davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The state-line herald. (North Lemmon, Adams County, N.D.) 1907-1912, 1911-09-08

HlNS dAiu SC HIS uIuSH
wanted Man Dively in Iowa,
and escorts him back to Bison.
Sheriff John Anderson of Per-
kins county passed through the
city last evening with George
Davis alias Dively, whom he was
successful in capturing at Jessup,
Ia, the last of the week Mr..
Anderson passed through here
Thursday on his way after the
man who was captured through
the assistance of Aberdeen Off
cials.
Dively is wanted in Perkins
county for stealing several horses
cattle, buggies and harness from
ranchers, and canned goods of a
great many varieties from the
Milwaukee railroad. Bes i d e s
these counts he is wanted in
Pennsylvania, where he broke
out OF the penitentiary after kill
ing a man.
Dively broke Jail at Bison by
saving through the walls of his
cell and both doors of the Jail
with pair of saws he had made
out of case knives secured from
the restaurant where the prison
ers were fed. He escaped to
Nebraska, where the sheriff fol-
lowed arriving there one day late,
Dively was then traced to Jes-
sup, Ia, by a telegram he sent to
a friend of his in Nebraska want
ing the friend to send him his
overcoat. The news was COM
municated to Sheriff Anderson,
who Immediately came to this
city and with the assistance of
one of the local officials, a bogus
package was sent by express to
Dively at Jessup and the author
tiles notified to locate him by
means of it. This was done and
when the sheriff reached that
city he found his man in his room
| Sheriff Anderson reports that
he was compelled to draw his CUR
on Dively and had a rather siren
uous time getting him to concede
that the sheriff was the better
man, but this was done, and they
passed through the city hand
cuffed together, very peacefully
The prisoner will be taken tt
Bison for hearing and tn e
brought to Aberdeen for safe
keeping. Aberdeen News.
The recapture of the man is ;
decided compliment to Sheriff
Anderson and Chiel Axtell, boil
of whom have been on the look
out for him from the time of hi
daring escape. Dively fnall.
succeeded in getting h m e |
caught through his characteristic
desire to get his property. Whe1
early in the season Sheriff An
derson had learned that Divel,
was at Emerson, Neb., he wen
there, but by that time Divel
had again vanished. But he ha'
left his overcoat there, Fall com
ing on he must have bethough
himself of the overcoat, ant
under the name of Davis sent TO
it, asking the hotelkeeper t
send it to him at Jessup. Iowa
Chief Axtell was telegraphe
this good bit of news, who i'm
mediately informed the Sheriff
: the latter lost no time getting t
Jessup, and located him som
seven miles out of town. wher
: he was with a threshing crew
1t was in the middle of the nigh
when he descended upon his man
Dively at first thought he Nigh
demand extradition papers. bu
finally agreed to come back with
out making further trouble.
On being searched he was foun
to be well provided with money
having more than $1,000 in none
and drafts on his person H
was arraigned in Justice court
Bison on the charge of bre kin
\ jail, but the hearing was conti1
4 ued to Monday.
The state-line herald. (North Lemmon, Adams County, N.D.) 1907-1912, 1911-09-08
Dively Once More
Sheriff Johns Guest

After a strenuous search of over
half a year, Sheriff Anderson
finds and secures his much
wanted M an Dively in Iowa,
and escorts him back to Bison.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
NEMSKI SOCIALIST PROTI
VOJNI.

