Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-12-12
SplOSen pregled.
Revoluciia ma Kitaiskem. |;

Revolucija ma Kitajskem. IL
Tlentisina porOGajO l. dine 9. dec.
da SO prednje ccte republikanske
armade. ktera Sc pomiGc proti Pc
klngu, osvOjile meSto Gang Sun
IN pregnale cesarske voiake. Ino-
Zemcem - nj niceSar ialega zgo-
dilO. - General LII Juan Hung.
glavni vodja revolucionarjev. 10
piSmenO apeliral ma Jun 81 Kaia.
m~mi>tarSkega predSednika. da
maj ceSarSkim tetam prcpovc kla-
ME mirnega liudStva. inozemcev
kakor domacinov. Moritve cd
strani MandIurov oznacuie gene
raj Ii naravnost diviaSkc in pra-
Vi. da tako doleo. dokler bodo
cesarSki vojaki p~oceniali zverin-
sko Z mirnimi liudmi. ne smejo
pricakavati nobcnc miloSti cd re
publikanov. - IL Cantona ie uSlo
tri tiSoG cesarskih voiakov I'm Sc
pridruzilo revoluciuariem Y Vu
Cangu. Koncni napad M Picking
sc ~priGakmie vSak dan. CcSarski
regent. prime Gun. ie odstavlien.
Nlada hi rada Sklenila kratko pre-
mirje Z republikanci. toda vodje
rebeliona n%eGeio SliSati o miru.
dokler ne izvoiuieio republike.
Tripolitanska vojna. Itali-
janska poroGila zadnjih dni go
wore Seveda samo o italiianskih
zmagah. Turk so bill baic tcpeni
zopet pri Renghazi in hlizini
TripoliSa. TurIka armada je do
bila novO veliko zalogo streljiva
in deset topov najnove.iSe vrste.
IalOga je priSla Y TripolitanijO
skoz Egypt. s tenn so Turk sedai
dobro zalozeni IA obrambo proti
i~talijaskim napadnikom. Italian
sko brodovie Sc danes nj ~izvrSilo
Zagrozene blOkaGa Y Dardanclah.
in naibrz bo blokada ostala lie pri
pobozni zelji italiianSke Wade.
TurGija hi seveda rada videla. da
pride do blockade, ker potem hi hi
la zaprto pot mednarodni trgovi-
nj skoZ Dardanele in intervencia
drugih vclcSil hi bila neizogihna.
Rusko perFijski spor. Ruski
kozaki 50 zdaj kakih 40 mill
vStran od Teherana. Zadrzal .jih
je Snezeni vihar in debel Sneg. da
ne morejo hitreiSe naprej. Zai
mimi gre 100 ruskih peSGev.
Perzija ic apelirala ma veGje
evrOpSke Wade IN ma kongres in
vladO Icdinienih draw, la Sc DO
tegncio zanio prot naSilju Ru-
size. PredSednik Taft je zc konfe-
rir'l : kabinctom glede te zadeve.
tcda ~defcnitivni sklcp Sc nj znan.
Fakt pa je. da je waShingtonska
vlada vzela w. VI. Shustera. Anne
ritana in generalnega zakladnika
Perzijc, radi kterega ie nastal
spor. pod svojO zaScito. Shuster
je pod protektoratom ameriSkega
poslamka V Teheranu in rabbit
SINE diplOmatSko komunikaciiSko
zvezo V SluGaju, da Russia posku-
Sa ovirati njegovo correspondence.
PerzilSki narod. kteri ie silno raz-
burlen radi predrznOsti Rustic.
lzrcka zaupanie napram Shusteru.
AngleSka vlada zauzema rusko
StallSce in hi ~najrajSi videla. da
Perzija odslovi Shustera. kakor
zahteva Russia. AngleSka vlada Sc
namret neGe zameriti cariu. kcr
V SIucaJu vojne 4 Ncmciio zcli.
da hi car bill zaveznik Angliie.
Proturuska agitacija radi Ii
dovskih potnih listov zadobiva
vedno boil kriticno lice. V kon-
greSu sta dive resoluciji. XII zahte-
vata razveljavlienje ruske DO
godbe Z lcta 1892. ako carieva
Vlada ne zaiamGi veljavo potnih
llStov IA GmeriSkc Tide V Rusiii.
Taft hi rad ugodil zahtevi ljudstva
gledn kratkomale prelomitve ru-
Ske pogodbe, ali boii So. ker We.
da so ameriSki kapitalisti zainte-
RESTRAIN V Rusiji, pa hi jim spor Z
RuSiio SkOdoval. "Novoie Vrom-