Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-10
Jasni predlOgi, dObri
priiatelii.

dino SlOZnl, SlOSe nam 1e lreba
in dosegli bono vse. Res je, da
alankarji ali dopisniki resno mi
sIiio ma slogo, kadar zagovarjajo
syoie ali predloge druzih.
VpraSanje pa ostane odprto, je
Ii sloga vselej potrebna, kadar Sc
zagoyarja kak predlogH Ali sloga
veasih ne Skodi ogromni vecini
naroda, koristi pa lie posamezniku
ali pescici ljudi To so vpraSanja,
katera bi 81 moral staviti vsak
elankar in dopisnik samemu sebi,
predno priporoca celemu narodu,
maj bode pri tel ali oni akeiji slo
zen. Narod ne reprezentira lie par
kramarjev, ali oseb, ki ne produ-
eirajo mic. Narod reprezentirajo
delavci in obrtniki, produktivni
sloji, ljudie, XII delajo umom ali
rokami. In kedar Sc govori ali
piSe. da bo sloga koristila narodu.
je treba prevdariti, ee bo res ko-
ristila produktivnim slojem. da
cd sloge ne bodo imele dohiGek le
posameZne osebe, katerim bo ma
rod lie "a Stafazo ali molzno kra-
vO.
Slednji cas- nekaternili ubirajo
struno sloge V Chicago. PiSe in
govori sc potrebi slovenske ii
skarne. Noben pameten clovek ne
bo trdil, da tiskarna nj potrebna.
Ali vpraSanje nastane, kaksna mai
bo ia tiskarna, ce Sc racuna ma
podporo celega naroda. Ako Sc pri
ustanovitvi tiskarne apelira ma
denarno pomoc celega naroda, te-
daj mora biti tiskarna tudi splos-
ma last naroda, cisti dobicek IL
skarne bi Sc pa smell uporabljati
lie "a povzdigo sploSne izobrazbe
narodu ali pa "a sploSnO kori-
stonosne naprave.
Jugoslovanski socialist so Sc ma
prvem kongresu V tenn oziru IRA
zili jasno in dolGno. Sprejeli so
resolucijo, V kateri priporocajo
ustanovitev jugoslovanske tiskar-
ne na kooperativni podlagi. kate
re cisti prebitek Sc ina vporabiti
"a splosno ljudsko izobrazbo. Da-
mes izhajajo Chicago trije jugo-
slOvanski socialisticni listi, cetr-
ii bo pa priGel izhajati Sc tekom
tega meseca: "Proletarec" (slo-
venskD, Radnicka Straza" in
"Svjetlo" (hrvatska). "Ljudski
Glas" (srbski). Ako povemo, da
v Chicagi izhaja Sc "Glasilo" S.
n. P. j., XII je tudi narodna last,
ker je lastnina JednOte, da krva-
vo potrebujemo tudi svobodomi-
selni list, XII bi incl preganjati
dusevno kugo, katero je rodilo
mistieno bajkoslovje, poleg pa Sc
poljudno pisan znanstven mesec-
mix in saljiv list, da je "a te lah-
ko dobiti toliko narocnikov, da
pokrijejo troske, je jugoslovanski
tiskarni osiguriran obstanek, ka-
kor nitro Sc ustanovi.
kako ustanoviti tako tiskarno ?
lnteresenti maj sklicejo prvi Sc
stanek ali zborovanje Chicago.
Ma to zborOvanje maj povabijo ju-
goslov. soc. klube, katerih je da-
nes sest V Chicago, zastopnike Ii
stov in VISA drustva S. y. =. j. in
). s. p. Il. in posamezna podporna
drustva, ki MISC pod klerikalnim
klobukom. To zborovanje lahko
zvrsi prve korake. Izvoli lahko
prlpravljalni odbor, ki ina izde-
iati pravila in izdelan statut pred
lozlti kasneje delegation soc. klu-
bov In podp. druStev in zastopni-
kom listov potrdilo.
Ako delegate odobrijo statut,
potem pa ma delo. &c pa kdo mi
sh, ola bi bilo bolje, da nekaj oseb
Ga potrebni denar "a ustanovitev
lsKarne, maj pa to pove odprto.
rotem smo tudi ma iasnem, da Sc
DO nstanovilo kapitalisticno, ne
pa iJudsko podjetje. &c Sc pa IL
s'anovi kapitalisticno podjetje je