Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1912-02-13

kOt faZreU Ill ST hoHSll
tuirati kot narod, zatorej je naro-
den. seveda ne V meScanskem
smislu.
Socialist ne priznamO predpra-
vie rojstva, rase. naroda. kakor
Obsojamo iz~koriScanje delavske
mase pc kapitalistih, ravno tako
Obsojamo hegemonijo (gospodst-
vo) naroda mad narOdOm. Socia-
listi ne priznamO 5ezelnih mel,
pac pa priznamo, da ina vsak ma
rod pravico do Obstanka, do kul-
turnega razvoja, kjer zivi. Kakor
odrekamo pravico kapitalistom,
ia 81 o~svojujejo zemljiSGa, narav-
ne zaklade. proizvajalna sredst-
va it'd, ravno tako odrekamo pra-
vico vsakemu narOdu, da hi 60
Spo6oval mad drugim. Mi zahteva-
mo IA vse liudi ne glede ma spoil
enake pravice Cd vseh kulturnih
pridobitev, torej Jill zahtevamO
tudi ia vse narode. Kdorkoli krSi
Ia naGela, Xxi so temeljna naGela
SOcialiStOv. hi socialist ali pa ne
pozna bistva socialiSticnega pro-
grama ali pa socializma VOICE.
Vsak socialist ljubi Svoj jerk,
Svoje pesnike, piSatelje in sodelu-
jc IA kulturno povzdigo svoiega
naroda, zaeno Sc pa bori prot IL
kori;cevalcem svojega in vseh
druzih narodov.
Ma zadnji konyenciji SocialistiG-
ne Stranke V Chicagi nj odloccva-
la le taktiGna %potrcba. marvel tu-
di naGelo. da Sc ie notranii ScStav
Stranke reorganiziral pc narod-
Nth skupinah in skupnim stran-
karSkim zastopstvom. katerega
volijo vSe n%arodnoSti potion SplO-
Snega glasovanja.
"JugoslovanSki socialist imajo
premalo energije@" Ako Sc gre tn
"a ag%itatoricno silo. potem lahko
smelo trdim, ia je Y ju%goslovan-
skin socialism, toliko a%gitatoriGne
Sile. kot Y socialism, druzih marc
dov. Y start domovini so .Jugo
Slovani tako razcepljeni po drza-
yah - podlozniki so raznih VIA
darjev - kot nobem drugi narod
ma svetu. Poleg Sc pa cepijo Sc pc
veroizpovedanju V katoliGane,
pravoslavne in mOhamedancc. V
kratki dObi agitacijc. komaj tri-
deset let so 5oziveli huda preCan-
janja ma SlovenSkem. Hrvatskem.
q Srbiii in Bolgariii. VzIic pre-
ganjanju. vzlic temu. la Jill loci
10 drzavne meje in Sc zopct cepiio
pc veroizpOvedanju. st vstvarili
povsod. kjer zivijo Ju%goSlovani,
krepko socialistiGno organizacijO.
GasopiSje in dosegli tudi vSpehe Y
koriSt .iugoslovanskega proleta-
RATA. Ako Sc povemO. da je med
.jugoslovanskim proletariatom Sc
danes mnog9 analfabetov, potem
ne more nihGe odrekati jugoSlO-
vanskim socialiStOm premalo agi-
tatoricnc sile. ako poZna tudi
vspehe tie sile.
Kako je pa Y Ameriki komaj
dobro leto je minulo. odkar So ie
vstanOvila .iugoslov. SOC zveza. Xxi
jc del socialiSticne strankc. V tel
kratki dobi ina priblizno zveza
1900 organiziranih %Sodrugov in
fri caSnike. Ako primiriamo Stew
10 organiziranih sodrugov druzih
narodOv in zopet Stcvilo Y Ameri-
Xxi iivecih JugoSlOvanov $ Stew
lOm druzih narodov. potcm mas nj
treba Bit sram. Pa tU6 IN jugo-
SLOW. soc. casnike V Ameriki je hi
10 treba prece.i agitatoricne silc.
da so Sc razvili do one moci in
ugleda, Xxi ga imajo danes. Same
obsebi ie umevno. da ie trcba agi-
tatoriGne Sile. ako Sc pc dncvu de
la. pc noel pa redno piSe IA list.
Ali ag~itatoricno silo so vsekakor
vsebovali tudi oni Sodrugi. Xxi so
cd hiSe do hiSe razSirjali iugoSlo-
vanski sociali>tiGni tiSk. Marsha
teri agitator jc Gul bridkc, pred
no je pridobil narocnike "a list.
Vprav "a agitacijo od hiSe do hiSe
je treba mnogo agi!atOricne Sile.
L