davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
ZVIJAJO Sc.

V pred zadnjem "Proletarcu''
smo zahtevali, da "Clev. Am
objavi ime d~oticnega organizator-
ia, Xxi izdaja Strajku.joce premo-
garje V Westmoreland okraju. da
hi unijski delavci ~poskrbeli ida
jalcu ''laufpos''.
Seveda. da to vpraSanje nj bilo
vSeG lastniku in uredniku omenje-
mega liSta. PricakOval je vse kaj
druzega, kot da mu bo "Proleta-
rec" delavcem p~rijazno krinko
tako magic potegnil raz obraz. ko
je 5 svojim V uredniStvu skovanim
dopisom zvrsil tako lepo uslugo
premogarskim baronom V West
moreland okraju.
V sveti jezi je urednik napisal
neke strelice. Xxi so podobne phi
nom. Xxi odhajajo cd cloveka, ako
Sc maize prevec fizola. "Duhovite'
5 slabimi plini nabasane strelice
imajo namen omamiti slovensko
Javnost, da ne hi spoznala. da
lmajo V urednistvu ''Clev. Am"
dvojno lice: delavcem priiazno IL
ce. Xxi Sc omeii, kadar delavci po-
Siljajo naroGnino in delavcem So
vrazno lice. XII Sc pc satansko re-
ii. kedar prejemajo cd kapitali-
stov darove "a st"rjene usluge.
DuSevni odpadki V podobi 5 sla-
bimi plini nabasanih strelic Sc pa
p~Ojavljajo lie takih urednistvih,
V katerih 81 uredniki domiSliajo,
da delavci potrebujeio prijatcliev
V boju IA osvobodenje IL kapita-
listicne suznosti.
Delavci 81 bodo sami izvojevali
svobodO. V svojem boiu ne potre-
bujejo odreSenikov - posebno pa
ne tako neumnih kot so V uredni-
Stvu "Clev. Am" Xxi o socialncm
v%praSanju razumeio le toliko. da
so lacni delavSkega denaria Ike
dar je Nth MALTA prazna. Tenn
odresenikom sta socialno v%praSan-
je Nth Yep in zelodec.
Ofelija, poidi V klosteri
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27

oziru. Gin bolt Sc poveca moe
socialne demckracije, tembolj Sc
priblizamo tiSti resitvi, XII je "a
slovenski narod edino ugodna.
Socialna demokracija pa je tudi
%parlamentu dokazala. da j je
res lezeGe ma TAXI reSitvi. he leta
S9S., ko je bio samo IL Socialnih
demOkratOv drzavnem zboru. SO
zahtevali narodnostni zakon ma
podlagi ~avtonomije in e%nakoprav-
nosti. Enake predloge 50 Sc vec-
krat vlagali. Zavrgle pa so Jill
meSGanske stranke. Iadnii tax
predlog je bill Seligerjev leta 1909.
Tudi tega je zavrgla meScanska
vecina. Narodnostni odsek ie bill
izvoljen ma predlog s~ocialnih de
mokratov. Da nj dObil materijala
Ia delo, je bila kriva slavna Bic
nerthova vlada. pa tudi meScanske
stranke. Xxi Sc MISC brigade "a
Stvar.
Ali preden Sc govori o zmagah.
je paG treba misliti ma obstanek.
Mrtvi Sc ne morejo b0jevati, kaj
Sc zmagOvati. Obstanek sloven-
skega naroda pa ie danes V maj
vetji nevarnosti zaradi gmOtne
bede. zaradi pomanikan.ja kruha.
