Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-07-04
prlcanJem ne morejo imeti druze-
ga kot ironiGen usmev.
VpraSanie tarifa in de-
laVStVO.
Govor sodr. Victora Bergera v
kongresni zbornici ID. junija
1917

no mi Je naglaSati. kako me vese-
IL, da sem clan te' zbornice. Tezko
da Je kJe ma Svetu zakonodajno
telo S tako resnimi in zanimaiocl-
mn mozmi. Seveda. vi 81 predstav-
lJate stvari kakor Jill vidite,
zrete Jlh IL staliSca svojega razre-
da - kapitalisticnega razreda.
Nsakdo izmed vas naravno pred
vsem vpraSa novega poslanea {;
hakSna je tvoja poslanieaf
Moja poslanica, gospod pred
sednik. prihaja IL najnaprednej-
sih in najinteligentnejSih vrst de-
lavske mase - IL vrSt milionov
MOI in zena-
Povedah so mi, da lepe besede
zalezejo malo ali mic ma TEN me-
stu; zalezejo lie COLA fakta. To me
veseli. V petih minu1ah vas lahko
prepricam, da nisem mojster le-
pin besed; prepricam vas pa de-
seth minutah. da imam nekaj fax
tov. Prosim vas. goSpoda, spregle-
dajte le mole mlwauSko naretje.
drugega pa ne spreglejte niGesar.
(Smeh-)
Par poslaneev Sc je takoj po-
novno iZraZilo. da visoka carina
sciti delavce. Povem vam naray-
most, da nobena earinska predlo-
ga ne varuJe delavcev. To VAN
recem imenu milionov zavednih
delavcev Ameriki in po drugih
clvillzlranIh drzavah. koder de-
lavstyo misli Ease. Dale. gospo-
da Vi inmate navade. da hi skle-
pail zakone varstvo delavcev.
(Ploskanje od STRAIN demokra-
tow Vi nepreStano izdelujete lie
take pOstave. katere varujeio n
velJ in imetje poSedujocih. -
Skiepate postave "a tvornicarje,
bankirje in veletrgovce. Delavec
pa, kteri nina drugega imetia ka-
kor svojo delovno silo. je brez
varstva. Ako hoce biti delavee "a
varoyan. mora izvrSiti zlocin: mo
ra krasti, ali Sc vpijaniti in raz-
grajati ali pa postati tramp.
Tedaj ga zagrabi zakon in mu da
zaScito. Delavec ina zaScito Y ie-
ci ali kaznilnici. Zakon Sc ne
briga "a delavca. dokler je miren
in poSten. Visoka carina nina nj
cesar "a MEGA.
Zgodovina varstvene carine je
povsod jednaka.
Agrikulturne drzave opomoreio
tvOrnicarie Svrho. da Sc ustvari
industrial. Y Sedemnajstem in o.
semnaistem >toletiu ie Anglia po-
stala prva manufakturna drzava
ma svetu. Nemcija. katera je po-
pref zalagala svet manufaktur-
mimi izdelki. je' padla nazai V ci-
vilizaciji in kulturi vsled grozot
verske vojne reformacijski dobi.
Anglezi so kupovali surovine in
prodaiali izdelan produkt. Nato
so eyropski vladarii namenom.
da zavarujejo svoje izdelke pred
uvozom angleSkega blaga. uvedli
visoko carinO.
Zgodovina ameriSke carine ie
ista. Carina sega nazaj do Gasov
Alexandra Hamiltona in temelji
ma ravnoisti ideji. Pomeni odpo-
moe tvornicarjem "a povzdigo in
dustrije. Pomeni, da narod placu-
je tvornicarjem premijo "a inve-
stacijo njihovega denarja V tvor-
niSka podjetja.
In rezultat je povsod jednak.
Nisoka carina predvsem provzro-
Ca konkurenco. Vsakdo. kdor ina
kaj denarja ali podjetniSki talent.
otvori manufakturnO podjetje. To
pa seveda znizuje dobiGek. Prve
posledice smo obGutili pri mas le-
ia 1892, ko ie zatrsela periodic
ma kriza. ktere so del naSega in
dustrialnega sistema Posledice so
bile seveda naravne. Konkurenca
DELUXE ma to. da izpodrine gospo-
darsko slabejSa podjetja, pa maj
bo visoka carina ali prosta trgo-