Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-11-28
RaZnO.
Papirnata povodenj. StevilC

liStov vSega Sveta Sc da Seveda sd
mo priblizno iz~ratunati. List F.
nergie Franchise" ie napravil talk
poSkuS IN letO 1908 pa pride do
z%akliucka, da izhaja ma vsei re
meljSki obi $4,000 liStov. Cd teh
Jill pride ma Evropo okoli 10000.
ma z.Aijo 1000. ma Afriko 500. raw
no toliko Ma AvStralijo in $1,000
ma Ameriko. od teh 12.50O ma Ze-
dinjene drzave. ~NatanGneiSe po-
datke imamO "a nekatere evropS-
Ike drzave. Il rOcnega bcSednjaka
IA drlavne vede povzemamo. da je
izhajalO leta 1910 V NemGiii 1929
listOv. ma FrancOskem 1850. V TIA
Iii 2067 in ma SpanSkem 80. V
Avstro = Ogrski je bilo leta 1905
okoli 610 listov V nemSkem jeziku
in wee sto madjarskih in ceSkih IL
stow. lzmed liStov Y \emtiji jih
je izhajalo naiveG ma PrnSkem.
namrct 23O6. ma BavarSkem 43S.
ma SaSkem 254. ma Wirttembers-
KEN 1S3, V turinSkih drzavah 40,
ma BadenSkem 169. ma HcSenskem
rs, ostanek odpade ma druge
zveZne drZave. Izmed 5000 listov
leta 1910 Y Nemciji Sc jih je ime-
novalO 13i9 neStrankarSke; 40
ie bio uradnih in drugih vlaGmih
liStov. 1912 k~lerikalnih, 3SS svobo-
domiSelnih. 37S sploSnO narodnih.
BOB konServativnih. 1872 narodno
.liberalnih. 100 socialnodemokratiG-
nth in II poljskih in danskih Ii
stow. IL tel podatkov jc raLvidno.
da imata skoro najslabSi stranki,
svobodomiselna ljudska stranka
in svoboGomiselna zveza. Skoro
najmocnejSe caSopisje; samo cent
run ~raZpolaga Sc z %moGneiSim ca
SopiSnim %aparatom. SOcialno de-
mokratiGna stranka razpolaga raz
merOma Z majhnim Stevilom svO-
Jill liStov. Toda Memo caSopisje Sc
magic razSirja in ina vedno vecji
vpliv. ker je mega naklada jake
velika.
- Zanimivi spomini kardinala
Galimbertija. IL Rima poroGaio:
"Corriere della Sera'' priobGuie
zanimive dokumente kardinala
Galimberti.ia IL tiste dobe, ko jc
bill kardinal mmci.j ma Dmaiu.
Galimberti ie zahteval Svoi cas-
od BiSmarcka. mai naStopi Nemti-
ia cato. da dobi sveta Stolica Rim
nazaj. Bismarck je odgovoril. da
hi vrnitev Rima stolici %povzrocila
V Italiji rcvolucijo. Xxi hi Strmogla-
villa SavojSko dinaStiio. nakar hi
So italiianska republika zvezala :
francoSko. Taxa zveza pa ne hi
imela nobenc koriSti ne IN Stolico
ne "a SploSni evropski mir in red.
Nato je vpraSal Galimberti Bis
marcka: "Ako pa hi napovedala
Francoska I~tali.ii vojno. da hi sve-
ii stolici prisvojila prejSno ncod-
visnoSt. ali hi sc katoliSka Avstri-
ia temu upirala?" Bismarck ic
odgovoril: ''Najprej .ie treba Ii
yeti, Sele potem Sc lahko misli ma
katoliStvo. Ia Avstrijo .ie Z
Italijo in torei bramba Italijc
proti francoSkemu napadu xiv
ljensko vpraSanje."
- Observation-Disclosures vojna. II
Carigrada pOro6aio, da so pred
nekaj dnevi italijanski voiaSki
acroplani virgil bombo ma turSko
bolniSnico V Aim lara. BolniSnica
je bila razdjana in vecie %Stevilo
turSkih %ranjencev je usmrGenih.
ltalijanska vlada seveda tail to
barbarstvo. kakor vsako stvar. ki
Jim ne ugaja. Italijanska poSadka
V Tripolisu 81 Sc drzi V starem
mestu in odbija napade turSko-
arabskih Get. Italia sedai grozi Z
blockade V Dardanelah pred Carl
gradom.
Socialist V rimSkem mestnem
Svetu so %. t. m. v~prizorili veliko
protivojno demonstraciio. Zupan
je hotel govoriti patriiotiGni go
vor, toda nj mogel. Seja je bila