ameriki pride en-
ranjen potnik ma vsakih S4.424
potnlkov. pri TEN. ko pride v
Nemciji samo ma vsakih 2.113.471
potnikov eden. kar pOmeni, da ie
ma ameriSkih zelcznicah skoro
dvajsetkrat wee potnikov ranie-
nih kakor V Evropi.
To razliko varnosti pa nj pri-
pisovati ma racun hitroSti, kaiti
(NadalJevanje ma drugi strani.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-07-30

konvenciia pridigarjev ncke
vcrske sekte je sklenila, da cd
strani pekel IL svojih verskih
"resnic". S papirja ga je pac
lahko odpraviti. delavci po IL
varnah in topilnicah vedo, da pc.
kel Sc vedno eksistira.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1912-05-23
FARM IMPROVEMENTS
PROGRESSIVE WORK
PROGRESSIVE IMPROVEMENTS IN
BUILDING SllOS ON THE
FARM DONE by PRO-
GItlISSlVE MEN.

G. Scheuerbrand e. Sons have COM
menced the erection of two silos on
the farm of Charles Boarson, south of
the city. The concrete silo, once built,
is there for all time to come. The
silo Is built of concrete blocks with
continuous air passage Of two inches
from top to bottom. 1t has a cement
roof, and is reinforced with T-irons
and corrugated irons. The silos will be
equipped with a cement block wall
for chute.
The silos are reinforced with heavy
wire every s inches in height. They
are placed 3-S inch rods around or
every course of blocks and q LIZ incl
Drove Is provided for on each block
This size wire is used up to Is fee
from the pround. and the wire ii
hooked together. Above Is feet ONT
quarter inch wire is used on each o
the blocks to the top of the silo
All door jams abe built of reinforced
concrete with steel rods, all door
are hung on hinges. These two silo
are each As feet high toythe top Of thu
wall.
All parties interested In a good dur
able silo, write or inquire of G. Sch
euerenbrand & Sons. These kind o
silos have Been made for over 6 year
with very good results.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1912-05-23
R. 0. RICHARDS
The Progressive Republican Can
didate for United State Senator

He came to South Dakota as a
laborer an dhas grown uo with the
state; has obtained most of his cduca-
ton in the school of experience and
is in sympathy with the common
people.
He advocates a state and national
primary act, to place the government
of the parties in the hands of the
people instead of in the hands of politi.
cal BOSSES.
He advocates a national crop in
surance act, SO that the farmer may
De protected in a fair return for his
labor in years of crop failure.
He is against the Aldrich Currency
Bill, which aims to take the control
OF our currency away from the govern
ment and placc it in the hands of a
Reserve Association of big banks.
He is against the Taft kind OF
Canadian reciprocity.
He favors the basing of railroad
rates on the actual values of the rail
road properties. with allowance for
decent salaries for the employees and
a reasonable return on the investment
to the owners; a tariff that will measure
the difference in cost Of production at
home and abroad and no more; for
direct election of u. S. Senators by
the people, and all progressive meas
urcs.
On these issues we respectfully ask
your support for MIR. Richards at the
June primaries. Respectfully,
Richards Senatorial Committee.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1912-05-23
A REMARKABLE RECORD.

In the spring of 1907 the Min
%neapolis Symphony orchestra, then in
its fourth year, made a tour of one
week at the close of its home season,
in response to solicitations from Win
nfpeg, Grand Forks and Duluth. The
engagements at these places and a
widening interest in the orchestra.
the services of Wendell leighton.
then engaged i'm managerial work al
Des Molnes, were secured, and a
three weeks tour was made, extend
ing to Lincoln and Omaha. Mr.. Heigh-
ton has since had entire charge of
the outside bookings of the orches-
ira and for two years. past has also
had the management of the orches-
ira. In 1909 a six weeks tour was
necessary and Des Moines, Kansas
City, Galesburg and other places were
OiO uSH QHoC luS SpGll vi tIJG OF
chestra and it's gifted conductor, Emil
O~berhoffer. In 1910 a nine weeks
tour took the orchestra to Denver on
the west, and through Michigan and
Indiana on the east, with ever in
creaSing success. The 1911 tour was
even more extensive and successful,
comprising eleven weeks. Previous to
this the orchestra had on March 9.
1911 made its first Chicago appear
ance at Orchestra Hall, with sensa-
tional success, establishing itself as
n of the foremost orchestras of the
country. The spring tour of 1912.
opening April s in Winnipeg will Cow
err nine weeks. as, despite the in
creased calls for the orchestra's SER.
vices, it is deemed inadvisable to
make a longer tour, especially in
view of the two weeks tour through
the east in March, Just before the
close of the home season.
All in all, the record of the Min
neapolis symphony Orchestra during
these years has no counterpart in the
annals OF orchestral development in
America, and has attracted the at
tention of the entire musical world.
Director Oberhoffer and his Sym
phony orchestra will come to Mitchell
TOR the May Festival to be held May
2S and 80 This great orchestra has
been here for four successive years
and has come to be greatly appreciat-
ed by Mitchell people.