Slovenci M beze V tujino, ma Mem
Sko, V Ameriko zaradi narodnega
%zatiranja, ampak ker ne moreio
ziveti donna. TiscG in tisoc Sloven-
cev ne priznava pri ljudskem
Stetju svoje narodnOsti. ker so 90
spodarsko proved odvisni. pa Sc
boie. da hi izgubili boren koscek
kruha in ga ne dobiIi drugod. To-
rel je menda jasnO. da je boz "a
kruh tudi glavni del narodnega
bola. In ce Sc socialni demokratie
bojujemo Ia boliSi zasluzek mai
SlrSih vrSt narOda. So bojuiemo "a
SredStva. kl ST tudi V narodnost-
mem boju neizogibna. &c hoGemo
delavstvu priboriti veG poGitka.
mu bo Sc le to omogoGilo. da Sc
DO ~udelezevalo ku%lturnega. torej
narodnega zivljenja. BOZ IA kruh
je V resnici pogoj vsakega narod-
mega zivljenia. BOZ "a kruh je V
resnici pogoi vsakega narodnega
della. ker brez kruha tudi naro-
da nj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27

Socialist pa prayijo: ker last
Mkt ne delajo, in nj nobena umet-
most lastovati lastninsko pravico.
.ie lahko "a delavce posedovati
skupno lastninsko pravico "a
zemljo, zemeljske zaklade. pro-
metna, proizvajalna in razpecav-
ma sredstva.
lie privatno lastninsko pravO je
krivo. da so delavci brezposestni
in sunni kapitalistov.
Delavcem nj treba druzega kot
potion zakona spremeniti lastnins-
ko pravo in kapitalisticna suznost
bo kmalu pozabljena stvar.
Da Sc pa to zavrsi ie treba, da
Sc delavci organizirajo politiGno
V socialistiGni stranki in volijo V
vse postavodajne zbore svoje to-
variSe. lie TEN potion je mogoce
dobiti vecino V postavodajnih zbo-
rih in zakonitim potion strmogla-
viii danasnjo kapitalisticno clo-
veSko druzbo in jo nadomestiti $
socialisticno. V kteri bodo imeli
vsi enake lastninske pravice do
zemlje. zcmeljskih zakladov. pro-
izvajalnih, prometnih in rape
cavnih sredstev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
Chicago, ILL.,, 81. Jun.

Chicago, ILL.,, 81. jun. - Sodrug
urednik! V predzadnji stevilh
"Proletarca' smo brali. da je o.
srednji odbor Jugoslovanske So
gladstone Zveze povabil sodruga
Etbina Kristana IL Ljubljane ma
agitatoricno pot V Ameriko. SIEVE
da tako Sc odborova pripomba
glasi - imajo zadn.jo besedo pri
fem zvezini klubi, da o~dglasuiejo,
ce $ TEN korakom striniajo ali
ne.
Dolznost sodrugov organizira-
nih V Zvezi je, da gorko pozdra-
WHO ia sklep naSe c~entrale. So
drug Etbin Kristan .ie eden izmed
najboljSih socialiSticnih boievni
kov ne Same ma Slovenskem, tenn
wee ma vsem slovanskem Jugu v
Avstriji. Njegovo delo bodisi ma
literarnem (knjiznem). casnikar-
KEN. propagandisticnem ali ma
politicnem pol.ju IA delavstvO. je
obrodilo re nebroj lepih sadov.
o tenn je lahko preprican vsakdo,
kdor zasleduje gibanje jugoslo-
vanSke socialne demokraciie v
start domovini. Da hi njegov pri-
hod V Ameriko veliko koristil ma
Semu tukajSnemu gibanju. o TEN
nj dvoma. Kristan .je dober go
vornil in izvrsten predavateli. Ne
samo to. da hi nam dobrodoSel OBJ
priliki volilne kampanje prihodn-
je leto. temvec kolike vrednosti
hi bila njegova predavania o te-
meljnih vpraSanjih socializma po
slovenskih naSelbinah. Sploh:
razloga ne poznam, zakai hi ne
prisel Etbin Kristan ma to pot '
Ameriko. Kar Sc pa tiGe Stroskov,
mislim. da nj sodruga. ia hi "a to
stvar Z veSeljem ne trpel tistih
borih 30 centov % ct. skoz deset
mesccev).
Iatorei: sodrugi glasuite so
glasno "a KristanOv prihod. Maj
pride!
