Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-10-24
SIovenSkim delaVcem
v Ameriki!

hnje je naravna posledlca boJa,
med podjetnikom IN mezdnim de-
hycem. BOZ Sc vrSi zavoljo plaG,
dlaynika. odstranitcv Sikan de-
hyniei in zboljSanje delavSkega
polozaja V sploSnem.
SoeialiStiCna stranka Sc ne vme-
AVA V notranje zadeve Strokovnih
organizacij - unij. Ona prizna
opolno avtonomijo "a delavske
lmije ma gospodarskem polju. kot
nhteva tudi Ease popo!no avto-
nomiio ma politicnem polju. SOcia-
lsti6na Stranka ina tudi popolno
zaupanie Strokovno organiZira-
ne delavce. da bo1o svojc organi-
| zaciie reorganizirali Y TEN smis-
lu. da bodo vedno pripravljcne "a
spopad kapitalSti Ali to je de
!! 10 unijSkih delaycev Samih in ne
spada delokrog socialiStiGne
stranke.
Zadnja leta opazujemo vessel
lem. da Sc delavSke mijc cimda-
lie boil blizaio socialisticni stran-
ki. posebno Sc druzijo L MO. ke-
dar je treba braniti brate in So
druge pred kapitalistitnimi pro-
goni - pravice do Svohodnega
gOvora. Syobodo tiSl;a in koalicij-
sko svObodo. N>led tega upamo.
da Sc re V najkrajSi diobi oba kri-
la delavskega gibanja zdruzita
najtesnejSe "a osvoboditev delav-
cev IL kapitalistiGne suznosti.
Socialisticna stranka obljubi
svojo mOralno Ill materialno po-
moe strokovno organiziranim de-
lavcem vseh Obrambnih in ma
padnih bojih kapitaliSti. kakor
tudi vseh boiih proti izkoriSGan-
| iu, "a delavskc pravicc. zboljSan-
ie delavskega polozaja in druzab-
nih razmer. Zaeno pa apelira ma
ve delavce. da Sc prilruziio po-
liticni (socialisticni stranki) in
strokovni organizaciji. Ga Sc tako
osredotocijo moGi "a prihodnje
bOie kapitalisti.
Uniiskim delavcem danes preti
velikanska nevarnoSt strani ka-
pitalistov. Kapitalisti pijani bo-
gatstva. Xxi so ga iZsesali IL delav-
eev Strahu pred nara>tajoco po-
hticno in strokovno delavnostio
delavcev. so priGeli kriIarSko voj-
no proti delavskim strokovnim or
ganizacijam. katere namen ie vni-
eiti delavske unije. KapitaliSti so
Sc ia namen organizjrali dObro
in trdno. Organizirali SO "Civic
Federation. da hi zanesli spor in
razdor med unijSke delavce in ta-
\ ko dosegli, da bi Sc dali delavci
voljno in potrpezljivo izsesavati
IN skubiti. Ma drugi strani so or
ganizirali National Association
Of Manufacturer in Sc druge
enake druzbe "a. podietnike V raz-
nih industriclnih strokah. Xxi ina
10 vse en- namen: boriti Sc tajno
ali pa odprto proti dclavskim uni
Jam izmenjavanjcm 6rnih liStin.
vzdrzavanjem cele armade profe-
sionelnih skebov. poSiljanjem vo-
hunov in provOkaterjev V DELAY
ske unije. vlaganiem tolb pri So
discu napram uniiskim delavcem
In nabiranjem Sllada IN Slucaj II
prtia.
Te kapitalisticne organizacije
ima1O M razpOlagO ogrOmnc svote
denarja. zaeno pa vplivajo ma cas-
nike. cerkvc in universe. da vSt-
varJajO javno mnenje proti unIJ-
sko organiziranim delavccm. SvoJ
1oeesti vpliv raztezajo tudi ma
sodista, vladno upravo. obcinske
Tete in postavodajne zbornice
Zadnja leta so Cripple Creek,
telluride. Goldficld. Spokane,
Philadelphia. New Castle. Me
hees Rocks in drugod teptali IL
aavno zajamcene pravice Z no
ami IvrSiti so hoteli justicne
amore, da bi vniGili delavske uni
N' Ma strani kapitalrstov so bila
"dlsea, vojastvo in policiia.
y hler pa kapitalisti MISC mogh