davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wallace miner. [volume] (Wallace, Idaho) 1907-current, 1912-06-27

Rainbow Mining and Milling
Company-Election January l
1911. Directors: Herman J. Ros
81, Henry C. Adami, George Aus.
tin, c. F. 0. Merriam, Wallace
John D. Caughell, Waupaca, Wis
George Austin, secretary; Office,
Wallace, Idaho.
Reindeer Copper & Gold Min
ing & Milling Company, Limited
Election December 5, 1911. Di-
rectors: W. H. Herrick, Lyman
Wood, F. c. Norbeck, James A.
Wayne, L. R. Adams, Wallace; L.
R. Adams, secretary; county clerk s
office, Wallace, Idaho.
Rockford Mining Company
Election January %, 1909. Di-
rectors: John Furst, John Pearson,
Walter H. Hanson, Charles G. An
derson, Wallace; John Carlson,
Gem. Walter H. Hanson, secre-
tary; Office, Wallace. Idaho.
Rob Roy Mining Company
Election January 21, 1909. Direc-
tors: Samuel D. Mcdonald, Hugh
Toole, B. R. Creedon, Dan McIn-
mis-, Otto A. OLSON, Wallace. Otto
A. OLSON, secretary; office, Wal
lace, Idaho.
Snow Cliff Mining Company
Election April 8, 1911. Directors:
James A. Wayne, Geo. F. Stoney,
Carlton Fox, G. w. Dougherty, F.
c. Meiklejohn, Wallace. G. W.
Dougherty, secretary; Office, Wal
lace, Idaho.
Sailor Mining Company-Elec-
ton August 3, 1908. Directors:
Myron Topliff, J. H. Williams, H.
c. Topping, Sam G. Brown, Wall
lace; Fred Hensalt, Missoula, Mon
tana. H. G. Topping, secretary;
Topliff Block, Wallace, Idaho.
Saltese Consolidated Mining
Company Recognized March
1911. Directors:A. P. McRae,C. l.
Grimsmoe, Mullan, Idaho; J. B.
Ward, Spokane, Wash. O. V.
Maturing, Spokane, Wash. Patrick
Gleason, MulIan, Idaho; G. l.
Grimsmoe, secretary; office, Null
Ian, Idaho.
Silver Star Mining Company,
Standardization June 9. 1911.
Directors: John Kammerer, Spo-
kane, Wash; Norman Ebbley,
Walter H. Hanson, c. G. Spencer,
Robert HOLDEN, Wallace. G. C.
Spencer, secretary; Office, Wallace,
Idaho.
Snow Storm Mining Company
Election July %, 1908. Directors:
I. L. Greenough, A. G. Clancy,
Missoula, Mont; G. A. Mowrey,
Larson; W. D. Greenough, Spokan, !
ZANE; j. Howard, Arizona; P. i /
Kline, Helena, Mont. G. A. Now
'ey, secretary; Office, Larson, Ida. |
Snow Shoe Mining Company i
Directors: P. j. Gearon, Paul |
lucia, James A. Bean, William !
Wallace, Fred Stroh; Fred
'troh, secretary-treasurer; Of |
ice, 6O8 Cedar street, Wallace,
IDAHO.
Swastika Copper Mining Com
January l, 1909.
Directors: T. M. Marlowe, Mis-
oula, Mont; J. w. Mcdonald, i
hyperion, Mont; George E. Mar
1--WE, Wallace. George E. Mar
1--WE, secretary; office, Wallace,
daho. |,
Tamarack & Chesapeak Mining l.
'ompany-Electio June 3, 1911. t.
directors: Eugene R. Day, John t
|. Wourms, Wallace; Jerome J.
lay, Moscow, Idaho; Edward 5
oyce, Portland, Ore; F. NJ
,othrock, c. Fred Kratzer, E. H. "
night, Dan Bagnell, Spokane,
lash. F. M. Rothrock, secretary;
flee, Spokane, Wash.
TranscOntinental Silver & Con-
The Wallace miner. [volume] (Wallace, Idaho) 1907-current, 1912-06-27