Clan kluba 81. j.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
DOpiSi.
indianapolis, Ind.
Socialisticni protest..

Dne s. Junlla oh :. uri Zvecer
sc Je vrsil V ten mestu prvi pouli-
chi protestni shod cd tistih. XII Sc
bodo vrSili naprej vsako soboto
vecer SkOzi eel mesec. Govorniki
so razpostavljeni ma Sedmih CLAW
nth voglih in kriziScih V mestu
ma Washington St. RazvrSceni so
tri zapadno. 3 vzhodnO in | ma sre-
Oh kriziSca. III protestni shodi Sc
vrse V Obliki agitacije "a social
zem in poleg - samoumevno -
kot protest. prot ugrablieniu j.
Nc Namare. bivSega tainika cd
Structural Ironworkers Uniie. Xxi
Je bill %zavratno u%grablicn in cd
pelham pc kapitalisticni zaroti V
Los Angeles, da bo Sojen radi
Los Angeles Times eksplozije. Xxi
Sc je pripetila meseca oktobra
l~anskega leta.
Nsem tn zivecim. Xxi ga pozna.io.
ie znano. da ie bill Ne Namara ma
dan aksplozije V Indianapolisu in
ne V Los Angeles, California;.
Samoumevno je, da so imeli to-
zadevni detektiv Burns in Los
AngeleSki dr.. pravdnik Frice ne
tocne dokumente. $ katerimi so
izposlovali podpis guvernorja in
mestnih sOdnikov.
VISA ia banda .je okradla Nc
Namarc njegOvih pravic kot anne
rlskemu drzavlianu. Postava "a
hteva V TEN %slucaju MANFRED. da
Sc da doticniku priliko poiskati 81
z%agovornika in urediti donna vse
%Stvari. ce je uradnik kake orga-
%nlzacije in Sc mnogo drugih do
v%oljenj.
Ali Je pa vse TO dobil Ne Mama
ra? kaj Sc! Odpel.iali so ga pc
tihotapski brez v~ecerje in brez DO
slova cd s%vojcev. Odpel.jali so ga
Z avtomobilom Il vso h~itrostio -
pravijo, da so vozili 60 mill ma
uro prec, Dodge, Kansas.
kJer so ga nalozili ma Wax. XII yo-
II V Los Angeles. Ko so vstopili v
Wax, so povedali vsem vsluzben-
Gem vlaka. da mora ostati yietie
taJno, ker so Sc bali. da hi iih ma
potu ne dohitel sodniiski odlok
- habeas korpus.
Use to ST je godilo 2 namcnom
ola Sc zruSi unija, h kateri ie spa
dial Nc Namara in tisoGe delavcev
tie stroke. Da so ugrabili Ne Ma
mara 1e bill vzrok tudi ia. ker ie
bill lie ia eden n~ajboliSih uniiskih
organizatorjev in nasprotnik vseh
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27

kapltallstienih mogotcev. HI 50 4,
lali prot Uniji.
April %. 1911 be zapisar :
minski knjigi amer. delavsk;h p
ju "a izbolisanje del. police
kakor Meyer, Haywood in ps..;
bone, tako bo tudi Nc Namars
oceh zavednih amer. delavcev
stal Spominu, KIT muaepik i.
delavsko osvobojenje izpod ban;
talisticnega jarma.
kakor TEN, tako Sc .jutri ali 10
jutraJSnim lahko zgodi mem TAI;
ali onim. Xxi Sc lie pridejo. Aka
delavstvo pusti to, potem 81 bo !.
pitalizem neusmil.jeno prilast;,
pravice sikanirati delavsko maso
Radi tega je pa cas-. da protest.
ramo prot takemu nasilju. XII il
vedno korist kapitalizmu.