SeStSto delegatov ncmSke soci-
alnc demokracije ma zboru .Ieni,
Nemclja, ki zaStopa $4,000 ella
nov Stranke i'll priblizno / milo
ne Soclalisticnih volilccv. Soglas-
no kot en- moz protestIra proti
nadutemu cesarju Wlijcmu. kteri
hote Svojimi trabanti vrcd IL
zvati krvavo klanje Franciio
radi Maroka Y severni Afriki.
Iboru ie predlozcna rcsolucija.
ktcra pozivlja Waldo, da Sc mora
namah sklicati izvanrcdno Ease
DAME parlamenta, da obravnava
o marocanSkcm vpraSanju; dalje
pozivlja reSolucija delavstvo ccle
\emclJc, da vScmi Silami della
"a prcprecenje panevropSkc VOL
ne radi Maroka. SGuvanje ma
vojno, ktcra grozi zaplcSti - ta-
ko goyori resolucija - Franciio.
Anglijo in Nemcijo. so provzro-
eli kapitaliSticni piratI (tolova-
iD. ki hi 81 radi osvoiili move ko-
Ionic "a novo izloriScanic. Proti
takcmu emu. kteri grozi provo
cirati meSarsko klanjc med civil
Iiziranimi narodi, kot so nemSki.
francOSki in anglcSki. ktero hi SO
brezdvommo kontalo universal
no katastrofo, mi naistrozie pro-
testlramo. Pricujoci kongres pri-
cakuJe. ia Sc nemSki delavci
dvignejo kot en- moz in porabijo
vse svoje sile "a prepreCenje vol
ne ter obenem zahtevajo otvori-
tev parlamenta. kjer bo zaStopni-
kom ijudstva dana prllika dvi-
gniti protest. -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
V AMERIKI DIVA KRVAVA
VOJNA VSAK DAN!

Nladni rudniiki bureau V Wa
Shingtonu, ID. c.. ie pravkar obe-
lodanil pretresujocc Stevilke ne
pretrganih rudniSkih tragedii. XII
so Sc odigralc tckom zadniih de
set let. Tukaj >lcdi straIna po-
vest:
Trideset tisoc rudarjev ubitih !
Petinsedemdesettisoc rudarjev
pobitih, ranjenih boljalimanj, cd
teh je mnogo rohabljenih "a cello
zivljenje!
Enajst tisoc vdov!
Trideset tisoc otrok brez oce-
tov!
Glavni in icdini lrivci tcga
goroStaSnega mora in zloGina so
IaStniki rudnikov in kapitalisti V
Amcriki. Ako hi SvoJc rudnillc
opremili varnoStnimi in reSilni
mi naPravami. kakorSnc rabiio V
Evropi,
vet kot polovica ubitih rudar
iev hi bilo Sc danes pri zivlicn-
iu -
vct kot polovica pohabliencev
hi imelo Sc danes zdrave udc -
vct kot polovica vdov hi Sc
imclo soprogc in skrbnike kru-
ha -
in vec kot polovica sirot hi
imclo Svoje o5etc,
Toda Sc "a polovico teh umo-
ROY nj pardona. Sc mani kot to-
IiIio Smrtnih sluGaicv hi Sc Iahko
prcprcrilo. dn amcriSki kapitali-
S'i preSkrbiio rudnillc in prcmo-
gokope dobrimi rcSilnimi ma
pravami. Ampak kapitalistom ic
ma Srru Samo - profit - do
lar. dollar. dollar - - zato pa
tecc. tecc. tcGc dclavGcva kri, -
Y dcsctih lctih 10000 rudar-
Jew ubitih' PA da ne zivimo V
caSu voinc. Ne hodo Ii tudi te
krvavc Stcvilkc dclavcc. ktcri Sc
live. spametovalc?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
Taft Sc grozi Straikariem.

samuel GomperS. prcdSrdnill
AmeriSke dclavSskc zvezc Came
rican Federation of Labor, ie ~
lavll ma DelavSki Dan" San
FranciScu, da je prcdscdnik Taft
brzojavil zclczniSkim magnatom
ma Wall Strcctu. da bodo vodite-
IN zclczniSkih unij takoi sodsno
prlJeti po Shcrmanovcm antitru-
Stnem zakonu. elm pricnejo $
StraJkom ma IIarrimanovih pro-
gah. Gompers pravi. da pozitivno
We IA tOzadevni Taftov brzoiav.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
Barikade na Dunaiu!
lVSTRIJSKA VLADA POBIJA
LACNE DELAVCE.
Krogle namesto kruha!

