Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-07-25

Zene in hGere kapitalistov oblsku-
.iejo plese. partije in gledalisGa V
svili in diamantih vedno, najbodo
"dobri" ali ''slabi" cast. Oh Ca
SUI krize prirejajo kapitalisti cello
pogostejSe pleSe in pojedine, ktere
nazivajo "zabave V korist reve-
zev".
Kar Sc tice obstanka "a delo,
ie delavec danes ma SlabSem ka-
kor je bill kedaj V zgodovini. Ne.
| gotovoSt della in strahote brezpC-
selnosti ~uStvarjajo zanj naravnoSt
grozen p%olozaj. Delavec dandaneS
ne SINE delati kadar hoGe in ka-
dar more, da hi zamogel preziveti
sebe in druzino. Della lie tcdaj. ka-
dar gre IN dobicek delodajalca.
Kako je : to priSlo - to je
stvar induStrialnega razvoja.
V prejSnih dobah. predno ie ka-
pitalisticna produkciia stopila Ma
oder. cvetelo je rokodelstvo. Xxi
so pc nekterih krajih in nekte-
rih Slucajih nahaja Sc danes. ST.
stem rokcdelstva obStal je V TEN,
da je delavec sam poSedoval sred-
silva IA proizvajanje. Delovno o.
rode je bio takrat Sc skromno.
okorno in zelo pc cent; zato pa
je tudi pripadalo proizvajalcu. y
tekom casa. zlaSti odkar Sc vpo-
rablja parma sila, Sc je Orodje
Stopnjema z~boljSavalo. poveGava-
10, spajalo in izpopolnjevalo, tal;o
da je erode, Xxi je bio Sc pred
80 lett nekaj navadnega V rokah
rokodelca. danes re spremenjeno
V Stroj. NameSto rocncga tkalnega
stella, kolovrata in kovaSkega kla-
diva. imamo danes mehanicni stol.
predilno maSino III parno kladivo.
In nameSto pCjedinih delavnic je
danes velika tovarna. ktera zdru-
zuje delo stoterih in tiSocerih de-
lavcev. Istocasno .ie produkciia
preSla IL rok csamlienih. poicdi-
nth rokodelcev V Serije Socialnc-
ga in sp%oienega della. Volnina,
platno, kovinski predmeti. ySe.
kar danes pride IL tvornic. ie
skupno delo, ktero gre skoz rokc
mnOgih oseb predno je dovrSeno.
Noben posameznik ne more danes
reel o kakem predmetu: Ito le
moje delo.'
kljub temu Sc pa 5 socialnim O.
rodjem in 5 socialnim Production
Sc danes ravna tako. kakor Sc ie
V tasu, ko je bilo orodie indivi-
duaino in ko je poSameznik izvr-
Sill produkt. Sedania nova moda
prOizvajanja je okovana Y stare
formo prilaSGevanja. d~asiravno
nova forma produciranja ne tc-
melji wee ma tiStih razmerah kakor
Stara. V prejsnih cash 81 .je last
mix lndlvidualnega orOdja prila-
still ali wei "a svojo lastno pora-
bo svOj proizvod, med TEN ko 81
danes vaznoSt tega fakta je tire
ba dobro premiSliti - lastnik o.
rodja ali maSine prilasti produkt
drugih. Prilasti 81 ga brez porote
IN brez razsodka.
Il tega je jasno kot bell dan.
da privatno lastniStvo sredStev
"a produkcijo, XII je poprej sluzi-
10 producentu lie "a nabavo pro-
dukta, sluzi dandanes V izkoriS-
CAME, hlapGevstvo.
Razvoj priprostega orod.ia V
Stroj je loGil delavca cd njegove-
ga produkta. Ma ia nacin pow
precno majhno Stevilo kapitali-
stow 81 prisvaja monopol in sredst-
va Ia proizvajanje.
Ali Sc potem Sc Cudimo, &c Sc
delavci tupatam upirajo vmesce-
vanju maSinerije?
image cloveSkega una mad ma
turnimi silami. Xxi bi naravno mo-
rale koristiti vsem ljudem - ne
omejen izvor blagostan.ja Glove
stvu so V nestetih sluGaiih res
prokletstvo "a delavcel Koliko
mezdnih delavcev .je nastop maSin
vrgel IL della! In koliko zivlienI
Je bio vsledtega unicenihi