Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-04-18

ka vrednO. Re tedaj Je olla Fran
ella ''vredna enc mase', in zveza
KlOdvikova z Rimom je postala
odslej vzor vsem krs6anskim ev-
ropejskim drzavam. Sal so bile
vse ustanovljene z ognjem in me-
Gem in so Sc morale tresti pred
sovrastvom podjarmienih ljud-
stew; MISC Sc torej nikoli mogle
prav veseliti svojega gospodstva,
ker so pOgresale zavesti varnosti.
v taken sitnem polozaju Sc Jim
je vsem priblizala cerkev kot ia
ko dobrodosla zaveznica. Oman
jevala je ljudstvu ljubezen do
bliznjega, proglasila masGevalna
sredstva "a pregresna, oznanjeva-
la je, da je VISA oblast cd Boga,
da pridejo revezi v nebesa, boga-
tasi pa v pekel in vec slienega.
Taxi nauki "a ljudstvo so bill
zelo prijetni nasilnikom ma eelu
draw, XII Sc MISC pomisljali, kot
ma pr, Karel Veliki, poklati v e.
mem dnevu tisoe ljudi, ola lie svojo
oblast utrdijo. Duhovna oblast je
zanje prejemala bogato nagrado,
da, ~zavoljo svojega obeekoristne-
ga d%elovanja je postala delezna
gospodstva.
Nova druzabnica pa je postaja-
la polagoma jake vsiljiya. S svo-
Jim delezem nj bila nikoli zado-
voljna in vedno wee je hotela
imeti.
Zgodovina evropskih draw je
V svoji celoti zgodovina bojev po-
svetne oblasti S cerkveno. DIVA
mecca, Xxi sta vladala evropskemu
svetu, sta bila veGinoma dive SOW
razni refill, ki sta Sc krizali V "a
grizenem boju.
Dasi je pa usoda ten bojev bila
jake izpremenljiva: z~atiranje. $
katerim sta ODE oblasti tlacili lju-
dstvo, je ostalo vedno jednako.
Kajti V bistvu .je bill to lie boz "a
raZdelitev piena ia pa je bill "a
izkoriScance - in to so bila ljud-
silva - vedno enak in je postal
lie vedno veGji. In elm vee.ii je po-
stajal plen, "a katerega sta Sc pre-
pirali ODE oblasti. TEN tezji .je bill
pritisk, pod katerim so ljudstva
jecala.
,Dokler slednjic pc s~toletjih nj
postal pretezak tistemu ljudstvu,
Xxi ga je nosilo najdalj, kulturno
najstareisemu francoskemu V We
Tiki revoluciji je izbruhnila reak-
eliza prot pritisku kot burno po-
zeljenje pc ''svobodi''. Hudo so
Sc reprezentanti posvetne oblasti
pokorili "a svojo stoletja stare,
lJudstvu sovrazno zvezo s cerkvi-
10. Mic jim sedaj MISC koristili
drago plaGani nauki o ljubezni do
bhznjega in o poniznosti. o blaze
nosti uboStva, o pregresnosti ma
scevanja in blagoSlovu odpuScan-
ia. Vihar je zatulil in dolgo pritr-
jevanO sovraStvo ter DIVA osve-
ia sta Sc mogla unesti lie V krivico
zatiralcev. Revolucija ie zmagala
in nsposled 81 osvojila ''svobodo''
10 pa so 81 10 ogledali natancneje,
so spoznali, da je bila samo poll
ticna svoboda. Stare oblike po-
svetne oblasti, XII so tiSGale. so pa
die: ljudstvo je prislo do Wade +:
vlada ljudstva, republika sc je O.
tablirala. in vendar nj bila to pra-
va svoboda nekaj t~iscecega, utes-
njevalnega, oklepajocega .ie bio
ostalo, cesar 81 MISC znali pojasni-
ii - skrivnostno V tenn sc plazeGa
vlada je obremenjala pr vsaki
kretnji duhove kot strah, kot mo
IA je lezala ma dusah in nj dala
vkljub vsi pOliticni svobodi, da hi
bila pognala zavest prave svobo-
de. Dolgo 81 MISC mogli razloziti,
odkod izhaja ia pritisk svobod-
nj ljudski DRAW, V parlamenta-
ricni republiki. Koncno so nasli.
l. eglise c'est i ennemi! Tia klic
je odmeval pc Franciji in najsta-
reiSa hSi Rima CO 10 ndnoundnln