Kako pa maj vsi protestiramo,
Nsak zaveden SLOW. delavec ma;
eta sOcialisticen casopis. kter;
edini pove resnico o razmerah y
sedanji kapitalisticni druzbi; On
pouci o njegovem stanju. IL KITE.
rega Je iziti mogoce edino polec
gospodarske in politicne organiza.
cije, Kapitalisti ne bodo drsVe
wolfe dali delavcem nicesar. On;
imajo denar in vedo prav dcbro
da Z MIN lahko slepe delavce ma
volilni dan. kakor Sc Jim poljubi.
cato pa, dokler bodo delavci 70.
Iii millionaire V imenu republi.
kanske stranke. Jill bodo demo.
kratje vedno lahko naganjali 2
damn foreigners - in se zma-
gallo demokratje, pride ia glas pa
cd republikancev. Treba je TO.
rel izvoliti vsepovsod delavce '
postavodajo. pa bo vse V redu.
kdor to nece seda.j storiti, be
gotovo enkrat obzaloval - in mo-
goce DO re tudi prepozno.
Sedaj Sc blizajo volitve in DO
zopet prilika dana vsem. da gla.
sujejO sOcialisticno.
Nedavno je cello W. II. Taft re-
KEEL, da Sc socialist blizajo in da
Jim je treba castitati ma v~strajno.
stl In delu. Xxi ga vrSe "a napre.
dek amer. kulture. Kar je izrekel
Taft, to je potrdil tudi Tedy. On
Je cello primal. da BIO polom, &c
republikanci ne iZvedo radikalnih
reform glede delavskih slojev. On
re We
cato pa delavci. vsi ma agitato-
rlcno delo - pred vsem "a nase
socialistiGno casopisje.
Izgovarjati Sc paG danes ne mo.
re nihce, da ne more pristopiti k
politicni organizaciji, ker imamo
svojo JugOslov. soc. Zvezo z 81
klubi. "Proletarec'' ina V zalo-
gi knjigc in broSure. IL katerih bo
sleherni dobil dovolj pouka. Ma
delo torej,
s socialisticnim pozdravom.
Flip Godina.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27

zastopnik.
To je baje tisti clovek. XII trdi,
da strajk V Westmorelandu nj ra-
ditega k%onean, ker organizator
premogarske unije izdaja straj-
karje premogarskim baronom.
Uprasali m tega zastopnika
"Clcv. Amerike" in tudi uredni-
Stvo. da mai pove dotiGnega ida
jalca, da ga DO mogoce izkljuciti
IL unije in dobili smo IA odgovor
- blato in zavijanje.
Zastopnik "Clev. Amer We, da
uniski organizatorji ne nosiio vi
zitk V svojih &epih ker MISC kra-
marji i'll tudi ne zaStopniki me-
Setarskih in kramarskih listov.
Torej MAJ ne igra slepe mist.
Ak pa ina zastopnik "Clev.
Amer resno volio poizvedeti "a
ime doticnega izdajalskega orga-
nizatoria, mu poSlcmo znamko "a
diva centa. Usede in napiSe mai
list doticnim rojakom ali rojaku,
XII so ga opozorili ma kompanij-
skega zastopnika in organizato-
ria. OpiSe maj tudi NIGGA obraz
in obleko. In dObil bo odgovor.
ker pa We. da je dotiGni organiza-
tor Slovak, ga bo dobiti Sc toliko
laglje.
Zastopnik pozurite Sc! Vi lah-
ko vlecete sebe Ia nos. organizira-
nih delavcev ne bOSte, Organizi-
rani delavei smo "a Slogo. pa ne
"a skebsko, kot .jo vi priporoGate.
PRAY glasno pa povemo: Maj
veGji lump je tisti. XII Sc hvali ko-
like je naredil "a delavce ali "a
ljudstvo. Kar so izvojevali delav-
ci sebi V dobro, Sc imajo zahva-
liti lie sebi. in pray mic takim IL
stom. Xxi $ podiranjem upanja ma
zmago direktno vplivajo ma Strai-
kujoGe delavce, da hi Sc ma milost
in nemilost podali kapitalistom.
Ako ste z nerodno pisavo pro-
vzrocili da smo raZkrinkali 'Clev.