+! Ma Dunaiu ie zadnjo nedeljo
n. sept. tekla kri delavcev. Ma
Protest lacnih proletarSkih mnozic
bper neznoSno draginio je gnjila
'strijska vlada odgovorila kro-
ami IL vojaSkih puSk. Kolikor je
hnes znano (lS. sept. je SeSt
lEelavcev ubitih in Gez POO bolj-
iimanj ranjenih. Ma Stotine dru-
gth ie aretiranih in stlaGenih Y
n pore.
: Cez 10000 delavcev prISoStova-
IA ie protestnim shodom in oh
bdOm ma Dunaju, ktere SO Slllica-
m socialist: DelavStvo je protc-
Isiralo zoper vi>oke Gene zivilom
Fl zlasti zcper carino ma importi-
|rnem meSu in oStalem iiveiu.
Sglasno so zahtevali Galavci. da
,ora vlada odpraviti carino ma
esu in tenn omeiitl draginio,
= koto. Demonstracija je bila po-
plnoma mirna dokler nj priSla
rovokacija - najprvo od strani
blicije. Policaji so SkuSali raz-
pati demonstrante. ker pa MISC
ssli kos s;lnim mnolicam in 40 50
hkteri priteli metati kamenje. je
.plicija poklicala vojaStvo ma ko-
-6ih. Kakor burja naskoGili so
Pjaki delavce. Mnozica 1e vpila: ::
mi cemO kruha, kruha. ne voia-
tov! Odgovor je bill - saliva IL
euSk in ma tleh so SO zvijali ra-
Hjeni delavci. Pokala Je saliva "a
salvO. Razjarjene mnOzice posta-
file so Sc Y bran. Trgale so ka-
1penje IL tlcka, razbilc klopi ma
Bromenadi in zgradile barikade
pa kterimi so odhijnle kane
Diem in sploh vSem. kar ie kdo
'pel pr rokah. napade pobeSnelih
Sonjenikov. IzgredL. krvavi boji
so trajali Skoro vso noe in Sele
proti jutru so bill deIavci raz-
|kroplieni ma vSc Strani. kolikor
q in MISC poloviii in StlaGili "a
pore. Drugi dan je izgledal Dunai
sakor vojaSki tabor. Povsod ie pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
= Pet in dvajset let so drza

- Pet in dvajset let so drzav-
ljani drzave Maine nosili prohibi-
ciSki jarem. Y II dneh bodo ime-
Ii odlotiti. akO maj hinavSGina Sc
die ostane drzavi. Ogromna We
Gina drzavljanov ie sta hinavSGi-
ne. PoSebno ma jugu je zacetku
rastla prohibicija hipno. poplavi-
la Je mesto "a meStom. mejtem ko
sedaj odpada meSto IA mestom.
Prohibicija je sploh najveGji
humbug Ameriki. Prohibiciia
ne omeJuJe plJantevanje. marvec
"a Sc pospeSuie, ker je potem V
vsaki drugi hiSi gostilna, kier to-
cijo Skrivaj opojne place.
Ako hi bill prohibicioniSki ia
natiti Y resnici n omeiitev piian-
cevanja. tedaj hi Y prvi vrsti zah.
tevdli. da Sc zganjetoc loci ou
rina in pivotota. Zahtevali hi
davtno preosnovo "a gostilnrcar-
Je. Mesto sedanjega cnakega day-
ka hi morali vpeliati naraScaioG
dohcdninSki davek. V Soil hi bilo
treba utiti deco o Skodljivosti
alEohola. PredvScm ie pa trcba
Spremcniti Scdanii druzabni req.
lludi ie nemogoGe poboljSati. do
kler imamo razmere GloveSki
druzbi. Xxi Siliio liudi. da iSceio
tolazbe Y piiaGi.
Prot druzabni preoSnovi so pa
prohibicioniSti. Vprav to pa do
kazuje. da je prohibiciia navadna
hmavScina - pravi ameriSki swim
del.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

BedaSti ncmSki cesar vi6i "rde-
go poSaSt zato hi raje incl voj-
no kot pa Socialisticno zmago pri
bliIaioGih Sc volitvah. Socializem
DO Strmoglavil kralje in cesarie
ravno tako kakor kapitaliste. in
cesar Viii to morda We. Iato hi pa
raje videl bojno polje pokrito
tiSoGerimi mrlici in preplavljeno s
tloveSko krvio. kakor pa la hi IL
gubil Svoj trohli tron. Ali je 20
Stoletju Sc mogoce, da hi Sc liud-
je. prolctarci kali za ccsarsko
eksiStenco iedncga nicvrcdnika ?
Ali jc mogoGe?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

