Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-08-01

TEN cdSOm rdLlleTe ne SpTeiieHt.
imeli bono V Ameriki diva narOda
- iedne in iste krvi. Prvi DO We
lik po Stevilu, polciviliziran. IL
stradan in degeneriran vSled mi
zcrije; drugi DO pa majhen, pre-
naSiGen, preciviliziran in degene-
riran vsled luksuSa.
In lid?
Nekega dine bo vulkaniGni IL
bruh. StraSna kazen zadene ka-
pitalisticni razred kot razred in
nedolzni bodo trpeli 5 krivicniki
vred. Revoluciia te vrste. ako ke-
dai pride, vrgla hi l.iudStvo nazaj
V polbarbarizem in vsaj zaGaSno
zatrla ~civilizacijO.
Ponujali so nam ze raznovrStne
remedije: obdacenje neproizvaial-
t (single tax wee srebrnih do
l%arjev, "greenbacke' in Sc doSti
drugih reel. Toda ker vSi ii pri-
pomoGki ne mcreio odpraviti gro
zonosne kompeticiie in teSkega
vpliva stroia ma delavca, moran
Jill pc vrsti vse zavrniti kot ne
zadostljive. ZlaSti 20 velia "a "sin-
gle tax. XII hi zaenkrat pooStril
konkurcnco in tako Sc boil pove-
.n1 I,ln n,,l .l,l,I,; D,ol l-.o
tkim Smo SliSali goreG zagovor
single tax "a IL uSt gentlema-
ma (Mr. George IL New Yorka.
On "a je opozoril ma uvedbo tie
GA SiStema V Vancouveru. British
Columbia, in slikal je V roznatih
barvah dobrote. Xxi baje sledijo.
Idaj je pa priSla vest. da ie Van
couver SrediSGe generalnega Straj-
ka. prvi te vrSte V imenovanem
meStu, Y kterem so prizadeti vsi
org%anizirani delavci. Evidcntno
ie torei, da pc "single tax II" ne
bo kruha. (Smeh.)
Mi socialist pravimc sledeGe:
StrOjev in napredka izboljSa-
vanju sredStev "a proizvajanje mi
ne moreno niti ncGemo uniGiti nj
ii 2austavljati. Civilizacja ne ma
ra iii nazaj V srednji vek dobo
barbarizma. Dokler so pa Sredst-
va "a proizvajanje, zemlia. mast
nerija. Surovi material. zeleZnice.
telegraf it'd. - privatna lastnina.
tako dolgo no lie par goSpodariev
izrabljalo lastniStvo teh stvari V
svoje lastne koriSti. KonkurenGni
lndividualizem nam .je dial kapita-
liSta in m%eldnega deiavca: wee ne
more DAFT. Druiabni red kapitalL
sta in mezdnega delavca mora So
n~eizogibno konGati z ekonomsko
nadvladO nekoliko abSolutnih ka-
pitaliStOv mad Stevilnim delavSkim
raZredom.
Mezdni SiStem bill je korak raz-
voja k Svobodi. tOda samo en- ko-
rak. Ako hi ne bilo strokovnega
unionizma in delavSkega zdrrlze-
vanja, mezdni SiStem hi provzroGil
druzabni p%oloaai. kteri hi bill slab
81 kot nekdanji fevdalizem. Dru-
zabne svobode in popolne pravice
ne BIO. dokler so hlapci ma Svctu
svoboda in pravica bo le tedaj. ka-
dar bodo vSi ljudie ma svetu delo-
dajalci in ohcnem delavci.
Druzabno svobodo in popolno
pravico pa zamore podeliti lie ko-
lektivno (skupno) lastnistvo in
demokraticna Ojudska) uprava
sredstev "a proizvajanje in distri-
bucijo.
VEN. da ia prcobrat Sc ne more
lzvrSlti V enem samem dnevu ali
potion - enodnevne revolucijc:
VEN pa tudi. da vse zakCnodaist-
vo. zee hoce biti napredno, Sc mora
pomikati prot temu pravcu. "a
konodaja, ktera Sc ne giblie V
TEN SmiSlu. ic Y n%aSprotiu Z 90
spodarSkim razvoiem. vslcd cesar
ne mere obStati; zakonodaia. kite
IA zauStavlja naravni r%azvoi indu-
STRIFE. gre nazaj in zato nina
vspeha zakonodaja. ktcra deli ma
rode oboroIenc Lahore. ktera ne
gujc ncpOtrebno mornarice in KITE
ra gradi kitaiSki zid carinc med