Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-10-10
MoDERNI GoSPoDARsKI RAJ.
VOJ.
(Nadaljevanje.

''''Nl IIlPd'llllhi tIItSd udIO-
da. -imajo med ScboJ nasprotne
lntcrcSc. med tenn ko imajo v>i de-
lodajalci ma cni strani, - Getudi
pripadajo razliGnim narodom, raz-
litnim veram ali plemenom -
ravno iSte make ma Sebi in popol-
mona iStc intereSc. In kteri so ii
enaki oziroma razlicm znaki in
Interest delodajalcev ma eni in de-
lojcmalccv ma drugi Strani?
L. Pri delodaialcih vseh naro-
dov vidimo. da ali Sploh ne della
10, ali pa dclajo normalno. V pla-
clio pa ne dobc Samo niihovemu
de!u primernega normalncga dele
Ia, marvel veliko veci delez: 10
pa zato. kcr so oh enem lastniki
proizvajalnih sredstev (|tovarne.
d,lavnice. strojev, orodja. suro-
vim, Oh. zemlji;ca. Irvine it'd in
proizvcdcnih izdclkov.
p Delojemalci (delavcD vseh
narodov delajo normalno ali Sc
wee. pa ne dobc njihovcmu delu
primernega zasluzka. DelOdajalec,
Y koje lastnino in brezpogojno
razpolaganje (kakor doloGajo da-
naSnJe pOstave) pripadajo vsi IL
zitki in vsi izdclki, koJe ustvaria
delavceva roka, Ia delodajalcc odt-
deli delavcu V podobi mezde We
like manjSi delez cd omega. XII hi
bill primeren delavcevemu delu.
81 Delavci zahteyajo vslcd tc-
ga velike mezde in kratko delov-
no dobo, delodajalci (kapitalisti)
pa hoGejo ravnO nasprotno cd de-
lavca: veliko della $ Glm ni5iimi
meZdami.
Jasno je tore.i kakor bell dan.
da pride nasprotje med tema dive
ma Skupinama naravnlm potion
do izbruha, da udarita emo oh dru-
90. In to borenie dveh nasprotnih
.interesov branecih skupin ali raz-
redov. - to ie razrednl BOZ.
kakor torcj vidimo ma TEN
vzgledu. razredncga bota nj iznaS-
la soc. demokracija, marveG raz-
redni bog jc produkt in posledica
goSpOdarSkih in socialnih razmer.
Mas moderni razredni BOZ ie ma
ravnost produkt m%odernega kapi-
tallsticnega reda.
IgodOvina mas uGi. ga razreCni
boji pc svoiem biStvu MISC cd da-
mes, marvel so takO start. kakor
tloveSka c~ivilizacija sauna. lie ne
KAY izgledov: boji meo svobodni-
mi d~rzavljani IL starogrSkih i'm
StarOrlmskih casov, med Patriciji
III PIebejci V starem nlmu. med
fevdalno gospOdo in kmeti V sred-
MEM veku. med fevdalcl IN meSGa-
nj. med patriciii (staromeS6ani) in
cehovnlmi mojstri (nOvomeSGani)
med tenn sledniimi in njihovimi
pomocniki, in dalja revolucija IL
!. 1859. in lS4S. vsi ii boji MISC
ME druzega nego razredni boil.
Razlikulejo Sc cd naSega moder-
mega razredncga boja lie V po-
stranskih znakih n. pr. Ga so bill
mogoce bolt komplicirani cd da-
da Sc bojujoGe stranke
MISC zavedale prav svojega raz.
rednega staliSca, ali da so Sc bo-
rile - posebno potlacevanI raz-
red - ne pod zastavo razrednih
koristij, marvel V imenu kakih
drugih wee ali mani abstraktnih
gesel (clovecnost, pravicnost it'd
Moderni kapitalisticm proizva-
Jalni red je lie Sc zjednostavil raz-
redna nasprotja Danes so ia ma
takO Ostro zaGrtana, da ie
pot jasna in nj nobenega dvoma.
KIDD Je treba hoditi enemu ali dru-
gemu. tn 81 %stojita diva velika
protivnika nasproti: ma eni stra-
nj k%apitalisti, ma drugi proletari-
Jat. Socialna demokraclla. XII sto-
j ma celu proletarijata. tore.i nj
vzrok, marvec prodnkt, posledica
razrednega boja.
Nasprotje med kapitalisti in