Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-12-10
~zAvAROVANJE ROPER BREZ-
POSELNOST Ma ANGLE
SKEM.

Y nOUt1l vi 'NpH
torei S TEN zakonom ma povsem
noyo. nepreizkuSeno pole. V Syi-
earskem kantonu st. Gallen so
nae %napravili ze poizkmS z a
yaniem "a brezposelne, ii Sc je
ponesreGil. V zadnjem casu so
nekatera mesta ma NemSkem
sprejela tudi zakone IA zavaro-
yanje V eaSu brezpoSelnosti, a to
zayaroyanje seveda nj obligato-
RENO, temvec je urejeno pc tako-
zvanem gentskem sistemu, XII oh
stoja V TEN, da dobivajo delavske
o~rganizacije. ki podpirajo brez-
poselne, cd obGin prispevke.
AngleSka vlada 81 je svesti.
da stopa $ tenn zakonom ma nego-
tova, Sc nepreizkuSena Tia, cato
ie tudi V zbornici svaril zaklad-
nj kandidat Lloyd-George delav-
.stvo, maj ne precenjuje novega
zakona. Treba je Sc poGakati, je
dejal, kako Sc bOdo obnesle move
odredbe. Doslej Sc neg6tove tie
nellie bono izpopolnili Sele Z IL
kuSnjami.
Edini statiSticni material, Xxi je
bill ma razpolago, so prispevale
nekatere strokOvne organizacije.
Ker ie pa Seveda lie del delavStva
organiziran. cato so bill Sklepi ma
podlagi podanega materiala, XII
maj bi veljali "a zavarovanje vSe-
ga delavstva, zapoSlenega pc ia
koraznoliGnih strokah. zelo otez
koGeni. Ia zavarovanje je priha-
jalo V poStev 2.421.000 delavcev.
Cd leta 1891 do 1910 je bilo osem
procentov vSega delavstva brez-
poselnega. Ma vSakega zavarO-
vanca je priSlo ma leto 26,S brez-
I poselnih dni. Delavci. zaposleni
! V stavbenih strOkah, so %povprecno
dvakrat wee dni brezposelni, ka-
kor n. pr. delavci, Xxi izdelujejo
stroje.
Zavarovanje roper brezposel-
most nj uvedeno IN vsc delavstvO.
I temveG le V onih obrtih. katerih
4 brezp,,rlnost ~posebno pOgosto
4 nastopa. TIE stroke so: stavbene.
; izdelovanie strojev. ladij in voz.
] izdeloVanje orozja. topilnice, cage
i in obdelovanje lesa $ stroll. Vsak
v teh obrtih zapoSlen delavec ina
pc zakonu pravico do z%avaroval-
nine V dnevih breZpOselnosti. in
STEER, &c je bill prvic .naimanj 26
Y koledarskih tednov nepretrgoma
p zaposlen V enem cd onih obrtoy.
8drugic. zee dokaze. da ie bill cd ca
sa, ko je zaprosil podporo. brez
della in tretjic. da ne more mixer
|dObiti pOsla. Ako za%varovanec ra-
|di tega ne dobi della, ker nina do.
well izobrazbe i'll potrebne spret-
|nosti, tedaj Sc lahko izvezba V
primernem tehnicnem kurzu ma
IstroSke zavarovalnice. Ako cd
|kloni delavec to ponu,lbO. ali zee
fje pc mnenju voditclja kurza ne
Zmozen. da izpopolni svoje znan-
be. tedaj .e ie treba ozirati ma to
aejstvo pri odlOcitvi. katero de
10 je "a d%oticnega delavca pray
kaprav rrimernO V smislu zakona.
Proti Zakonu Sc nj pregreSil.
e je odklonil brezposelni tako
[Felo, Xxi mu je bilo ma ponudbo
aaradi Stavke ali izpora. ali ce
i moral dObivati manjSo mezdO
pa novem mestu, kakOr je je bill
FfPslej %vajen, ali ce je delo V dru-
gem okraju, kjer so nizje mezde.
sakOr so drugod obicajne. ali ce
vladajo sploh slabeiSc delovne
razmere.
Brezpo>elni dobiva tedensko
9odpoIo pc I Silingov @ X 40 vi
AarJev) in Steer pc preteku prve-
a tedna brezposelnosti. Podporo
obiva IL tednov (maksimum) V
IObi II meSecev. Trgovinsko mi
kistrstvO pa lehko zvisa ali zniza
flspevke in podporno dobo "a
Re ali lie "a nekatcre zavar6vane
Eoke.
kV casu stavk in izporov Sc pod
IRE ne izplacujejo. Ako kdo IL
9{bi svoje mesto zaradi slabega