Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-01-23

ko yes slovenski narod. In kdOr
Sc noce voziti pc ten ''ringelSpi-
lu' slovenske narodnosti, je ida
jica naroda, katerega je treba
.iayno kamenjati kot ocitnega
greSnika. Clovek hi nazadnje res
v%eriel, da je ia narOdnostni BOZ
nekaj opravitenega, velitastnega,
svetega. da je nekaka edna I'VE
liGavna pot IA mas narod. Toda
ako preStudiramo te narodnostne
boje. spoznamo. da so narodnoSt-
nj boji nekaka rak-rana, ki tira
narode V pogubo meSto Y reSitev
in da zlaSti maniSi. gOSpodarSko
Slabi in V kulturi zaoStali narodi
n~azaduieio ma v>ei trti. dasi raw
no Sc ii narodi bojujejo naisrdi-
tejSe IA svoj narodni ohstanek. In
StatiStike d~okazuiejo. da Sedanji
narodnoStni boji ne bodo nikdar
reSili narodnega vpraSanja mar
wee. da so ravno ii narodnostni
boji najveGje kulturno zlo. Cd ka-
terega imajo narodi ogromno Sko-
do.
Nzcmimo Sami Sebc "a vzglpG!
Cd kar Sc zavedamo. da zivimo
kot narodna celota. n%epreStano
reSujemo svoj narod. a narodu Sc
kliub temu godi vsak dan slabe-
je. dasi Sc narodu obliubuie We
dino in vedno pri vSakih volitvah.
ia bo la in la stranka narod re
Sila, a narod strada in propada.
pa maj zmaga kterakoli stranka.
TIA trditev je iStinita. dokazana in
neSpodbitua. NajboliSi dokaz "a
to trditev Smo ravno mi ameriSki
Slovenci. Ako hi bill naSi narod-
noStni boji res tisti blago>lov. IL
sta tudovta r%eSitev IN mas. kakor
Sc SploSno trdi. ne hi bilo treba
iSkati kruha Y tuiini. sal vendar
vemo. On ie ravno naSa rodna
gruda polna naraymih kraSot in
bogaStev in bi lahko Syoic >inove
dostojno prcIiyila in tako pridr-
Iala donna.
Il tega je razvidno. da narod-
most sauna in StraSni boji zanio
nam delavcem in revneiSim Slo-
jem Sploh. ali. da rabim skupen
izraz. proletariatu pray ciSto mic
ne koriStiio. pac pa hrczmejno
Skodijo. Ako hi Sc II. pr. YES tiSti
cas-, vse tiSte debate. VSc tiste
gmotne i'm mOralne Irtve. Iii Sc
danes porabijo IA propaganda ma
rodnoSti. portable raje IN druge
kulturno . Socialne zahtevc marc
dOv, potem hi danes ne vladale
tako SkandaloZno delav>ke raz-
e in razmere sploh kakor Y
resnici vladajO. ReSevanje narod-
noSti ma nacin. Xxi "a rabijo danes
razne narodne Stranke. je torej
Dol Ia oslOvo sencO. je boj. Xxi ne
bode nikoli doboirvan in to cato.
ker vsaka zmaga pomeni Sc lin
tejSi boz. V katerem Sc hoGe pre-
magma stran osvetiti "a poraz.
Tako danes reSujeiO narodnost
in narod vladajoce narodno pc.
liticne stranke. Kakor pc vsem
programu. tako 81 Socialdemokra-
ticna Stranka raZlocuje cd drugih
strank tudi pc reSevanju narod-
nosti.
Ma shodu avstrijskih socialistOv
V Brnu l.. 1899. Sc je sprejel ma
rodnostni program. XII proglasa
enakopravnost narodov, XII Sc IL
iavlja proti vsakemu privilegiju
tega ali omega naroda XII zahteva
varstvo manjSim narodom z dr.
zavnim zakonom, XII Sc upira mem
skemu drzavnemu jeziku. XII pri-
pozna popolno pravico naroda do
narodne existence in narodnega
razvoja z vsemi posledicami, in XII
koncno izjavlja, da socializem mo-
ra in hoce "a tenn stvarmi sire
nett vedno, dosledno in "a vsako
ceno. Bistvo SocialistiCne Stranke
10. da rayna Drayicno Y Vsakpm
oziru, cato tudi V nacionalnem.
Ako socialist proglasajo ma
kopravnost vseh narodov. potem
10 iasnn dn in tuli naS slnvcnSki