1aiilaracK " CneSapeak Mining
Company-Election June 3, 1911.
Directors: Eugene R. Day, John
H. Wourms, Wallace; Jerome j.
Day, Moscow, Idaho; Edward
Boyce, Portland, Ore; F. M.
Rothrock, G. Fred Kratzer, E. H.
knight, Dan Bagnell, Spokane,
Wash. F. M. Rothrock, secretary;
office, Spokane, Wash.
Transcontinental Silver & Cop
per Mining Company-Election
October 2, 1911. Directors: Geo.
F. Stoney, Carlton Fox, Wallace;
P. J. Scoles, Mullan; Idaho; Leon
LeQuatre. VIM. Schierding. Will
liam Schierding, secretary; Office,
Mullan, Idaho.
Trapper Mining Company ~
Election February IL, 1910. d.
rectors: Herman J. Rossi, H. E.
Howes, Thomas McGowen, G. W.
Wallace; A. G. Roberts,
Blackfoot, Idaho; Geo. North,
Pocatello, Idaho. F. P. Candee,
secretary; Office, Wallace, Idaho.
Tam O'Shanter Mining Com
oany, Limited Election April II,
1911. Directors: John H. .Wourms
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Paste meso "a delavce.

Pred kratkem Sc ie vrnila IL
Evrope gospa Elmer Black. XII je
pravi vzor ameriSke zenske ekstra
vagantnOSti i'll lukSusa. OdliGna
goSpa We velilo povedati o neznos-
nj draginji. Xxi vlada V Evropi.
Dejala je: "ko sem hila Y Mona
kovem, NemSkO. sem videla, da so
samo en- dan prodali mad 100 psov
revnlm lJudem. Razume Sc. da je
hllo to meso po trznih nadzorni-
kin pregledano in je bilo dobro "a
uzivanje. Mestne mesnice tam do
bro uspevajO. kcr so podvrZene
smeSnemu nadZorStvu. Mrs. Black
Je hotela TEN reel, da mai tudi
ameriSko ljudstvo je paste meso.
akO mu ie navadno mcso predra-
go. Nse. ku' hi potrebovali. ie. da
Sc preskrhi nadzorstvo in potem
Je vpraSanje rrSenO. V zvezi TEN
pa ST. j. DANA iZraZila. da je do
bila V Evropi slast IA svakovrSt-
ma delkatesna jedila katerih do
sedaJ ST. hi uIivala V Ameriki. Mi
delavcl gospo Black prav dobro
razumemo. Svetovali pa hi j. da
maj enkrat sama pokusi pasjo pc
cenko in ako il DO ugajala. bono
njen nasvet upoStevali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

SlS, ali 800 ma vsako druzino.
itmbug te vrste oropa vsako
amerisko druzino IA 100 dolariev
letno. Ako to nj rop pravem po-
menu besede, potem ne vemo kaj
Je. Ia vse to pa je odgovorna naSa
politicna maSina in zato Sc da to
sleparstvo ozdraviti edino poll
uko. Treba je samo pOstaviti na
krmilo te maSine ljudi. Xxi Sc ne
bodo dati potlaciti V blato korup-
cije, temvec bodo korupciji sami
napovedali brezobzirem boi. Da
pa DO korupcija TEN dlje casa OBJ
stojala in vladala, zato delaio pri-
zadeti humbugarji vsemi krip-
IN ma to. da ia ne pridejo ma VIA
daJota meSta cell mozje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Ameriski humbug.

