Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

kopljejo rudo; zgradl topilnice,
kjer zopet delavec pretali rudo
V kovino; zgradi %tvornice, kjer
zopet delavec izdeluje IL kovine
razne porabne predmete; zgradi
zeleznico, ktera prevaza rudo in
izgotovljen produkt naprej. Kapi-
talist res zaloZi denar. Toda de
mar predstavlja kapital, kterega
.ie delavec wei IL zemlje. Ruda
SamanaSebi, kakor smo rekli, nj
vredna mic. doklcr len V zemlji.
Maj kapitalist poseduje rudnine
cclega sveta, revez ie, Ge sc rud-
min nihGe ne dotakne. Delavec
Seie, delovna sila .ie iedini fax
ter, kteri uStvaria rabni kapiial
in vSe bogaStvo. kaj pa imajo de
lavci cd tega? lie maicken. maize
ken del tiStega kar uStvarijo. Ia
vporabo Svoje magicne delOvnc.
bogaStvotvorne silc, brez ktere je
YES kapital mrtva Stvar. obdrIijo
lie majhno drobtino. rccimo dive
deSetini Svojcga produkta Y obi
Hi place ali mezJc. OStalih oSem
deSetin dobi k~apitaiiSt ne da hi
"a las vrednoSti kaj produciral.
kapitalist vzame dclavcu oSem
desetin vScga produkta lie cato.
prayi. da je proizvajalno sredst-
w: rudnik. %tovarna. maSina it'd.
njegova in Samo njegova laStniua.
Take torej vidimo. da Sc pod
privilegijem privatne l|astnine
proizvajalnih SredStcv ~izvrSuje
najveGji SiSiematicni rop. kar 81
Jill more Clovck miSlitl. DanaSnji
mezdni sistem proizvajanja nj V
reSnici mic druzega kakor nepre-
trgan rop. kterega izvrSuje kapi-
taliSt mad delavccm. Seveda. ka-
pitallStitna pamet. Xxi Sc Sc vcdno
drzi Starega. barbarSkcga nazora.
he more tega zapopaSti. Ia MAJOR
je star kolikor .jc Stara priyatna
idStnina. le forme 50 Spremenje-
ne. Tako ma primer je laStnik Y
starih cash - in Sc pred 30 lett
- kupil delavca L vSem n.jego-
vim telcSom de.avec (SuzenD je
bill njegova lastnina ravno tako
kakor koni ali klobuk: hranil GA
le in oblaGil. a Ge 81 mn ie poliu-
bio. "a je tudi ubil. Danes kapi-
ne more wee kupiti delavca
teleSno. pat pa kupi ~njegovo de
lovno Silo. ker sta pa delavec in
njegova delovna sila ncloGliiva.
t"daj kapitai>t Z delovno silc
vred kupi tud; delavca. dasirav-
no Sc mnogi delavcc tega ne zave-
da. kaj je torcj razlike? In ka-
kor je bila svoiccaSno telesna
SuznoSt nekaj kar nora biti. ia
ko Sc Smatra danes medina SUI
most nekaj kar nor biti in oSta-
II ma vSe vecne case. To ie tisti
barbarSki MAJOR. kteri Sc vcdno
'pana' delavce, ola 81 drugacc
ne morejo predstavljati sistema
da mislijo, da tako mora biti
- da smatrajo kapitaliste "a svo-
je do%brotnike. Xxi Jim daieio zaslu-
EEK in da brez njih bI ne mogli
zivcti. Pc TEN nazoru je jeden
Clovek wee kot drugi; .jeden SINE
cello zivljenje preIcnariti Y brez-
delju. "A drugi mora zanj delati
- in vse to vSled privilegija pri-
vatne Jasmine proizvajalnih sred-
stev, Xxi mora biti Sveta in nedo-
taknjena.
Ponavljamo Sc enkrat in ma
kratko:
Prlvatna lastmna vseh proizva-
in diStributivnih sredstev
temelji ma krivici, Ma ropu. Pri-
doblJena je nasilnim in sleparS-
kim potion. Po naravnem pravu.
kl je temelj modcrnega cloveko-
lJubnega nazOra, nina nohen clo-
vek pravice mad zivljcnlem drugc-
ga Gloveka. Moderni industriali-
zem, Xxi je vedno veGji IN popoln-
jujoti faktor V proizvajanju po-
t%rebScin, ie priklenil delavca ma
maSino, tako da .je d|anaSnii de
lavec del. xiv nriveSek maxine