Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-02-28


FRI drzavnih. dezelnih in mestnih
bankrotih sta vGasih sodelovala
tudl viSoka politika in vojna. XII
pa nista mic druzega kot spletke.
kl so dozorile glavah kapitali-
Stov, da 2 bankrotiranjem svoje-
ga nasprotnika gospodarslto ola
clio osebe.
Y drzavnih. dezelnih in NEST
nih hranilnicah je denar nekoliko
varneJSi kot pri privatnih bankir-
Jlh, ki Sc spuscajo V divie Spe-
kulacije. Ako je pa bankir kon-
servativen spekulacijah. ie pa
denar pri MENU toliko warren kot
V obcinskih ali drzavnih zavodih.
Tezko je pa uganiti. kateri ban
kir je Spekulacijah previden in
zmeren. ker noben bankir ne bo
pripovedoval vlagateljem hranil-
nih vlog, da Sc je spustil V speku-
lacije dvomljive vrednosti. Raj
soden clovek smatra slavospev eni
ali drugi hranilnici ali posojilni-
ci "a navadno trgovsko reklamo,
ki ina namen pridobiti zaupanje
podjetja. Slov. ameriski easnikar-
il, ki piSejo ali urejuJejo easnike
kapitalistiGne vsebine, so pa dru-
zega mnenja. Dokler lastniki Ii
stow drug druzemu ne hodijo V
skodo, smatrajo take slavospeve
"a samoobsebi umeSno trgovsko
reklamo. Kedar sc pa krizajo in
teresi teh gospodov, pa zavre vo-
da v kotlu. Take oglase pribijejo
v javnosti "a sleparska sredstva,
kot da bi bill prisel vodja hranil-
nice predno je bankrotirala k la
stniku lista in mu rekel: "Prija-
tell. V kratkem bo hranilnica ban
krot. Ia denar mi zvrsi dobro re-
klamo, da izpresamo IL SLOW. de-
lavcev V Ameriki denarja, koli-
kor Sc ga Sc da dobiti v tej krat-
ki dobi pred bankrotom."
In tax boj je nick in podel.
IL MEGA gleda kopito osebnega
koristolovstva in nevoSGljivosti.
Socialiste pravzaprav ne briga,
kako Sc lastniki kapitalistEnih
listov kavsajo med seboj, in drug
drugemu spodjedajo ugled v jaw,
nosti. Vsekakor je pa dobro, da
narod spOzna nacin njih boja, ke-
dar 81 pri delitvi plena skoGijo v
/ lase.
Ako bi lastniki listov kapitali.
Sticne smeri res bill vneti "a bla.
gor SLOW. delavca Ameriki. bi
prihajali drugimi nasveti kot 5
priporOcahjem denarnih zavodoy
= starr domOvini. Ako ina DELAYED
SvOjo druzino start domovini
ie nekaj navadnega in razumlji
vega, da skrbi "a svojo druzino
Nerazumno pa je, da delavec po
Silla denar hraniti starodomovin.
skim bankirjem in denarnim "a.
vodom, ker svojim denarjen
spodjeda gospodarsko moe drza
vi, kat2ri zivi. in zaeno skrbi
da Sc gospodarske krize vracajo
malO hitreje svojimi usOdopol
mimi ucinki "a delavce. V ten
slucaju pOsnema ameriSke kapi
taliste, Xxi hodijo ma oddih prekC
velike luze.
Seveda so nekateri delavci. k
pOSiljaio hraniti denar V stare
: domovino in Sc izgovarjajo: Kc
prihranim toliko in toliko kron
81 BON kupil V rodni vasi ali pa '
okolici domaGijo. Blazna misel
NpraSajte one. Xxi so kupili donna.
cije start domovini. koliko ca.
sa so Ostali tam? Visoki davki
ovsen kruh. nezabeljen krompir
zelje ma vodi. slab zasluzek so jih
prisilili, da so sc vrnili Ameri.
ko. Denar. Xxi so ga zasluzili s te-
kim delom, ie bill proc, dobicek
so pa imele parobrodne in zelez-
niSke druzbe.
/ Delavec, kterega veseli kmetij-
stvo, lahko kupi kmetijo V Anne
riki. Zemlja je rodovitna, zemlji-
sea pa cenena. Ako sc vec delav-
| cev, XII so "a kmetiio. zdruzijo in