Da ameriSlei Spekulanje razu-
hejo svoj "biznes kakor ga
ne razume nihGe drug. prica izja-
ya znanega pistatelja in razisko-
yalca Clyde ii. Tavonner-ja. Ia je
Ro daljSi preiskavi dognal, da so
Name korporacije izdale "a tri-
eset bilionov dolarjev delnic. "a
satere nj bilo placanega niti
tenta, da tako TEN iazje slepijo
Flado ter ropajo judstvo. V go
fovih sllrcajih namreG zakoni do
aoeujejo viSino. do katere SINE
'segati profit. Ako ma primer zna-
ca profit kake elektricne druzbe
aad dolOeeno visino. potem mora
Ampanija znizati ceno elektriki.
hr pa nikor nj po wolff priza-
detnim kapitalistom. Da pa Sc
emu ognejo, povecajo svoj kapi-
al, seveda samo ma papiriu. in
iako neoviramo izkoriScajO kon-
amente. Cd tega navideznega ka-
pitala vlecejO lastniki letno 1900
milionov dolarjev. Ma vsakega
prebivalca Zdruz. draw bi prislo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Madez dvajsetega stoletja.

100000 otrok. XII Sc MISC start
ii let. je danes zaposlenih anne
risk industry, tker njihovi oGet-
Je ne zasluzijo dovolj. da hi mogli
svojo druzino dostojno prezivlja-
II. in zato. ker je otroGjc delo ce-
nejSe kakor odrastlih delavcev i'm
delavk. kljub temu pa je veGina
ameriSkih delavcev tako zaslepl-
jena. da to zlOGinstvo Sc pospeSu:
le TEN. da pri voytvah glasuie
"a kapitalisticne stranllc. katere
edini so Odgovorne IA 10 rak-
rano ma teicsu scdanje druZbe. Da
Sc Ia nevarna bolezen ozdravi. no
potrebna tezka operacija, katero
bo iZvrSil ma telcsu naSega dru-
zabneea ustraja socializem: elm
pref. TEN bolje,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

dranskega morja ter 81 tam osvo-
jila nekaj yaznejSih postojank.
Avstrija je vsled tega VISA IL sebe
in preti Srbiji vojno. Srbijo pod
pira Russia, a Avstrijo Nemcija
Vsled tega lahko vsak cas- izbruh-
ne vojpa med Rusijo in Avstrijo.
- NevoSljivost cvropskih vele-
vlasti ne dopusti, da hi 81 Bolgari
osvojili Carigrad, Xxi je vsled svO-
je lege izredno velike vaznosti.
Ne morda zaEo. ker ga privoSGijo
TurGiji; kaj Sc. lmele hi ga rade
vse driave. Bolgari TEN seveda
MISC zadovoljni. Ma ia naGin Sc po-
rajajo move zapreke IA mir in vol
hi moloh bo incl Sc obilo posla.
predno bo mir ma Balkanu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

sc kljub hrabremu zoperstavljen-
ju ic moral umakniti pred srbsko
in crnogorsko vojsko.
Da navduSijo turSko vojsko "a
boi, jc vrhovni duhovnik turske
vojSke razglasil "sveto" voino
proti sovraznikom. Wee abolish
pridigarjev so poslali ma bojiSce.
ola tam vojake navduSujejo in ro-
tiJo. da maj raje sprejmejo smrt
kakor poraZ-
TurSka vlada sama priznava po-
pollen poraz in je pripravliena
skleniti mir. TurSko .liudstvo pa
Je protl mru in Sc hOce boievati
do zadnjega.
- he cd nekdaj ten Srbiia "a
TEN. da dobi prosto pot do moria.
kar bi bilo "a njen gospodarski
razvoj' velike vaznsti. Kai takega
nJeni sosedi Avstriji nikakor nj
20 volji. A ne menec Sc "a groznje
Avstrije je srbska in crnogorska
armada krenila prot obali ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Bolgari pred Carigradom.

- BojnO klanje ma balkanskih
bOjiScih je V polnem teku. Nekdai
ncpremagljiva turSka armada lie
tako zaostala Organizaciji, da je
tepena od vseh strani. Bolgarski
vojski, Xxi ic najbolje opremljena.
najbolje organizirana, sc je po-
srecilo po hudih in krvavih boiih
prodre,i pray pred Carigrad.
glavno mestO TurSkega cesarstva.
kakor poroGila trdijo, imajo Tur-
ki lie Sc nekaj trdnjav pred Carl.
gradom oblasti in ko padeio te.
ie tudi padec mesta neizogiben.
Porotila gredo cello tako dalec. da
je padec Carigrada pricakovati
vsak cas-.
Med tenn. ko Sc je vzhodni del
turske armade, Xxi je bill najmoc-
nejSi umikal pred Bolgari, Sc je
juzni mikal pred Grki, XII so re
dospeli prav do SoIna in 81 iste-
ga osvojili. Severe zapadni del pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Stew. (NO.) 27O.
TrideSet miliOnOV liz
delavSkih zepOv.