- Pri zadnjih obtinskih VOLT
vah Holandiii, XII so Sc vrSile V
juniju t. l.. je socialiSticna stran-
ka priGobila - mandatov. izgu-
bila je pa samo sedem. Dobili hi
pa Sc wee mandatov. da Sc MISC pri
ozjih volitvah zdruzili klerikalci
III liberalci proti socialistom.
- DR.. Franc Soukup, bivSi
clan avstrijskega parlamenta, KITE
ri je med Cehi znan kot ieden mai
boljSih govornikov pride okrog
ID. t. m. ma prapagandisticno po-
tOvanje Ameriko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
. Vsi antimilitaristi maj stopi-

jo pred fronto. Ma vojaSkem vez-
baliSGu Ofoten (NorveSko) Sc
je zgodlla pred kratkim sledeGa
yeScla zgodba. Povclinik je 1--we
del, da je nekaj moStva antimili-
taristicnega miSljcnja, kar mu Sc
yeda nj bilo po godu. Nehi mad
porocnik Sc je namenil, ugnati
antimilitariSte V kozii rog. Mislil
ic, da Jim bo srce zlezlo V hlaGe
in da Sc ne bojo upali priznati
Svoiega antimilitaristicnega mi
>ljcnia. pa je nckega dine zaklical
pred fronto: "VSi antimilitariSti
maj Stopiio "a par korakov ma
prei!n In glej. VISA stotnija -
izvzemSi treh, Stirih MOI - ie sto-
pila nekaj korakov naprej. Mad
porocnikov nos pa Sc je nemara
do tai pobeSil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
LetO (VOl.) vi.
IL pOlia deIavStva.

General Otis mogoGe We, kje Sc
nahaja izginoli Geo. III. Shoaf. So
ciallsticni reporter. Detektivi hi
morali OtiSa staviti pod third
degree.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
- Vojaska revolta ma Norves.

KEN. V Stcnkjenu je bill kaznovan
ncki vojak ma diva dni zapora, ker
ic izgubil med pohodom nekaj
preGmetov. Takoj Sc je zbralo
800 njegovih tovariSev IN so od-
korakali sklenjeni vrsti, ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
STISNITE ZELODCE! GENE
ZIVEzU RASTEJO.

1 Gene zivczu gredo navzgor
SadkOr, krompir in kaya ie po-
drazila V Chicago. New Yorku
N drugih vecjih meStih in "toIa-
MO" mas, da bo cena poskocila
mdi drugim zivilom. Sladkor je
sedaj drazji kakor zc nj bill zad-
Mh dvanajSt let. Nrompir proGa-
!elo ma polju po $1.1O buSel. Mo
"a dObre kakovosti je po najnizii
eeni ma drobno $5.95 sod; Stamina
~ eentOv funt in steak" "a
Povprecne ljudi" po % centov
funt.
hlJub temu. da je lctos dobra
,armarska letina razen koruze,
oo moral uboei dclavec zopet ma
Nghni hlacni pas "a dve, tri Lux
NE Seveda, svezi pridelki gredo
iedenice. kjer bodo cakali od-
'esenJa dokler Gene nc zletijo V
aeoesa. TakO bo vedno. dokler So
!" produciralo "a profit namcsto
IA porabo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

