Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-02-28
Kedai Sc 0brne ma
bOljSe?

ZaunJe teuHe ulNJa StrdnO-
W.T. boz med nekaterimi SLOW.
listi. XII Sc pray mic ne loci Cd bo-
il med liberalci in klerikalci on
krai Oceana. Ia nacela Sc gre!
Yes boz Sc su6e okoli bankrotira-
ne "Glavne posojilnice', ki je hi
Ia baje nekakSna liberalna gospo-
darska panoga in nekega kleri-
kslnega denarnega Zavoda V Lju-
bljgni, ki menda tudi ne stoii ma
raravi denarni podlagi in bi men
da dcbil denarno mrzlico, ce bi
bio treba izplaGati veGjo denarno
svoto.
Tia boz je postal tako nick, kot
je navadi start domovini med
prvaki hberalnega frakarstva in
yoditelji dobrega klerikalnega
liudstva. V zaGetku so prisli ma
videzno Stvarnimi porocili, ki
so jih posnei po starodomovin-
skin listih. Kasneje so pa krenili
ma nizko osebno pole. Med vrsti-
cami ocitajo drug druzemu sle-
parstvo in low "a dolarjem. Vsi
Sc topic V ljubezni do delavcev
in denarne zavode ki jih zastopa-
10 = hvalijo kot rokovnjaG svojo
malho. Nihee bi Sc ne spodtikal
mad tem ako della vsakdo rekla-
mo "a svoj "kSeft". Reklama je
danes v kapitalisticni druzbi po-
trebna "a trgovino kot ljudem
zrak "a zivljenje. To vedo danes
Ameriki re otroci, ki zapustijo
Iudsko Solo. lie "ucenim" ured-
nixon SLOW. amerSkih easnikov,
XII zagovarjajo kapitalisticni dru-
zabni red, tOrej logicno tudi vse
njegove izrodke in institucije, ne
gre Ia resnica glavo. Ali spod-
tikati Sc mora vsakdo, cd katere-
ga Sc nj zbezala dostojnost, da
oglase in trgovsko reklamo IL
rabljajO drug proti druzemu "a
nizkotne osebne napade. V ia boj
so potegnili tudi avstrijske kon-
zule, Xxi MISC druzega kot pokorni
sluge avstrijske Wade, ker so
vsem amer. SLOW. listom pOslali
nekakSne popravke. Seveda MISC
povedali, da morajo konzui to
zvrsiti, kar jim ukaze avstrijska
ylada, ako hoGejo obdrzati svoje
sluzbe. Tudi MISC povedali, da je
klerikalna stranka. XII je pri av-
strijski vladi vknjizena kot zlato
sredstvo "a pOneumnevanje ljud-
stva, vplivala tako silo ma Via
do. ,da ie vlada ukazala konzu-
lon, maj posljejo popravke in
teresu klerikalrTega denarnega "a
voda Ljubljani. Ali prav po do
mace so vdarili po konzulih in pri
tense pa ponosno trkali po prsih
Ali mislijo gospodje konzuli, da
sc jih bojimo9 dasiravno Jim je
zlezlo srce V hla6e pred klerikal-
no stranko, XII ina vplivno bese-
do dalec, dalec - V Avsfriji. Zla-
sail so ucenca, mojstru, XII jih pre-,
tepa vsaki dan, so pa naredili glo-
box poklon. Nekateri so pa V ia
boj zavlekli Sc "Dezelno hranil-
nico", XII je V ljudstvu poznana
pod imenom nemska Sparkasa y,
ees, da je ze tudi skoraj bankrot
Poleg osebnih ocitanj in sunni
cenj je pa bilo citati reklamo "a
mestno hranilnico ljubljansko kot
najbolj warren zavod, ker mesto
lamci vso Gavcno mocjo "a slu-
eaj bankrota.
Zadnia priporOGba nj mic dru-
zega kot dobro preracmjena tr-
govska reklama. V kapitalisticni
druzbi lahko bankrotirajo posa-
mema ali vec draw ali dezel, emo
all vec NEST. en- privaten bankir
all vec, ali pa industrielna. Obrat-
ma, stavbinska in rudninska pod
!etJa. V kapitalisticni druzbi visi
oankrot kot Damoklejev me6 mad
przavami, dezelami, mesti, privat-
nm bankirji kot mad vsakim in
austrielnim, obratnim, stavbins-
Kim in rudarskim podietjem. Do
uanes smo doziveli, da so bankrO-