Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-02-21
zIVEL SoCIALIZEMl


narodu, in je ljudstvu napram te-
mu klicu ostalo hladno in topo, so
imela sodiSea in rabelj obilo po-
sla.
Zivel socializem. zivelo vesoljno
bratstvo! je ma Japonskem zakli-
calo nekaj with MOI. XII MISC vide
Ii V kapitalisticno evropejski lazi-
kulturi in c~ivilizaciii zadnio raz-
vOjno stopnjo GloveSke kulture in
civilizacije.
Ma tn klic po osvobodenju Glo-
veStva IL gospOdarske in duSevne
| suznosti je pa mikado Y sporazu-
mu z aristokratiGno druhalio cd
govoril L rabljem.
AristokratiGna druhal in mika-
do Sc MISC potrudili. da hi S proti-
dokazi preprecili razSirjenje So
cialisti6nih naukov ma .Japonskem.
Marvec so Sc oprijeli prav nizkot-
nih sredstev 49, obrekovanja. Ma
| leli so proSte in mike duSe -
sebi duSevno sorodne tovariSe -
plaGane ovaduhe, Xxi so V svet raz-
trosili laz, da so Denjiro Kotoku
in sodrugi nameravali umoriti mi
kada. Ako pa pod drobnogledom
pregledamo aretacijo nasih umor-
jenih sodrugov, tedaj Sc takoi
prepricamo, da st lagali japonski
nasilniki.
Kotokua so aretirali V Hakona,
60 mill cd Tokia. Sploh .je pa bill
Kotoku Glovek, XII ne hi nit muhi
storil kaj zalega. Ko je nastala
ruskO-japonska vojna, ga je cd
pustil najvplivnejSi japonski list,
ker je trdo prijemal mikada radi
vojne z Rusijo. Kotoku je bill ma
sprOtnik vOjne in obGnega klania.
kotoku je prevedel japonski je-
xix Karel Marksev "Kapital'' in
nekatere Kropotkinove spise. L.
dajal ie list ~''Svobodna misel'' in
mesecnik Mas proletariat''. Oba
lista je vnicila vlada. Kotokua so
pa zaprli in pozneje obesili.
DR.. s. OiS. zdravnik. XII Sc je
izSolal V Ameriki. ie zivel V svo-
lem rodnem kraiu Singh. Takaja-
ma, kakih s~tiristo mill cd Tokia.
kjer nj nobene zelezniSke ali bro
JAYNE zveze. V rodnem kraju so
ga vsi tislali kot prepricanega So
clalista in dobrega zdravnika, po-
sebnO siromaEi so ga obozevali.
ker je bill 5 Svojo radodarno roko
vedno ma mestu, k.ier .ie bilo treba
pomoGi. V Singu so aretirali tudi
diva budisticna duhovnika. ker nj
sta ucila budisticne nauke no ze-
lji mkada in druzih pijavk. Xxi Ii
WHO o delu japonskega naroda.
marveG sta utila cisto in nepo.
kvarjeno budistiGno filozofijo.
L Moricika, poljedelski profe-
sor je zivel V Okajami. petsto mill
cd Tokia. Drugi so ziveli Y Ku-
mato, sedemsto mill cd Tokia.
kjer SO izdajali ''Kumato Revija.''
Vsem je pa bila policiia vedno
"a petami. Komaj je kateri "a
pustil svoj dom. re ga ie kot SEN
ca spremljal tajni ovaduh in spi-
jon, dokler Sc nj povrnil domov.
Ma poSti so odprli VISA pisma in
Jill precitali. Prizanesli MISC nit
correspondence, Xxi .je priha.jala IL
inozemstva. Vsak razsoden Glovek
bo rekel, da je bilo nemogoGe pod
takimi razmerami poskuSati bonn
be ma nekem hribu. kot je to raz-
bobnala V svet laznjiva japonska
vlada? da je navadns pravljica,
da SO sodrngi stregIi pc zivljenju
mikada.
Se predno Sc ie pa zavrSila OBJ
ravnava je priSla sedemdesetletna
matt obiskat svoiega sina Denjifa
kotoku. PriSla ie cd dale6. IL svo-
Je rodne dezele KoGi Tosa. Ali
stara matt nj pretakala solz. mar
wee Je svojemu sinu dejala "Ako
moraS umreti ~ svoje prepriGan-
Je, umri kot ''samuraj', kot Sc
spOdobi staremu boievniku. Stara
matt sc je vrnila v svoj rojstni