Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-11-28
RaZIlO.
Papirnata povodenj. Stevilo

liStov vSega Sveta sc da Seveda Sa-
mo pribliZno izracunati. List e
nergie Franchise" ie napravil talk
poskus "a leto 1908 pa pride do
zakljuGka, da izhaja ma vsei re-
meljSki obi $4,000 listov. Cd teh
Jill pride ma Evropo okoli 10000.
ma zAijo 5000, ma Afriko 500. raw
no toliko ma A~vStralijo in $1,000
ma Ameriko, Oh teh 12.50O ma Ie-
dinjene drzave. N~atanGnejSe po-
datke imamO "a nekatere evropS-
Ike drzave. Il rocnega besednjaka
"a drzavne vede povzemamo. da je
izha jalo leta 1910 V NemGiii 1920
liStov. ma F~rancOskem 1850. V TIA
Iii 2O67 in ma Spanskem 80. V
Avstro Ogrski je bilo leta 1905
okoli 6l0 listov V nemSkem jeziku
in wee sto madjarskih in GeSkih IL
STOW. Izmcd liStov Y \emtiji jih
ic izhajalo najveG ma PruSkem.
namrcc 1906, ma BavarSkem 43S.
ma SaSkem 254. ma WiirttemberS-
ken 1S3, V turinSkih drzavah 40.
ma BadenSkem 169. ma HeSenskem
ll5, ostanek odpade ma druge
zveZne drzave. Izmed 5000 listov
leta 1910 NemGiji Sc Jill je ime-
novalo 13i9 neStrankarSke: 40
je bilo uradnih in drugih vlaGmih
liStov. 1872 klerikalnih. 3SS svobo-
domiSelnih. 37S sploSno narodnih.
BOB konservativnih. 1872 narodno
liberalnih. 100 Observation-Disclosures
nih in II poljskih in danskih IL
stow. IL teh podatkov .je razvidno.
da imata skoro najslabSi stranki.
svobodomiselna ljudska stranka
in svobodOmiselna zveza. Skoro
najmocnejSe casopisje; samo cent
rum razpolaga Sc z moGnejSim ca
sopisnim %aparatom. Socialno de-
mokraticna stranka razpolaga raZ
meroma Z majhnim Stevilom svo-
Jill liStov. Toda memo GasopiSie Sc
magic ~razSirja in ina vedno vecji
vpliv, ker ie NIGGA naklada iako
velika.
- Zanimivi spomini kardiuala
Galimbertija. Il Rima poroGaio:
"Couriere della Sera' priobGuie
zanimive dokumente kardinala
Galimbertija IL tiSte dobe. ko ic
bill kardinal nuncij ma Dunaju.
Galimberti je zahteval Svoj Gas
Cd Bismarcka. mai naStopi NemGi-
ia cato. da dpbi sveta %Stolica Rim
nazaj. Bismarck je odgovoril. da
hi vrnitev Rima stolici povzrocila
V Italiji rcvolucijo, XII hi strmogla-
villa SavojSko dinastiio. nakar hi
Sc italiianska republika zvezala $
francO>kO. Taxa Zveza pa ne hi
imela nobene koriSti ne IA stolico
ne "a sploSni evropski mir i'll red.
\ato je vpraSal Galimberti Bis
marcka: "Ako pa hi napovedala
Francoska Italiji voino. da hi sve-
ii stolici prisvcjila preiSno neod-
visnost, ali hi Sc katoliSka Avstri-
in temu upirala?" Bismarck .ic
Odgovoril: "Najprei .ie treba Ii
yeti. Sele potem Sc lahko miSli ma
katoliStvo. Ia Avstrijo ie zveza 4
Italiio in torei bramba I%taliie
proti francoskemu napadu xiv
ljensko vpra$anje."
- Observation-Disclosures vojna. II
Carigrada poro6ajO, da so pred
nekaj dnevi italijanski voiaSki
%aeroplani virgil bombo ma turSko
bolniSnico V Ain Tara. BolmiSnica
ie bila razdiana in vecje stevilo
turSkih ranjencev ie usmrcenih.
Italijanska vlada seveda tail to
barbarstvo. kakor vsako stvar. Xxi
Jim ne ugaia. Italijanska posadka
V Tripolisu se Sc drZi V starem
mestu in odbiia napade turSko-
arabskih Get. Italia sedaj grozi z
blockade V Dardanelah pred Carl
gradom.
Socialist V rimSkem mestnem
Svetu so %. t. m. vprizorili veliko
protivojno demonstraciio. Zupan
je hotel govoriti patriioticni go
vor, toda nj mogel. Seja ie bila