Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-05
Stew. (NO.) 20.
Napredek.

villa priroda, pac ne 4 namenom.
da hi ljudem SluziI: za stanovanja
pa do danaSnjih dni. Sc je ma sve-
Tn resnitno mnogo izpremenilo
Polagoma, Skoraj neopazeno Sc je
izpreminialo. ali vSota vSeh izpre-
memb je tako velikanska. da je
sedanjc livlienje ljudi komai Sc
podobno uekdanicmu. Trcba ie le
premiSliti. kai jc vse izumil in
pridobil jlovcl Y neStctih tiSotlct-
jih. XII SO minila. odkar je pryo
bite zatclo hoditi po dveh nogah
in iztczati dvoir rok. PRAY toliko
je nckdai incl clovek kolikor Ii
val: kar mu jc dajala priroda Sa-
ma. NaSel ie najsirovejSo hrano.
Ali ze obleke nj Zdclovala nobena
prirodna Sila. Ustvariala nj orod-
ia. gradila nj his. Nobenih pripo-
moGkov nj bilo da hi bil mogel
clovek Shranjevati pridohliene u
kuSnje in iih oddajati poznejSim
generaciiam. kakor Glovek nj
incl ne Srajce ne cevljev, tako tu-
di ne crnila ne knjig.
Tezko nam ie danes zamisliti
Mvljenje prvih liudij in niih po-
lCzaj ma Svetu Ucenjaki iSGeio
primerov med takozvanimi diva
ki Ali pravih divjakov dandane>
nj skorai mixer ma zemlji TiSti,
ki jih Evropcjec in Amerikanec
navadno tako imenuje. ne zaSluzi-
io tega zanitevalnega naslova
Tudi ce nimajo naSe kulture. ma
sih vseuciliSG. naSih topov. bojnih
ladii, vendar nimamo pravice. da
bi Jim kar odrekali kulturo. ker
imajo paC Svojo. Mnoga amerikan-
ska plemena. ki so jih osvojevalci
in priSelienci iz Europe unitili, so
stala kulturno cello izrcdno viSo-
ko. vmarSikatcrem oziru wise ka-
kOr niih zatiralci. KitajSka llultu-
ra ic popolnoma razlitna od fran
cOSke ali nemSke. toda velika in
temeljita ie vendar. I'm niti O "a
morcih Sc ne more reci. da so breZ
kulture. cello o tiStih ne. ki stole
ma nainizii stopnji. Druzabno
ivlienie imajo urejeno. Seveda po
svoie 2emlio znaio obdelovati,
nauk imaio - ce Sc to Smatra "a
znamenie kulture - tudi Orozje
znajo Sukati po gOtOvih pravilih.
Ma nekem otok. Y Them NOR
ju so baie zaSledili pleme. XII Iivi
Sc popolnoma divie zivljcnie in
tudi nekod ma KitajSkem pravijo.
da prebiva So tax rod. a natanc-
mega Sc ne We tch liudeh Skoraj
mic, ker so tako plaSni. da ie bilo
do zdaj Skorai vsako opazovanje
nemogoce.
Toda ma razlicnih stopnjah kul-
ture stole razIitni narodi paG In
znanost. ti OPAQUE niih razlitne
uredbe in Segc. vsai lahko primer
ia in izvaia posledice Tudi izlo-
pine praGlove;kih ostankov ONO
gocujeio. da Sc sklepa o Iivljeniu
prvotnih liudi V davnini. ker io
clOvcSki um komaj doScze.
KakSna velikanSka razlika, Da
Sc je Glovck sam izprcmcnil. ne
more dandaneS nihGe vcc utaiiti.
Nortevali so Sc IL "pitckantropo-
sa - opicncga clovcka - Xxi ic
po mncniu nckcga reSnega uGen-
laka Iiycl ma otoku .Javi TiSti pi-
tenkantropos ic bill morda zmota.
Ali kdo hi danes mogcl reel, da ne
kalejo CloveSkc kOSti ki iih ic
professor Krambcrgcr Gorianoyic
naSel pri Krapini otitnc opidnc
make I'm kdo hi mogcl to Zanika-
ii o pozneiSih podobnih najdbah
ma FrancoSkcm. Amcriki in pred
nedavnim ma britanSkih otokih ?
DanaSii Glovck ic tiSti. Xxi ic zivel
pred par StotiSoG lett Sc razlikujc-
ia kakor noe in dan. I'm vendar
sta oba cloveka,
Ali kako So Sclc razlikuic zu-
mamie in notranie zivljcnjc mo-
dernega Gloveka in prvih liudi (.
Ce Sc zamiSlimo te veiikanSke.
nelzrecne razlike. mas morajO OBJ
halati cuvStva. katerim ne more
mo dati imena. Kakor zivalSko kr-
delO ST. ie klniiln tnlnn dNnnnZceN