80. oktobra je jekleni trust raz-
\ ylasil. da znaSa dobicek za Zad-
Snie Getrletje trideset milionov
dolarjev, ali > milionov vec kakor
prejsnje cetrtletje i'll IL milionov
re6 kakor prvo cetrtletje letu
1912. Cd kod la ogromni profit +!
Ma to vpracanje nam daje po-
jasnilo izpoved delovsllega komi-
saria pred senatno preiskavo T..
decembra 1911. IL te izjave je
razvidno da della ma tisoce delav-
eev tel industriji 30 deset i'll
cello dvanajst ur ma dan in sedem
dni tednu. V nekaterih sluGa jih
delajo delavci cello po Sestnajs =,
osemnajst in cello 24 ur nepretr-
gonna. V dostih slucajih so danes
delavci tel industriji slabejSe
placani kakor so bill !. 1892. Ako
pa upoS,evamo Sc sedanjo dragi-
MO, potem pa moramo priznati.
Ida so danes vsi delavci jeklenega
ktrus;a slabSe placani, kekor so
Bill pred dvajset lett. kajti cena
fzivil je V zadnjih % letih poSlso-
ella "a 40-60%c. a place SO Sc
skvecjem zviSale do lSfS.
Jekleni trust ina popolno kon-
trolo ma jeklenem trgu ter tako
omogoca velikanski profit. ker
popOlnoma SvobOdno nastavll ia
Gene svojemu produktu. Ali nj
5 snajvecja nesmisel. da Sc puSti
ameriSko ljudstvo le,o Ia letom
topati! Iakai hi ameriSki narod
enkrat "a vselej ne zakiica! do tn
IN ME wee ter sam prevzel to gi-
gantsko podjetje Y svojo oskrbo.
Skakor ina oskrbi poSto in ka-
kcr imajo cvropskc drzave V
Ioe hi zeleznice. eksprese, rudni-
d. S TEN hi Sc enim udar-
. dive muhi: delavci V
sekleni industriji hi dobiIi popol-
DO place "a svoje delo in konsu-
|mentje hi dobivali izdelke ceneie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Debata med KriStanOm in Sojarjem.

Gospod Kristan vam je tukai
marsikaJ povedal, kako bi sc IL
bolJSale delavske razmere, in JAZZ
sc vec stvareh Z MIN strinjam.
Nsega pa ne morem odobravati.
Da cerkev res skrbi IA delavca
Je pokazal papez Leon Kill, XII
Je izdal posebno navodilo "a IL
boljsanje delavskega zivljenja. V
svoji Encikliki rerum nova
rum" je pozval delodajalce. da
MAJ pomislijo, da so tudi delavci
ustvarjeni po bozji podobi in da
MAJ imaJo zato usmijenje I nil
mi. (Smeh.) Pripomavajo mai
Jim primerno place za niihovo
deio, da bodo mogli ugodno live
ii. V isti eneikliki papez apelira
ma drzave, da mai te delavcem
koristnimi zakoni skuSaio omiliti
veIiko bedo in trpljenje, XII vlada
mad mimi. Cd delavcev pa pa
pez zahteva, da mai gledaio, da
bodo vredni place. katero preie-
malo. (Smeh.) S to svoio encikli-
(Nadaljevanje ma 2. straui)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
LetO (VOl.) VII.
Moe induStrijSkih
kraliev.