Amer. Sc nikar ne j%ezite. ker ie-
"a Skodi. Mi smo Storili lie svojo
dOlznost. "Proletarec" ie DELAY
ski list, to je lastnina delavcev in
kOt tax 10 vsakemu kramarske-
mu listu 4 la ''Clav. Amer" po-
vedal, kar mu gre. ne ~oziraje Sc.
Ge je kramarjem vSec ali Ge kra-
marji kasneje prihajaio s kolom
ali gnoinico.
Kedar pa pridete V Chicago Sc
pa lahko lastnoocno prepricate,
da je tako.
Mi smo Sc do sedai prepricali:
da pr "Clev. Amer rastejo o.
glaSi in ne naroGniki ia Sc last
niku slime cedijo tudi pc dolarc-
XIII premogarSkih haronov.
Ia vse TO YAM pa nismo "fovS"
temveG VAN zelimo Sc napredek.
ker vemo. da bodete Sc toliko ore
ie fuc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
KAJ HoCEJo SOCIALIST?

POnovno prihajajo ~vpraSanja,
da bi ma kratko povedali, kaj je
socialism in kaj hoGe.jo social
sti. Doticni. Xxi prihajajo $ takimi
vpraSanji, tudi zelijo, da hi V
kratkem spisu bill obdelan social
ZEN tako, da bi vsakdo re IL par
vrstic umeval socializem.
To je nemogo6e! Socialism je
nauk, Xxi je V tesnem stiku z vse-
mi zivljenskimi vpraSanji in po-
goji. o Socializmu imamo danes V
vseh kulturnih iezikih napisanih
ma stotine kniig in ma tisoGe knji-
Ic. Nekteri uGenjaki so pc leta
Studirali samo emo vpraSanje. XII
.je V stiku 5 sOcialistiGnim nau-
kOm, predno so razpisali razpravo
o niemu. In vzlic temu marsikate-
ri nj priSel do zadnjega definitiv-
mega zakljucka.
Socializem tudi nj kakSna nova
vera. We're Sc bavijo Z zivljenjem
po smrti, socialism Sc peGa T. xiv
llenjem V dobro vseh liudi re ma
TEN svetu.
Nobeno veliko svetovno vpra-
SAME. Xxi poscga globoko zivljcn-
je narodOv. Sc ne more razumeti
kar cez noe.
Navadna vpraSania ali je zem-
liza kroglja ali ploSca. so vzela le-
ia. prednO so ucenjaki dognali.
da je zemlia okrogla. Danes We
vsak sOlarcek. XII je pogledal V
lJudsko Solo, da je zemlia okrog-
liza. Xxi Sc suce Okoli svoje osi
in okoli solnca.
Vsak nauk ina nekakSno podla-
go, da Sc pri6ne razviiati. Taxa
fakta veljajO tudi IA socializem.
Danes imamo fine in ~izvrstne
stroje "a prOdukcijo. Stro.jevod.ja
prepelje z locomotive wee blaga
eni uri, kot bi ga prepeljal voz.
mix s parom koni V enem mesecu.
kmet 5 parno mlatilnico namlati
pc cele zelezniSke vozove pSenice.
mejtem ko mlatic 5 cepcem V is
TEN casu namlati nekaj mernikov.
In tako je dandanes povsod V
proizvodnji in razpecavanju.
V danasnji druzbi so pa ljudje
tudi razdeljeni V diva razreda ::
razred, Xxi poseduje stroje in raz-
red, XII ne ~lastuje strojev, cigar
edna lastnina je telesna in du-
sevna delavna moe.
Razred, XII lastuje stroje, velike
prodajalne ma oddelke. bolnice.
blaznice, rudnike, plavie it'd. ne
della. Razred lastnikov lie uziva in
ne seize in ne zanje. ker razred,
XII lastuje lie delavno moe. della "a
MEGA.
Razred, Xxi lastuje lie delavno
moe. pa ne more ziveti. ako pri
produkciji ne rabi Jasmine lastni-
kov (gospodarjev) oni niti ne
morejo stopiti ma zemljo. ako Jim
lastniki ne dovolijo.
