Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-06
PRE0BRAT v MEKSIKI.

Maderova revolucija je konGa-
ma in zdaj pricenja "a Meksiko
nova doba. S padcem tirana Diaza
je padel meksikanski fevdalizem.
MeksikO ie bila doSlej najmani 90
let odzad. Med TEN, ko Sc ie V
Iedinjenih driavah zadnjc ease
razyil moderni kapitalizem skoro
do viSka svoje sile, zdihovalo Jc
meksikansko ljudstvo suznosti
in peonazi, kakorSna ie bila naSi
republiki oh casu civilne voine
pred Lincolnom. $panska bese-
da "peon' pomeni toliko kot tia
can ali suzenj brez nobene svobo-
de. Madero je zruSil fevdalizem.
Ma njegovo mesto sedaj pride -
kar logicnO mora slediti - kapi-
talizem: nova doba novih boiev.
Preobrat MekSiki ie moral
priti. Cas- je to zahteval. Madero
je bila slucaino tiSta oseba. kterO
so razmere vrgle ma cello Odpor-
mega elementa. Drugemu hi Sc BIZ
10 ravno tako posreGilo, kajti -
kakOr recenO - glavno delo lie H.
vrSil duh casa. Meksikanska revo-
luciia je bila vsckakor kos social
ne revolucije ozjega pomona. daSi
ina ma videz politiGnO lice. Kdo
ie temeljito poznal preSnje razme-
re V Meksiki. mora priznati to.
NaiSo bili motivi MADEIRA kakor-
Sni koli. ceprav je morda vodil IL
StaSko armada le zato. da hi Ease
del Diazev tron. kljub temu ie IL
vrSeno veliko delo, kterega Sc Ma
dero sedai mogoce Sc sam ne "a
veda.
V Meksiki sedaj ne gre zato.
kdo bo prihodnii predsednik: sal
IL delavSkega StaliSGa ne. Nai je
izvolJen hberator Madero. kleri-
kalec Reyes ali kdo drugi. "a me
ksikanski proletarijat je brez ma
lega vseeno. Eden kakor drugi bo
Sluzil kapitalizmu, kaiti danih
razmerah. ali bolje reGeno: da-
mem procesu gospodarSkega raz-
voia he more biti drugace. Exc
nomSki ra2voi Z vSemi scdobnimi
razrednimi konflikti. krvavimi ali
nekrvavimi, gre stopniema: ne
della Skokov. To hodo morali pre-
ialiSlej spoznati tudi idejalni IL
staSi spodnji California;. ki Sc
bOriiO IN ekonomSko neodviSnost
torej naravnost "a Socializiranje
narodnega kapitala. Preialislei bo
morala peScica teh ideialnih bOri-
teIjev Okrog Magona - do kterih
STEER imamo najgorkejSe simpati-
ie - Cdloziti orozie in priGeti boi
drugim orozjem :.besedo. tiskom
in politicnO organizaciiO. Spozna-
ii morajo. da "a revolucijo te vr-
ste Meksiko Sc dolgo ne no zrela.
POroGilo Sc glasi. da je Madero V
Sporazumu provizoriGnim pred
Sednikom De La Baro ze ukazal s
silo zatreti gibanje magOniStov V
spodnji California;. To dokazujc.
da Madero Sc nina pojma 60
spOdarski svobodi in da Sc ne bri-
ga "a blagostanje meksikanskega
delavstva.
Ma raZvalinah Diazevega SUI
njedrztva Sc bo razvil domaGi ka-
pitalizem. AmeriSki kapitalisti bo-
do posegli Z vsemi moGmi tamkaj
in mezdno zasuznjili vse kar bo o.
stalo domacim kapitalistom. Ma
dero je sam kapitalist. milionar.
Vela pa bo druga sapa. Politicna
svObOda bo omogocila meksikan-
skemu proletariatu, da sc bo or
ganiziralo V strokovnc in industri-
alne unije, Xxi so bile pod Diaze-
vim tiranstvom nemOgoce. Zrasla
bo socialisticna stranka in vodila
boj kakOr drugod "a konCni cili
bodoce socialne revolucije. Poja-
vilo Sc bO delavsko casopisje in
druga literature. Toda pref ko
pride to, je pa treba meksikanske-
mu proletariatu sol in izobrazzbe.
Kako grozno je zaostalo ljldstvo
V MekSiki pod samOsilnim Diazem