Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-12-26
Stew. (NO.) 224.
Narava i'm drZaVa.

DOJup EAbEl''. ~ w" '''lNiJl 'l'id q
viGenost drzave ma moIuosti la
zamorc ven med rami Sc tcSneie |
spoiiti kakor pliprosta narava,
Ali pa to zamore FL, kak
sen namen mai hi imclo to preiSko-
vanje Izven drzave Sc ne tiSka-
10 nobcni 5a>nilli. drzavi pa maj
brze ne hi trpcli nobenega liSta,
kateri b; tail opraviteno>t drzav
Cemu pa soditi, kjer Sc ne SINE
vsestranSko Soditi1
Po navodilu ccrl,vc so So vzga-
jail ljudjc Stiri Stoletia tako. da
Sc MISC upali izkliati cerkvene
nauke. Sc mani pa opravitenoSt
cerkve. Dolgo ie zadostoval tn no
tranji vpliv Koucno Se jc morale
vzeti zunanjo prepoved. in Ge Sc
je preStopilo tudi naiobcutljivej-
Sc kazni V pomoC Ravno talo W
gaia driava Se dmdaucS Svojc
ude tako, da priznajo pred vSem
MO samo, Il kolikor ie mogote tu-
di vse njene posebne uravnave in
naredbe. kot prave in potrebne.
Kolikor wee liudem pa primanj-
kuje blagoslov drzave. toliko
mani zadostuie oni moraliGni
vpliv. Zakai koprnenje po Sre5I
in svobodi zivi vedno dalje clo-
veStvu.
DvovrStna SredStva imajo IA
stopniki drzav. katerimi je sku-
sajo podpirati: pametnejSi Sc po-
dajajo zahtevam GloveSke narave.
nespametnejSi postavljajo proti
TEN zahtevam Sirovo Silo. Slednii
iznajdeio sredstva. kakrSna .ie ra-
bila hijerarhija. sredstva, Xxi so pa
toliko boli, kolikor bOlj so bila
trda, pospeSevala propast hijerar-
hije. Mucenje in gromade paG nj
so vec modi, toda jeca, izgon,
gospodarsko Skodovanje Sc Sc We
dino lahko rabi.
Ugleda hijearhije Sc hi moglo $
temi sredstvi IA vse case podpre-
ii; ali Sc bo moglo drzavni ugled
z istimi SredStvi die casa zdrza-
ii? t. j ali bode zmogla obStati
vojaSka in policaiska drzava? -
Dandanes So TO SploSno miSli. to-
da najvcG le zaradi tega. ker hi ST.
ka; naSprotnega ne hi trpelo in
ker nj .icGah in noriSnicah IA nj
kogar niG miGnega.
Gotovo ie torej. ako ie njcn ma
men teSneic zvcza ljudi in ako iei
ia namen podaje opravijeno>t, da
drzava ia namen doscze ali vsai
da "a more in hoce dOseGi. Goto-
vo je zc zaradi tega. ker mora hi
ii gotovo.
Da. da Ona vcZe med nami tes-
neje vezi; toda - najprej le ~
mamie. Ono zida poslopie umetnc
zdruzitve. Ali ia to zmore mora
pripraviti naiprei IN vSe enaka
tia, mora najprej vse ma enako
obzorjc potiSniti Ali izvrSiti TO.
ne da hi i2trgala liudakc duSc IL
nlihovega naravnega Soglasia? o.
tenn hi Sc lahko dvOmilo alio hi Sc
SmelO dvomi;i. NSekakor So briga
kai malo IA to. ali Ostane izvrn
zunain" vczi. katero Spleta med
nami nOtranla nepretgana. Ona
nc more tcga zahtcvati. ne merritt
ne nadZOrOvati. Ona ne more tcga
nikakOr ZagOtoviti; ne more sta
viii naravi tcga pogoja. kajti ma
rava ne podpiSuie nobcnih ugo-
vorov 4 MO
NaGelo narave ie popolna svO-
boda: drIava hoce ravnati Zu-
nanjim pritiskom. Narava pa do
tegne svoic rollc IL njenih vcriIic !
ter iei pokaze dolg nos. In &c sko-
ci IN MO Tiki macka "a ptitem. !
zleti ma zeleno vcio in zaIyrgoii !
veselo pcSmico I'm tako nimata |
skupnc podlage
Ako Sc hoce drzava 4 naravo |
kakO uravnati. ako ie hoce IN Svo-
Je svrhe izrabiti - i'm TO pac mo |
ra, ako hocc obstati tcdaj icl |
mora pcruti ostriGi. Scdaj ne mo- |
re Voc lptnti naoo II go Iuhko ska