N'S'hCl hCiJd hOllduONCcN LdSO-
tovljena.
- Usoda ruskega revolucionar-
ia. Norman Fjodor Malkov, upor-
mix ruske bojne ladje "Potem-
kim je pobegnil po Golgotrajnih
bIodnjah po morju Ameriko,
kjer je oh izkrcavanju padel V
roke izSeljeniSkim oblastem. Do
pisnik ruSkega liSta "Utro RoS-
Siji' poroca Sledece podrobnoSti
q usodi revolucionarca. Po usodi
ma ladji "Potemkin" lcta 1905 ie
potoval Malkov, ki ie igral o.
mem uporu veliko ulogo. Sest let
po Rusiji in je delal po dollih in
tvornicah, Nato je sklenil pobeg-
niu Ameriko, ker so mu donna
ca tia poStala prevroGa. PriSel je
Y Libau, kjcr Sc je Sprijatiil de-
lavci Y luki koncno Sc mu ie po-
Srecilo Z njihovo pomocjo priti
neopazcno ma V Ameriko odhaia-
joto ladjo "Birma". kjer Sc ie do
odhoda skril V proStor "a premog.
Potem Sc je pridruzil potnikom
tretiega razreda. katerim 10 do
spell do New Eorka. X, so zaGeli
preStevati potnike in posadko, je
vrgel sebe vrhnjo obleko in sko-
ell vodo, da hi priplaval do o.
bale. Poslali so "a MIN colne. XII
SO ga dOhiteli in ga vklenienega
peljali V Ellis Island. Tu so GA to-
zih. da Je pOskuSal brez potnega
llSta izmuZniti Sc kvarantenski in
lzseljeniSki kontroli. Take izselie-
nike namrec poSiljaio ma mestu V
Evropo. PredStojnik Ellis Islanda
nj hotel SliSati tudi glede Mako
Va o nobcni izjemi, kljub njego-
vemu zatrjevanju, da Je ruski re-
voIuclonarec, upornik : "Potem-
klna ki bi oh povratku priSel
pred mornariSko soGSce. katero
hi GA obSodilo ma smrt. V tenn DO
Iozaju Sc ie zavzelo zanj niuiorSko
SociallStItno Casopisje. Neki list
Sc je obrnil ma trgovinski urad
: proSnjo, da ne bi Malkova izro-
tili. drugi list je placal zanj pa
robrodSkemu druStvu dolzno pre-
volnino. Medtem Sc ie obrnil ru-
SKI konzulat New Yorku Y Wa
Shington, da mu izroci upornika.
Diva socialistiGna liSta sta anga-
zirala nato "a Malkova diva advo-
kata, ki maj bi zastopala niegove
interese.
Mlkov je zdaj prost. AmcriSka
vlada je odloGila. da Sc sme iz-
krcati. ker hi bilo protislov.iu 5
konstitucijo in tradiciio ameriSkc
rcpublike, ako hi ne smell izkrca-
II Sc preganjani revolucIonarci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

- Ne Canado, premogarii,
PremogarSki Strajk Alberti in
British Columbiii Sc vedno tra.ia.
- Unija zemliiScnih naiemni-
kov, prva te vrSte Ameriki. Sc
ie organizirala Y Waco, Tex. pre-
tcGeni tcden. Namen move uniie
jc. zniiati najemnino Crent cd
farmarskih zemlii;t in pridobiti
So druge olajIave. Povablieni so
tudi farmarski delayci. da Stopi-
jo Y to unijo.
- Ma konvenciii mednarodne
pckoVSke unije, ktera Sc vrSi tie
cIni V St LouiSu. ic predlozcn ma
trt N uStanovitev kooperativnih
pekarii pod vodStvom in kon.ro-
10 pekovske in >ladSGiGarske or
ganizaciie. Ia korak hi pomcnil
najmocnejSe orozie proti niziim
Platam in skebsliim pekariiam.
kterimi kruSm trust pritiska ma
pcke. Take delavskc pckariie hi
Sc uStanovile tistih mestih. kier
Sc neGejo priznati pekovSkc uni
Je. Ma konvcnciji ie prISotnih -
delegatov. ki reprczcntirajo %
600 organiziranih pekov.
- Strajki so izbruhmi ma vSch
krajih Spanske. III Strajki so pa
revolucionarncga znaGaJa in Via
da je zelo skrbeh. NajhujSi boj
je Bilbao in Vizcaja. Vlada
je tamkaj II. t. m. razglasila OBJ
>"dno stanjc in poStavila 5000
voiakov proti StraikarJcm.
- Lokalna rudarska unija V
BiSbec. Ariz.. objavlia pojasnilo
napram nekim govoricam. XII Sc
Sirijo po rudarSkih okoliSih ma
zapadu gledc place Bisbcc. da
tamoSnii rudarii dobijo le $3.50
dncvno in redki SO. li majo wee.
Strajk zclezniSllih vposlen-
ccv. kteri je grozil zadnjc tednc.
lc prelozen ma ncdoloccn cas-.
Strajk je prcprecila unija stroll
nlkov. oziroma predSednill stroll
niSke we've o. -Connell, kteri we'd
no SANTA kompromiSu IN spra-
Vi med dclavci in zeiezniSkimi
drulbani Ma SaStan5u glavnih
odbornikov StrojniSke uniie pred
zadnu pondeljek jc O. Conncll
trdovratno pobijal Strajk in gro
ri, da GA ne bo opravomoGil. Ia
ko Sc Je stvar zopet zavlckla. Ker
pa ostali Gelavci ncGejo Straikati
brcz maSiniStov. bodo Sc cnkrat
glaSovali, da Ii grcdo ma Straik
ali ne. Necje delavnicc Illinois
Central zeleznicc. Eier Sc DELAY
ci pripravlajo ma bo1. so V sle-
decih kraiih: Burnside. Cairo.
Centralia. Clinton in Nation. H.:
Nicksburg in Macomb, Miss;
Memphis in jackson. Tenn. Wa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

