Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-07
j r..
SOCIALIZEM IN INDUSTRY.
ALNI UNIONIzEM.

Gnih organizacij DO brezdvomno,
Giscenje pojmov o strokovni in
industrijalni Uniji Z ozirom ma
staliSce. katerega hi moral vsak
zaveden socialist ZavZemati. Ne
radi kakih naGrtov IA ustanovitev
industrijelne unije, katera itak ze
obstoji ,temvec "a pripoznanje ali
nepripoznanje odnoSajev. Xxi nam
Jill p%redoGiva dan ma dan moderna
tehnika V ameriSkem kapitalistiG-
mem proizvajanju, Xxi ina svoje
posebne uplive ma gospodarske bo-
je V oGigled strokovno organizi-
ranega delavstva.
Razvoj ameriSke industriie je
bill V zadnjih 10 letih velikanski.
Popolnena para, elektrika, tele-
fon in iZnajdbe vse vrste. so naSle
V ameriSkih kapitalistih drzne Via
gatelje kapitala "a pridobivanje
wee profita z mani stroSki. Now
stroll. Xxi so Sc postavili malone V
VISA podjetja V Ameriki. so kon-
fiScirali stroke in konfiScirali OBJ
enem strokovno znanje. To nj teo-
RIA, vidi Sc vsak dan in povSod.
kjer Sc moderno proizvaia. Stro-
ka zivi danes lie Sc pri malih 60
spodarjih. Xxi Sc ubijajo pc zakot-
nih luknjah in kradejo sebi cas- in
Zdravie. ker MISC vstanu deliti S
tistimi ugodnoStimi, kakor podjet-
mix z modernimi proizvajalnimi
sredstvi.
Nova proizvajalna sredStva so
porinila delavca industrijali-
zem; a delavec, kakor ie videti,
in soditi ga je treba lie. kakr-
Snega Sc vidi V gospodarskem bo-
ju, Sc Sc vedno bojuie kot stro-
kovno organiziran delavec "a svo-
je pravice. In to je tista napaka,
XII delavca vedno tepe, k~apitalistu
pa prihaja vedno k dobrem.
Najjasneje sc to zrcali V dobi
Strajka. ChikaSki Strajk kroja-
cev, je dobra primera. Marsikdo
je menil, da je bill to V resnici
Strajk krojacev. a p~regledan ma
dnu, je bill to lie Strajk navadnih
industrijalnih delavcev - izl zem-
81 $50 strokovno %izurjenih kroja-
Gev. Xxi rezejo in zgotavljajo.
V resnici $50 Strajkuiocih MISC
bill krojaci Z; kajti delo je razdel-
jeno tako. da eni Sijejo hlace, dru-
gi telovnike, tretji zgotavljajo
gumbnicc. cctrti priSivajo gumbe,
petit podlagajo. Sesti likajo it'd.
Skratka: 15% cd vseh Strajkujo-
cih nj znalo zgotoviti rocno ali ma
maSini Obleke. Isto .je malone
V vSeh industrijah. Pomisliti je
treba tudi. da ie cd teh 1870 o.
krog 500 zenskega spola nastav-
l.jenih Y p~odietjih. kar stvar sa-
mo lie Sc boil o%znacuje.
Cestokrat Sc tudi dogodi. da e.
ma stroka vSled pomanjkania della,
zamenja drugo stroke in takO pr
votno oSkodi. DogodiIo Sc ie re.
da so unijski ''pIumberii' zamen-
jail kleparie. kovaGi kljucavmiGar-
jc, tesarji mizarie it'd. In tukaj
nastaia upraSanje: ali maj Sc zav-
ZemamO. da DO vSaka stroka dobi-
la svoje dclo? kako. Ge Sc delo
enc stroke vcasih ne izvrsuje wee
nego par e V letu? Kaj maj
pa doticni delavci delajo V osta-
lem caSu - in ce Sc pripomnimo,
da nosijo pri sebi unijsko karto
doticne stroke, h kteri spadajo?
Tacih strok bi naSteli lahko ce-
10 vrsto. Ia primcro samo par ia
kin.
NZemimo raZvazevalce ledu. XII
imajo delo cd pocetka ma.ja, do
konca Oktobra zidarje, XII cesto-
KRAFT ne delajo wee nego 81 me.
secev V letu; tlakarje. copatar.je.
slamnikarje. cvetlicarje, kterih
sezona ie lie pc nekai mesecev v
letu.
Kai se uGimo IL vsega tega? II
prehajanja stroke V stroke in ne.
stalnoSt iZurjenih delavcey V svo