kadar hoce kak vladar. bodisi
ze kralj ali cesar ali knee ali kar-
koli, ustavni draw move davke.
mora prositi zastopnike ljudstva,
ce mu jih dovolijo. Brez tega do
voljenja ie vladarjeva VOLTA nj
ceva. Vse kaj drugega pa je moe
industrijskih vladarjev. I'll ina
jo danes L ozirom ma dohodke
absolutno oblast. Ako hocejo no
viii davkov. iste lahko nalOzijO. ne
da hi kOga ypraSali, in ljudstvo
jih mora placati RADIO ali nerado.
AkO hoce petrolejski trust novih
dohodkov, poviSa ceno petroleju
in now dohodki so tn, liz delavskih
zepov. seveda. kajti bogatini ne
rabijo petroleja.
Kadar hoce sladkorni trust no
viii davkov od liudi. poviSa Gene
sladkorJu. ne da bi katerega vpra-
sal, ce je tako poviSanje opravi-
ceno ali ne.
kadar zahtevajo premogovni
baroni novih davkov, poviSajo
Gene premoga in denar je tn. Ali
Je mogoce, da hi Sc kupovalci pre-
moga temu uprli? Ncl Kdor noee
zmrzniti. 10 porabil zadnji cent.
da 81 kupi premog, ce Sc ie Sc
tako podrazil.
Kadar hoce mesni trust uniGiti
svojega tekmeca. tedaj rabi de
mar ker prodaja meso pod ceno
toliko casa. da unici konkurenta.
Toda TIA denar ne gre liz trrsto-
vega zepa. marvec. trust poviSa
cena mesa in izguba je pokrita
lJudskim denarjem in trustov pro-
fit Je ohranJen.
lsto della volneni trust. lesni
trust nj vsi drugi trusti. ne da bi
kedaj kateri vpraSal konsumente
IA dovoljenje. Use to Sc godi ma
racun ljudstya. ne da hi ljudstvo
imelo besedo pri TEN kljub temu
l1udstvo veruje ameriSko svobo-
do veliko svecanostjo zavesti.
da je bilo konec nepostavnega
obdavcevanja vojni IA svobodo
Il. drzav ameriSkih. In Stevilo
ameriSkih priseljencev. katero nj
baS naJhno, St groZa in studom
obraca nazaj ma dobo tlake in
desetine. a lie malo Sc jih zadeva.
ola danes ne placujejo industrii-
skim baronOm samo desetine. tenn
wee Jim dajejo trikrat, Stirikrat
III cello petkrat wee kakor deseti-
no. Vecina ljudi Sc ie udala
"voljo bozjo'. Gez. sal drugace
biti ne more. A kakor .je gotovo
prisel cas-, da Sc ie odpravila tlaka
in desetina. da Sc je opravila
Ameriki ameriSka odvisnost. tako
bo priSel gotovo cas-, ko bo ljud
stvO spOznalo krivico ter bo slo
boz IA gOspodarsko enakost.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
(Nadaljevanje in konec.
Rev Solar je govoril:
"Cenjeni zbOrOvalcil

1NhJthi
JAZZ kot katoliSki duhovnik nj
sem nasproten delavcem. (Klici =:
Ma glas Ma glasl) Jal Bonn! Ka-
toliSki duhovniki, niti katoliSka
cerkev sama ne nasprotuje intere-
som delavskega ljudstva. To je
cerkev pokazala ze neStetokrat.
Vedno pomaga delavcem. Oh ca
su krize smo veliko storili ia rev.
ne. brezposelne delavce. Kakor
veste, mi duhovniki smo priprosti
lJudje kakor vi Smo sinovi rev.
nih stariSev. Iato pa nikakor ne
moreno biti VAN nasprotni. Da-
lie. JAZZ ne simpatiziram kapita-
listi, niti katoliSka cerkev ne sim
patizira. Priznam, da Sc delavcem
godi velika krivica od strani ka-
pitalistov; pripoznam maihen "a
sluzek. Naravnost sramota ie "a
'anaSnio dobo, da je delavec ia
ko nizko placan,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Konvencija A. F. of L.