Brezlastniki ne morejo ziveti,
ako ne proizvajajo bogatstvo. XII
kOristi lie lastnikom. Da pa proiz-
vajajO. morajO rabbit stroie in
zemljo lastnikov.
Ia svoje delo. "a ustvarienie
nOvega bogatstva IA lastnike. pa
dobivajo brezlastniki odSkodnino
v podobi place, Xxi Sc zopet steka
v zepe lastnikov kot stanarina.
dobicek in obresti.
Obratno pa lastniki ne delaio
mic. Min edino delo je - ako
sploh imenujemo to delo - da 2
lastninskimi pravicami pokrijeio
lastnino, kar Jim daje moe. da SO
gOspodarji izu6enih in neizucenih
delavcev..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
vELIKI CIRKUs v LoNDoNU.

Zadnje dni - 30. jun. - vrSilo
Sc je kronanje angleSkega kralja
Jurija V.
Napredne Judd vGasih popade
misel, da prosvitljeno 20. stolet.je
Je vendarle izbrisalo in izmilc ma
deze barbarizma IL teleSa civilizi-
ranega GloveStva. Pouavljamo: eli
viliziranega. Da temu nj tako. do
kazuje kronanje V Londonu -
najnovejSi cirkus modernega bar
barizma: da: cirkus, kterega vse
specie elefantov. opic in pisanih
klovnov najveGjih svetovnih cir
kusov lie prekaSajo.
kronanje jednega ~cloveSkega
trota. pa maj DO kralj ali cesar, ma
naGin srednjeveSkega blaznega
pompa. ie sramotno T. anaSo dobo,
Xxi Sc imenuje ci~vilizacija. Doka-
zuje. da smc Sc prokleto dale6 cd
prave civilizacije; torej barbara.
kakor tu6i V mnogih drugih re-
ceh. NajprosteiSi diviaki, Xxi Sc Sc
dosti ne locijo cd opic. imajo tu-
Oh svojega kralja. In kronajo ga
tudi. Razlika med neotesanimi.
divjimi barbara kje ma pacifiSkih
otokih in "civ:liziranimi' barba-
ri V Evropi je lie ia. da divjaki
pOveznejo svoiemu kralju ma gla-
vo kos medvedje crepnjc ali To-
nee IL bicevja okraSen $ ptiGjimi
pereSi, med TEN ko so kralju
Juriju p~oveznili ma glavc lonec IL
zlata okraSen l. diamanti in bise-
RI. B%arbarizem pa ostane barba-
rizem tn in tam.
Dnevno casopisje .je poroGalo %
velikanskem pompu in siiaju V
Londonu OBJ casu ko Sc .ie vrSil
kralJevi cirkus. PostopaSka sodr-
ga ''plave' krvi IL vseh krajev
Europe je pridrla V London. da
Sc mare ma racun angleskih poda-
nikov. Gel teden je trajalo rajan-
Je in maSkeradiranje po londons-
XIII ulicah. Same "a sedeze in sto-
jiSca oh cestah, koder Sc je vlekla
kralJeva cirkusna maSkerada. Sc
je izdalo bloZo poldrugi million do
larjev; 100000 so izdali "a umet.
no razsvetljavo londoSnih ulic
in zazigaIje umetnih krcsov po
dezeli e stale cetvrt miliona. Med
TEN pa. ko je yes ia ogromni ka-
pital, kteri hi So lahko porahil IA
tlsocere nujne humanitarne DO
trebe, izpuhtel V prazen mic, ko .ie
ma CLAW kralja Jurija in njegove
zene blestela Zlata krona odeta V
svilo. bisere in diamante. -
plazilo Sc je samo V Londonu ma
stotisoce beracev. siromakov. XII
so prosili krusnih drobtin padajo-
eth IL miz pirujocih in zblaznelih
"izvoljenih' pozeruhov.
