Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-12
MESCANSKA NARODNA IDE.
IA.

Burzoazna ideologija ina svoje
wire go~spodarskih razmerah
meScanskega razreda. Do teh vi
ROY Jo je treba zasledovati. da 10
Je moci razumeti, mai Sc poiavi
ma kteremkoli polju. Tudi mes
canSki Maori o narodnrm vpra-
NanJu imajn SvOjo g~ospodarSko
podlago. McScanSki nacionalizcm
So razlikuje od fcvdalnega. DELAY
SKI pa sc ne more v.iemati ne :
prvIm. ne l. drugim.
Burzoazila Sc je navadila. pri-
kaZovati nacionalizcm cello ideal
most par excellence, takorekoG e.
dina idcalnost. To .ie scveda nez-
ml>cI. Y narodniaStvu nj mic yeG
~i1ejnoSti N idralnoSti ter mic
mani materialiIma. nego Y kate
rlkoli Socialni smcri. PrcdStavni-
IN tcVdalnrga macionaliZma 50 hi
Ii oSvajaGi: povccati drzavo ic hi
la Nth ''idralna" naloga. XII pa
j" lmela zelo rralno oIadic y tenn
ia jc vega drzava kralicm in
nlihovim fevGnlccm wee ne>la cd
male. Driava .ie biia tcdaj vsr.
narodnoSt modcrncm Zmislu
Skorai lie. MnoIica. ki .jc Iivcla
pod cnim ccSaI icm'. ic bila ce-
Iota. ne pa ljudstvo, XII ie govu-
rlIo cnnk jerk. DinaSticni intcrr-
81. Iii nlkdar niSp hill nematrrial-
nj. :" ~veljali ~ drIavnc internSe
IN polrg Min nj bio poScbnih ma
rodnih i%ntercSov. Tako ic nas,ala
Stara Av>trija kot iomena IIahs-
%hurzanov. Najraznovr>tneiSe ia
rode so boji in zenitvc ~Spravili V
To g Y katcri 50 postal zee
Nar>ki'. tn nj bilo hoicv. XII hi
nh po fanaSnjih pojmih mogli
mrnovati "narodHe'. paG pa so
:" cd uStvarienia driavc tckom
>tolctlJ n"prenehoma ponavljali
zdaj tn. 2Gaj tam dimaSti6ni i'm
fcvdalm BON, rnkrat : Premvsli-
dl. drugic Z madIar>kimi i'm scd-
m~ograSkimi oligarhi. Velike mno-
Iirr : izgubilc Svojo narodno>t
brel posehnih bolrciu. Skorai ne
vcdoma. ncopalrnc. Pravi patri-
i";io :" bill rr>arski ijudjc. uvorS-
kl >luIabniki. II maISikatercga
>lavnega med mimi hi danes inc
n"vai rcnegata. jerk nj incl =
patriotizmom kaj opraviti V av-
~trii>kih ''dednih'' dezclah 10
Nla'''ia memStina hrcz ugovora -
.lrzik dinastijc y. mn Poliskom.
ogrSkcm. IIrvdtskcm ir bi!a Ia
i'n'rina maIilo ~ iczikovnc ral-
like.
SrloSna formula So gla>i. da jc
Napoleon ldramil narode i'm Sko-
raj ruditi ~ .je. da nina Icnialni
knrZlkanSki ~vclrmorilcc 81 spo-
mcnika M Slovenskem. VISA zmo-
tn !" Y tenn, da je Napoleon vi
hral po Evropi pray takrat. ko
50 .lr rodila moderna burzoaziia
$ Svojimi poscbnimi gospodarski-
M interest. ki so zahtcvale move
razmerc. da SO u~vcljavijo. Kliub
rSem enciklopedistom. v~ersaills-
KIM Segam in amerikauskim vzo-
rom ne hi bilo velike francoskc
r~evolucljc. da ie nj provzroGil We
llkanski gospodarski in tchniSki
pI"obrat. XII j. u>tvaril ne lie "a
vcdcn '%'trctii stan. tcmve6 tuGi
modcrni proletariat. Poslcdica
%strojnr tehnike. $ katcro ie nciz-
ogibno zdrulen razvoi meScans-
k"ga kapitalizma. jc liberalizcm.
: padcem fevdalizma pa So ic mo-
raj umakniti tudi n.iegov drzavnf
pojm: novim meSGanskim re
dom Jc priScl now mcSGanski ma
cionaliIem.
Glavni znacai tc struic ie sire
mlJcnlc pc ustvarjcnju narodnih
drlav. \ckai fcvdalncga nazora
Je Sc obticalo V tenn strcmlicmiu.
~Burzoazija nj n~apravila kar ia
bula rasa : fcvdalizmom. Iii ic
hranil svojc poStojanke. k.ier jc
mogrl in dokler .jc mogcl. Sploh