Profit in kapitllizcm sta bila
rojena dvojGka. I'm ia diva satans-
ka dvojcka bosta poginila isti dan
in skupaj bosta pokopana. Della
wee Sc ne bo jokal "a NINA!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

- Draginja je danes vscpov-
sod. Pritozbc Graginii prihaja
io il Franciie. NemGiic. Avstriie
in draginjo imamo tudi Ameri-
XII. V Franciii, posebno rudars-
kin okrajih liudStvo kar revoltira.
Navaden Glovek zakljucuie. &c
imamo draginjo kar po celem sve-
tn nakrat. tedai mora prlmaniko-
vati ziveza ma svetu. Ali temu nj
talo. Polne zitnicc. shrambe "a
druge poljske in hladilmce prica-
10. da imamO vsega dosti - Sc
proved.
Nzrok je iskati drugod. Postav-
no organizirani roparii hocejo
imcti zadnji cent IL ljudskih ze-
pov - zato imamo pa tudi dra-
ginjO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
- Klerikalec - poiiticni krivo.

prlseznlk. Junlja meScca lanske-
GA leta sta Sc Sprla OStcrmithin-
gu ma Gorenje AvstriiSKcm ollrai-
nj SolSlli naGnornik Huber i'm mad
uGitcli Furb0ock vprico klcrikal-
mega prcdSednika kralncga soils
kcga Sveta KralIcrja. Huber ie V
prepiru udaril pcStio po mizi in
krital mad naducitcljem: "Se nj
ste pokoju, Sc vas imamo ro-
kah, do krvi vas BON preganial
Cctudi ste star moz. ne boste do
bill niti vinarja pokojnine in sra
moto boste odrinili IL Ostermic-
thinga; TO zaSluzi, taxa zavrZena.
podla duSa'. Pred okrainim So
discern kot prica zasliSan pa je
Krallcr trdil. da nadzornik nj pso-
val in da nj : pestjo udaril po mi
ii. kcr ga je postavila celia vista
drugih prit ma laz, ic bila zopcr
mega uvcdcna kaZcnSka preiska-
Va zaradi krive prisegc. V preiska-
vi jc primal. da je Huber rabil
besede, Xxi jih je citiral naduci-
tell Fiirb0ck, in je bill obsoien ma
Scst tednOv tezke jece.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

noben veliki knee i'll noDena veil
ka kneginja skleniti zakona L ose-
bo, ki ne pripada vladajoci rod
bini ali rodbini enakega gospos-
kcga rodu. OSvezitev dinaStije Z
zdravo krvjo je torej izkljuGena,
degeneracija Romanovccv zago-
tovljena.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

Sajenimi bajoneti. Spred so nosili
zaStavo napiSOm: V imenu pra-
vice zahtevamo izpuStitev jetni-
ka. Strazo pred vojaSkimi zapo-
ri so pretepli, pray tako 1etniSke-
"a poveljnika, Xxi Jill je prigovar-
jail. Nato so vdrli Y zapore. opro-
still SvOjega moza in "a V mogoG-
mem sprevodu Sprcmili Y kasarno.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

Amcrika ina Sc vcdno Gastit-
1.-Two navajo, da poSilia miSionar-
ie nckam Afriko. ma KitaiSko
in vragavedi kan Sc. Ako ii mi
Sionarii rcSnici dclaio IL div
iakov civiliziranc ljudi - kar ic
GNomljivo -. potcm iih Amerika
boli potrcbuje donna kakor kic
drugje IaGeli hi svolc dclo pri
lincariih. ''prajsfajtariih''. ma
Wall Strcetu pri "Svctih skaka-
cih". milionariih V Montclairu.
OtiSu in njegovih drtcktivih in
med oStalimi barbara. &c hi Sc
Jim TO delo poSrcGilo. potcm hi
.lih naproSili. da Sc podaio Gle
yeland in SkuSaio civilizirati ne.
ko ncprispodobno Stvarco. l,tcra
jc kombaniciia bcbca. don Kizo-
ia, opicc in znanc dogouhatc Ii
vail; kIJub tcmu pa tn ncpriSpo-
dObna Stvarca della Sramoto cas-
nikarStvu s TEN. da urciuie slo-
venSki list. Ako So mIsionaricm
tuch to delo poSreci, potcm pa res
zasluzijo kavalirsko nagrado.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