Umiraj siromak, - Bog zivi
kralja! 49,.
tpamo. - trdno upamo - da
je bill te vrste cirkus sedaj zadn.ji
V Londonu. Cas- gre naprej in $
casom pride tudi prava civilizaci-
ia, Xxi pa ne BIO trpela wee takih
cirkusov niti kronanih trotov. An
glija bO r~epublika - in celia Ev-
ropa bo enkrat ena velika repub-
lika: socialisticna republika. Kro-
ne in zezla vladariev bodo takrat
poleg drugih ostank0v barbarske
dobe pocivala V muzeiu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
ia PA INA!

Bral je eudno jezo "Proletar-
ca. razume lie nekoliko razred-
ne delavske politike in dober nos
ina.
Kdo ie to?
To izjavi "Clev. Amer" ME
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-27
Sc MALO N~ARODNEGA VPRA-
SANTA.

Pod ten naslovom piSe 'Zarja'.
socialisticen dnevnik V Ljubljani
sledece:
kakor da hi bila vSaka beseda
zaman, kakor da hi sci YES r~azvoj
mlmo mas pa Sc ne hi niti dOtaknil
Slovencev. tako Sc writ politika
in agitacija narodnjakov vedno
V enem tesnem kolobarju kakor
nekdaj, pa ne pride niti IA korak
naprej. Posebno V sedanji volilni
agitaciji Sc neprenehoma ponav-
ljajo najstarejSe fraze in social
ste ''pobijajo' argument, kate
rih nicevnost .ie re davno doka-
zana.
'Najprej Sc mora reSiti narod-
no vpraSanje. pOtem pa postane-
mo socialist - T. je eden tistih
vzklikov, XII Jill lahko sliSimo sko-
raj ma vsakem narodnjaSkem sho-
du. In ko je zadnjic Socialisticen
kandidat ma sOcialisticnem shodu
deJal, da Sc moramo Y prvi vrsti
b~ojevati "a kruh. ker drugace ne
moreno doseGi nobenega ideala.
je bill n~arodnjaSki govornik yes
uzaljen in r%aZocaran. ter je wiki
knil, da hoccmO reSiti Socialno
v%praSanje ma razvalinah Sloven-
skega naroda."
Dokler vladaio taxi pojmi, Sc
je e tezko bojevati z argumen-
ii. Ali podvrgli Sc bono vendar
tel tezavni nalogi. ker vemo. da
sc dajo trajni uspehi doseGi sa-
mo $ prepriGanjem in ker nam ne
gre "a s~luGajnO pridobitev. XII z
jutrSnjim dnevom lahko zopet IL
CINE.
Narodnjaki imaio IA mas tisoc
vpraSanj o narodnoStnem profile
mu. Toda ker ST oni vendar re ne
koliko desetletij dale ukvarjajo
Z narodnim v%praSanjem. kajti nil
hove Stranke so paG StarejSe cd
naSe. hi nam morale biti pravza-
prav dovoljeno. da Jill naipre.j mi
kaj vpraSamo. &c hi Jill hotel
spraviti le V zadrego, hi bilo do
wolf. ako hi Jill ~vpraSali: Kaj je
narod? Kaj ie narodnost? - Mo-
gote. da hi nam dali gospodje ma
to wee kakOr en- Odgovor. V TEN
grmu pa ravno tici zajec. da nam
burzoazija ne more DAFT enotnega.
sploSno veljavnega. znanstvene-
ga odgovora ma to vpraSanie.
InanoSt Sc bavi $ TEN vpraSa-
MEM. raZiskuje ga. ali zadnje be-
sede So nj izrekla. V tenn razisko-
vanju pa sodelujejo socialno de
me- kraticni znanstveniki tako re-
sno in tako tcmeljito, da Sc nil
hovo delo sploh ne more wee po-
grcSati.
