Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-02-28

upON. 10 Je = DldLeId ANStTl-
ia. &c bi Sc ~posrecilo nahujskati
Avstrijo roper Italijo, razvneti
vojno med obema, tedaj hi bio
mogoGe, da pogine danaSnja tia
LIZA. Ma njenih razvalinah bi Sc
zopet povzdignila ~papezeva po-
svetna drzava. Avstrija, vsled
voine Sc bolt oslabljena, vsled
svojih notranjih prepirov anna
jana, pa hi ostala papezev brez-
pogojni vazal.
Treba ie torej iskati razlogov.
da Sc utemelji potreba vojne med
Avstrijo in Italijo. Take razloge
iSGe klerikalizem z mrzlicno mar
ljivostjo, Jill izmiSljuje, Jill pove-
6ava, Jill ilustrira, pa piha Cd dine
do dine ~glaSneje V pozavno: Vol
ma je neizogibna. Glavni klerikal-
nj listi Y Avstriii, med mimi du-
najSka "ReichpoSt'. piSeio clan
Ike L naSlovom ''Voina \ Italiio je
neizogibna''; glavni klerikalni
deklamatorji, med mimi mas Su.
SterSic, zahtevajo wee vojmih la
dij, dovoljujeio move ladje. Ge$,
vojna Z ltalijo je pred durmi.
V vSem tenn Scuvanju je velika
nevarnost. Italia in Avstriia sta
Glana ~trozvcze IN vendar je res
Mica, da je TO zvezno razmerie re
10 problematiGno. Italijanski vo-
hum zahajajo AyStijo. avSt-
rijSki Y ltalijo. Ma obeh Straueh
oh NEIL Sc grade move utrdhc. Tu
in tam Sc iziema liudStvo "a NOR
narico. Tu in tam vlada razdraz-
ljivost. iz~virajo6a IL vzajemnega
nezaupanja. NaraSGanje klerikal-
ne Struje V Avstriji vznemiria
ltalijo, vsaka beSeda nezrclega
iredentovca Y ltaliji vzbuja sum
V AvStriii. In besede hujskaGev
p~ostajaJo od dine do dine boil ne
varne. Homatije ma Balkanu da-
jejo %nevarnosti poSebno temno
ozadje.
V teh razmerah je dolznost vseh
treznih elementov. da nastopijo 4
vso ~odlocnostjo roper breZvcStno
huJskanje politicnih Sarlatanov
in da L vsemi sredstvi prepreGiio
klerikalni namen, Xxi hi provzro-
cll straSno nesreco IA vSe ljudst-
vo V Avstriji in Italiji, posluzil
pa ne hi nikomur kakor kozmo-
%politicnemu katoliskemu klerika-
lizmu, oziroma papezevski vse-
svetovni despociji.
To je bill razlog, da Sc ie social
ma demokracija, XII ina nalogo
varovati najsvetejse interese pro
letariata. v~praSala, kaj je storiti
roper to nevarnOst. Xxi hi V prvi
ursti zadelo delavsko liudstvo.
y petek in Soboto so Sc V Trstu
SeSli zastOpniki sOcialne demokra-
clJe IL Avstrije in Ogrske ter IL
ltallJe. A~vstrijske stranke so "a
stopali: NemSko Sodruga DIR. Adj
Ter in DIR. Bauer. GeSko \. Nemec.
polJsko Or. Diamand. jugoslovan-
sko Etbrn kristan. italiiansko IL
Prlmorja Pittoni, IL Trentina dr..
Plscel III Avancini, ogrsko Welt
ner In Jaszai. socialiSte IL I~taliie
pa BISSolatti, MOrgari in Ciotti.
Ma TEN pOsvetovanju Sc je skle-
milo, da Sc priredi dine 9. in 10.
aprila V ltali.ji velik sestanek so
cIallstov IL l%talije in Avstro -Ogr-
ske 5 konferenco in javnim ma
nlfestacnim Shodom. Sodrugi V
ltaliji imajo d%olociti. cc bo.ta Sc
stanek V Firenci ali pa V Rimu.
Obenem Sc imajo dine 9. aprila
prlredlti pc vSeh in~duStrijsIih
kraJlh V Avstriii in Italiii veliki
shodi, ma katerih izrazi delavstvo
sVoJ protest prot oboroZevanju
In vojnemu hujskanju.
Nadalje Sc je sklenilo, da Sc IL
stanovi poseben urad IA vzajemno
p%oucevanje o raZmerah in tekocih
dogodkih izmed Avstrije in tia
LIE.
Slovenci in Ilrvatjc Ii 1--WE v
avStrlJskem Primorju ma enem