Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

renee. kaJtl Sc vedno 81 stole pod
jetniki vSak $ svoji %mposebnim
profitom sOvrazno nasproti. Ali
kmalu s~poznajo tudi ~podietniki
svoje Skupne koriSti. cato Sc tudi
oni organizirajo. Prva Stopinja tie
organizacije so dogovori ali spo-
razumljenja IA ceno izdelkov,
druga karteli, tretja trusti.
Pri navadnih dogovorih IA e.
notno ceno izdelkov Sc podjetni-
Xxi vGaSih eden drugega opehari-
10. Ako Sc ktercmu zazdi. da do
see "a e. Sc V dancm trenotku We
| eli dobiGck. Ge prckrSi dogovor
in mia ceno izdelku. tedaj Sc do
titni podjetnik ne briga "a do
govor (ker tudi mi nobene obla-
Sti. da hi ga V to prisilila) in sto-
ri. kar Sc MENU pray zdi. Da Sc
tako ''kapitalistiGno krumirstvo"
prcpreti. Sc k~apitaliSti Sc t%csncie
zdruIijo med scboI. TIE zdruzitve
So karteIi.
Pri kartelih ze ne razpolaga
posamclni podjetnik presto niti
5 prodajo niti l. proizvaianjcm IL
delkov. To delo opravlja skupna
podietniSka pisarna. V koji sedi
izvolieni pod.ictniSki odbor. Ia
pisarna sama prodaia IN vSe zdru-
lene p%odjetnike. sama doloGa ce-
ne %izdclkom, nici in ne wee po-
samczmim podictnikom moraio
odjemalci n~aSlavliati n%aroGila. Ia
podjetniSka pisarna tudi doloca.
koliko in katere izdelke mora in
SINE vsak podietnik proizvajati.
Ako Sc pokaze potrcba V Svrho
~ZvlSanJa cen II. pr. ali V prepre-
Genie nadprodukcije. tedaj Sc mi
IN tudi produkcija razmerno pri
vsakem podjetniku. Tako sta n.
pr. Y letih 1905 in 1909. kartela
IA bombaz in juto zniZala pr svo-
Jill podjetjih produkciio "a 16%t,
ma Ia naGin. da so ia podietja 20
Ell dan vSakcga tedna z delom
mirovala. Steklarski kartel lie re
veGkrat svojc tovarne "a cell me-
see zaprl.
kjer zasebni p~odietniki ne mo-
rclo sami preprcciti nadproduk-
cije IN z%nizanja zen. TN Jim pri-
skoci kapitaliStiGna drzava V po-
moe. Do kakih abSurdnosti Sc tn
pride. nam kaze sluGai. Xxi Sc ie
pripctil ncdavno Y hrazilijanski
DRAW San Paolo. Tia drzava oskr-
bujc Sploh 30 do 600 vse kavine
produkciic ma Svctu. ker so bile
zadnji cas- ugodnc letine "a kavo
in Sc je ie vec pridelalo. kot 10
je bilo mogoGc prodati. ie cena
KAYE moGno padla. s TEN so pri-
Sli V Skodo poScStniki kavinih
plantaz. kjer Sc. kakor ie sploSno
znano. ravna 7 dclavci kakor s
sunni. In tenn krvnikom .le pr1-
skotila drZava ma pomoc. Izposo-
dila Sc ie pri amerikanSkih. an
gleSkih. francoSkih in nemSkih
bankah denarja. in je pokupila Cd
posestnikov s mili.ionov oakley
KAYE IN 400 miliionOv kron. To
kavo drzi Sedaj vlada V skladiS-
eth toliko casa. dokler Sc cena ka-
We zopet ne poviSa. &c Sc pa to
ne zgOdi V kratkem Gasu. tedai
no prisiljena drzava to kavo Sc
zgati. ako DO hotela imetl $ svoio
%operacijo uspeha. Tel lumpariii
Sc pravi V uGenem kapitalisticnem
svetu valorizacija KAYE.
kartelirana podictia Sc ne obo-
tavljajo tudi zadrzati tehniGni
napredek, ako ie to MIN V korist.
Tako je n. pr. pred nekaj lett
mednarodni kartcl IA izdelovanie
Steklenic preprcGil tchniGni pre-
obrat te obrti. Y iznaidbo Owcno-
vega Stroja hi Sc Steklenice lahko
lzdclovalc veliko laiie in hitrcic,
t. j. cisto mehaniGnim potion. S
tenn hi pa d~osedanja podjetia tr-
pela velikansko Skodo. Da Sc to
pre- preci, jc kartel raie san ku-
pil patent ma tisti stroi "a IL mi
| HiOnOy mark i'm za1rzuin so1oi ~