Toda pustimO vprasanja. XII Sc
MISC resena. VpraSajmo ra.jSi: s
kakSnimi sredstvi hoGejo narod-
maxi reSiti narodno vpraSanjeo
TakOj bono naleteli ma velikan-
Sko tezavo. ker narodnjaki tudi o
politicni ureditvi tega v~praSanja
MISC edini. Kar Sc tiGe S%lovencev.
j. emo jasno: Sami Ease so pre-
slabi. da hi S silo dosegli take raz-
mere. kakrSne hi sami radi imeli.
Navadno Sc z~anaSaio ma pomoG
drugih Slovanov. Ali dosedanja
politicna zgodovina kaie. da nj
smo imell cd tie pomoci dosle.i no.
benega dobicka. Pa GA tudi ne
bono imeli. ker ga ne maramo i
nett. Prvic vidimo. da Slovani
sami med seboj MISC slozni. Ne
dalec cd las lahko opazujemo hui
da nasprotja med Srbi in Hrvati.
kako tlaci Russia Poliaka in ka-
ko davijo nacionaliSticni Poliaki
Rusine. je znano vsemu svetu. V
Sleziji in ma Moravskem Sc pre-
pirajo in tepejo Cehi in Poliaki
med seboi. &c ne hi ime1i V Az
striji nObenih Nemcev in Italia
nov. ampak same Slovane. hi ven
dar danes ne imeli narodnega mi
ri in sloge.
CilJi posameZnih slovanskih ma
rnlnN Y ANStrii; 90 nna -ASna
The labor argus. [volume] (Charleston, W. Va.) 1906-1915, 1911-05-18
"A ANNOUNCEMENT.

This page draws attention to firms
| III variety of enterprises who ap-
preclate the patronage of union men
and their friends and are willing to
cooperate with them in supporting
| their institutions. 1t is but Just to
give them fair share of your pat
ronage. In doing SO you will also
do yourself and your paper a good
| turn If you tell them you appreciate
! their cooperation. They are all
we'll known. thoroughly established
and reliable. and their integrity and
square dealing in trade is unques-
Itioned.
Good, square legitimate business
dealing in the buying and selling Of
both merchandise and labor, is what
| labor organizations ask, and all that
any business man should ask. We
nave aimed to secure only the cards
lof business men who believe in and
lpractice such a policy, for this, as
well as the other pages and think
those here represented will measure
Ep to the standard
The labor argus. [volume] (Charleston, W. Va.) 1906-1915, 1911-05-18
ORDER OF PUBLICATION,
State of West Virginia.
. = - A'A
By Counsel

State of West Virginia
to-wit:
County of INanawha
at rules held in the Clerks Office
OF the Circuit Court or Kanawha Coun.
ty. on the first Monday in the month
of March, 1911.
Marion G. Nesb1t, Plaintiff
vs. In Chancery
Charles l.. Nesbit. Defendant
divorce from the bonds of matri-
mony.
This day came the plaintiff by her
attorney. and on her motion. and it ap-
pearing by affidavit r1ed that the de-
fendant is non resident of this state.
1t is ordered that ne do appear within
one month after date or the first p,ibli-
cation hereof. and do what is necessary
OF protect his interest In said suit
The labor argus. [volume] (Charleston, W. Va.) 1906-1915, 1911-05-18
NOTICE TO TAKE DISPOSITIONS.

y Mary l.. BOSel
rake notice: That on the 9th day
OF June 1911. between the hours of
CLOCK a. m, and o'clock p. M.
OF that day at the law Offices of w.
w. Wertz, suite 4 Gates Building.
capitol Street. in the City of Char
lesion, kanawha County, West Vir-
ginia. will take the dispositions of
myself and others to be read in evil
dence in my behalf, in certain suit
IN Chancery. now pending in the
Circuit Court of kanawha County.
west Virginia. in which suit I, Brent
boSle. am plaintiff and you. Mary l..
Boyle. are defendant.
II from any cause the taking of
said dispositions shall not be com
menced or completed on the day
aforesaid. then the same shall be
continued from day to day. or from
time to time at the same place and
between the same hours until the
same shall be completed
Brent Boyle, BY Counsel.
W. w. Wertz, Solicitor for Plaintiff