V Rochester-u. y. Y, Sc je Zad-
Mi ponedeljek priGela konvencija
ameriske delavskc federacije
American Federation of Labor .
kOnvencija obeta biti najvaznej-
Sa, kar jih pOzna zgodovina tie or
ganizacijc Marsikai Sc govori o
TEN i'll onem. danes Sc Sc ne da
reel, kaj vsc bo sprejeto oziroma
zavrglo. Vsekakor pa ie gotovo.
da bodo priSla ma dncvni red mai
vaznejSa NpraSanja sedanjosti.
NelikO Sc govori odobrenju po-
liticnc stranke in to vpraSanje bo
imelo nedvomno veliko Zagovor-
nikov med dclegati. Dale Sc bo
razpravljalo o organizaciji lndu-
Strial Workers of the World in
vpraSanie industrialnega unioniz-
ma bo morale biti reSeno. Wanna
tocka ma programu je tudi chika-
Ski caSnikarslki Strajk. - Med de
legati je vcliko Socialistov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Moderna colnina.

Mostovi eez reke. potoke i. t. Il.
so bill svoj cas- privatna last
cd koje so lastmiki kolektali col
nino od ljudi. Xxi so je uporabljah.
Ljudstvo SO je tcga navelicalo in
skupnimi mocmi. ali zgradilo
nov most ali pa kupilo obStojece-
ga. ker pa so TAXI lastniki uvi-
deli, da bo Skupnim laStniStvom
izginil niihov profit. so skuSali
svoj denar upreci V kako drugo
podjctje. Xxi hi omogoccvalo lahko
in breZ skrbno Zvljenje. ali pa so
svOj denar posadili posameznikom
ali obcinam. ali dcZelam ma lepe
obresti. Tako so 81 na nov nacin
zasigurali lepe dohodke in tako
ugodno in lahko zivljenje. Ia nov
nacin Jim ie dosti bolj ugajal.
Tako je ideja izkoriScanja rastla
do danaSnjega dne, ko .je kapitali-
sticno odiranje prispelo do vrhun-
ca III ko cas- nj wee dalec. ko Sc bo
ljudstvo navelicalo plaGevati col
nino svOjim izkOricevalcem. Osvo-
jilo 81 bo predmcte izkoriSGanja.
kakor 81 .ie svoj cas- osvoiilo mo-
stove in druge naprave.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

ANdJol JC LuldSdl utllOhld at w IL
son, najsi sta Taft in RoOse-
welt dOzivela Sc tako usodepolne
poraze, socialisticna stranka je
dobila svoj dclez. da yeGjega pri-
cakovati nj mogla. Stevilo social
sticnih glasov Sc je oh zadnjih
predsedniSkih volitvah povecalo
IA mad 100 procentov. AkO upOSte-
vamo mladoSt ameriSkcga social
sticnega gibanja in ako pri TEN
upoStevamo politiGno meSanico
kapitalisticnih Strank, in neizcrp-
ljiva Sredstva, ki iih imajo
iSte ma razpolago IA svojo agi-
tacijo in humbug. potem moramo
biti popolnoma zadovoljni 4 uspe-
rom. Million SocialiStiGnih glaSov,
Je million proteStnih glasov proti
sedanii gospodarSki SulnoSti. pro-
II kapitaliStiGncmu rObStvu. pro-
ii obStOjefemu druzabnemu rcdu.
Tch million glasov je Siiajna ma
nifeStaciJa. ki navdaja kapi;ali-
Sticnc tiranc I groZO in Strahom.
manifeStacija, katero bodo ljudski
izkoriScevalci vselej in povSod
upOStcvali. cello morali upoSteva-
II. kGr bOdo Y strahu. da sociali-
sticna Stranka jutri ali pojutrai-
Snjem ne dobi mOGi in oblaSti V
roke ter mimi ohraGuna zgodo-
vinskl racun Steer je po vSch Ia
konlh naravnega razvoja doloce.
no. da jc Imaga socializma mad
kaplta!lImom nciZogibna. kakor
j. b!la neizogibna zmaga kapita-
llzma mad !evdalizmom. Naravni
razvOj Sc pac da ovira,i ne IA
hanlti. I'm Ia so glaVni zaStOpniki
kapitalizma laceli uvidevati. To
SDoznanjc .ic rodilo Roosevelta in
nJegovo naprednO Stranko. katcra
hocc dati liudStvu nekaJ Scialistic-
nih lahtcv. da hi 81 ma Ia naGin
ubranila socializma. Cim vet ie
sorialisticnih glasov. tenn boli IL
poStrvalo vladajoci faktorji SOC.
lahteve. IL uega j. torej razvidno.
da glaS Ia socialisticno Stranko nj
proc wren glaS. temvcc ie glas.
katerega upoStevajo nasprotniki
vetji meri. kakor pa glasovr svo-
jih laStnih Strank.
Res jc, da socialist letos MISC
izvolili nobcnega kongresmana. da
81 so upali ma kakih leset in po-
leg tega je zgubila Sc tistega edi-
mega. ki ga ie imcla. To. dragi ci-
tatelii hi prvi sIucaj Y zgodovini
sOcializma. Enakc sluraje pozna
zgodOvina soc. stranke Nemciji.
V Franciji. Avstriii in drugod.
oh vsaki taxi priliki so nasprot-
niki zagnali divji kirk. ccS. socia-
lizcm gre rakovo pot. socializem
le strt. ic mrtcv. y poglcjmo da-
nes V Nemcijo. kjcr zaStopa raz-
redno zavedno ljudstvo 40 soc.
pOslanccV V drZavncm zboru. V
Avstrijo 50 drzavnimi soc. po-
slanci. Francijo rs Ia socialiste
ne SINE biti glavno vprasanjc. ko-
liko poslancev je iZvoljenih. glav-
no vpraSanje je. koliko soc. agita-
cije. Sc izvrSi. koliko ljudi misli
socialistifno, koliko ljudi spozna-
va sedanji krivicni druzabni red.
koliko ljudi ie pripravljenih IA
strmoglavljenje kapitalizma in IL
yedbo socializma. Ako Sc zaveda-
mo tega. pOtem lahko ponosom
in zadovoljstvom zremo ma mi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

Shermanov protitrustni zakon
je omogoGil sodiSGu naloziti klo-
bucarski organzaciji $240.0OO ka-
zni zarabi pOziva ma bojkot. Isti
proti-trustni zakon pa ne omogo-
cuje Omejiti poGetje roparskih
trustOv.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

Kakor nitro sc zacne delavec
zavedati samega sebe. je zmozen
zdrobiti vse verige. katere so
ga uklenili njcgovi vzgogitelji.
v Aspen-u, Colo je bill porav-
nan strajk. lii je trajal skoro en
mesec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Zenska volilna pravica.

lzmed > draw. kjer je bila
predlozena sprememba konstitu-
ciJe IA dOvOlitev zenskc volilne
pravice. je bila ia sprememba
stirih drzavah in sicer Kansa
su, Arizoni. Michiganu in Ore
gonu, sprejeta.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

Lid vOlitev in SOcialiSticna Stranka.

lionsko armada ameriSkega "a
vednega delavstva ter takoj po
volitvah zastavimo vse sile V novo
agitaciJo, nov boz IA uresnice-
ME svojih idej Kadar bo social
sticna armada do volj velika, te-
daj tudi socialisticni zastopniki in
uradniki ne bodo izostali.
Mad 100000 glasov je bilo od-
danih "a kandidate socialisticne
stranke pO Nseh Xdruienih drza-
vah, kakor kazejo sedanja neurad-
ma porocila IL volilno - kan
panjskega komiteja. Tu sem spa
dajo tudi glasovi. katere so razni
krajevmi kandida-nie dobili mad
predsednEkim kandidatom. Teh
glasov ie mad 100000.
Kolikor ie do sedaj mogoGe do
gnati, so bill izvoljeni naslednji
soc uradniki 1 drlavni scnatorji
- , Y Nevadi, | V kansasu. in |
California;: - zaStopnikov "a
konodaJe poSameznih drzav in 81
Ger: 4-6 Y IllinoiS-u. KanSa
Su. 4 Y Nevadi. > Pennsylvania.
V North Dakoti. , Y California;.
V Colorado. New Yorku in
& Y Wisconsin,. VeGino so dobili
6 eounty-ih - , Y Kansasu. , V
Montani. PENNSYLVANIA in V
Nevadi.
V osmih kongresnih distriktih
so socialist priSilili nasprotne
Stranlie. la 81 Sc zdrnilc. kcr hi
Sicer Socialisticni kandidatic pro
drli. tetu;li je bill sodrug Berger
V Milwaukee" poraIcn. So ie Stew
10 njegovih glasov od zadniih vo-
litcv pomnoiilo. V nekaterih okra-
Jih so bill socialistiGni kandidatje
ZadaI lc IN nckai Sto plasoy
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Diva SOjarja!


REV ANTON SOLAR MA KRISTANOVEM SHODU
Chicago 8. NOV T L.:
Prosim oproscenja, e. Kristan JAZZ Vas nsem razumel
kaj ste misili besedo: revolucija."
G Kristan je povedal veliko dobrega in JAZZ
cast to'
Dragi sodrugi! Bog pomagaj! Jaz vam zelim
sreco!'
REV ANT SOLAR AMER sLovENcI" DNE g.
NOV. T. L.
"Pojdite sot Kristan, vasim petjem vasm
obljubani!''
Kristan po Amerki prazno samo mlati!
Sladk laknjivc socialist zapeljvci in hujskaci
IukaJ sta diva Soarja edcn Rev Anton Solar drugega
hev Anona Soiarja bje zobeh celjusth Jeden Rev
ooar Vece drugega Rev Sojara nos Jeden Rev Solar
govor ma socialscnem shodu tako drugi Rev Solar
e Johetsk cunj drugace Ali e treba Sc kakSnega
uoKaza, da je Rev Anton zrel noriSnico?!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12
Volilno osleparstvo v Chicagi.

IadnJc volitvc 80 pokazale. da
Sc j. tudi chicaSko delavstvo IA
cello Probujati IL dolgega spania
nczavednOSti in breZbriZnosti. Po-
liticna trdnjava dcmokratske ko-
rupcijc Sc j. zacela ruSiti in sicer
Y :oIikcm obscgu. da njenega pad
CA y najblilji bodocnosti ma noben
nacm ne bo mogocr prepreGiii.
kar ic jasno razvidno IL izida zad-
nJlh volitcv. pri katerih je dobiI
Deb> mad $1,000 glaSov in so bill
lZvollenl tri ali Stiri socialist V
legislature. SocialiSticni kandidat
IA okraJnega pravdnika William
\ Guinea pa ie dobil mad 100 900
glaSov. rcsnicno Stevilo njego-
vlh gIaSov pa je nedvomno veGje.
kakor kalejo Stevilne pritozbc o
nepravilnostih in goljufijah. Xxi so
llh uganjali nasprotniki. SploSno
81 sod, da so ma Ia nacin prepre-
eli njegovo iZvolitev ker ina soc.
stranka dovOlj dokazov ma razpo-
lago. no zahtevala novo Stetie
glaSov. kakor nitro bo uradno
Stctje glasov koncano. V ia ma
men Sc zbira obrambi fond. Xxi
nepricakovanO nitro raste in bo V
nckaj dneh dosegel zahtevano vi
Sino 10000; kaiti delavstvo Sc "a
vcda. da jc bilo ogoljufano in Sc
zato ne boji nobenih zrtev. da do
seze pravicO.
kako Sc kapitalisticni lopovi
bojc izvolitye tega moza. kaze del
stvO. da so mu Xix pred vOlitvami
ponudili $4,000. ako Sc odpovc
kandidatmri.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-11-12

List "a koristi dslav-
slkssa liudstva. Delav-
a 80 opravicenf do
vsssa kar produciraio.
This paper 10 devoted
10 the interests of tn Q
workins clnss. Work.
ere are entitled to all
what tn ey produce.