o'e ae obnovili narocnino "Pro-
.arca"i - &c jo Sc niste, stori-
" takoJ, da Sc Vam ne ustavi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
SplOSen pregled.

= Socialisticni drzavni pravd-
mix label je V Milwaukee vlozil
toHbo proh Sestim okroznim sod
nixon, da morajo vrniti Sest tisoG
dolarJev, ki so jih tekom Sestih let
pridobili kriyicnim potom.
Seveda 81 he bodo socialist ta-
kim brezobzirnim naStopom prido-
bin naklonjenoSt kapitalistov. No,
socialist pa dajo IA prijatelistvo
kapitaliStov in njih privrzencev
ligo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

- Ruski car je pomilostil gene
rala Reinbota. prejSnega mestne-
GA glavaria MoSkvc in niegovega
pomogaca Korotkia. Pridanic ie
Sc vedno pomagal Svojemu sovrst-
niliu - lumpu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

- Pri pogrebu igralca Gatesa V
Parlzu, o katercm ie cello Morgan
deJal. da je Grna ovca med Milo
narn. je rev" Dir. Hyatt dejal V
Svoj pridigi; Bill je pravi tip
Americana. katerega je obcudoval
Svet. vzor ameriSkega duha, ki "a
plNc "upanje' ma Ivljensko pot
Siromaka. "
Idaj Sc labko vSakdo prepriGa,
da pravi reverend" nikdar ne
lale.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
- Beligiska vlada ie non

- Beljgiska vlada ie pomnozi-
la vojaSke poSadke oh nemSki in
francoski meii. Razvozili so sire
1.-Two in topovc Luttich. Namur
in Ncrviers. Zeniiski Gastniki so
pregledali nataGno vse forte.
Bcligiski Gastnili poroGaio. da
je vlada radi tega zvrSila ia ko-
rak. da lahko varuie Strogo ne
utra!nost sluGaiu voine med
Francijo in Nemciio.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

- zlahtna k-i s 1ss hiSnega re-
da ruSke carske rodbine so izpre-
menili in doloca, da odslej ne SINE
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19
= Rabelj ruskih revolucionar.

jew umorjen. Il Petcrburga poro-
tajo: Nedavno je bill umorjen pr
vi namestnik peterburSkega dr.
zavnegs pravdnika Skopinski. Ne
znani mOrilci so pobegnili. Sodna
preiskava ie le toliko mogla do
gnati. da SO Skopinskega umorili
tleni 2O. revolucionarnega komi-
teja ma pOdlagi Sodbe SocialnOre-
volucionarne Stranke. ki jo je bi-
la proglaSila re pred Sestimi lett.
Rabclj Skopinski ie bill po vsei
RuSiji znan "a najbrutalnejSega "a
zatiralca secialn0rcv0lucionarne-
"a gibania med ruskim narodom.
Skopinski ie pri neki obravnavi
prOti 30 clenom revolucionarne
stranke pred sodiSGcm Tiflisu
zahteval njih uSmrtitcv in tcdai
je bila iziana proti MENU Sodba.
ki je bila Sc lie te dni izvrSena.
Neki advokat Bogrov. ic strcl.
jal ma ru>kega mini>tcrSkcga
prcdscdnika Stolypina tckom gle
daliIkc prcdStavc. Iadcl ga ie
dvakrat: Y roko in Y zIvot. Iad-
MIA kroglja jc opra>nlia tudi jc-
ira. NaGnlir porocajo. da so ra-
ne Smrtno nevarnc. in ia Sc je
ruski car. ki jc bill PR prcdstavi
navzot. Strahopctno Skril talloi
pri prvem strelu.
Stolypin jc podpiSaval smrtne
ob>odbe "a politilne zlocince. kot
trgovcc podpi>uir navadnc racu-
ne. Nladal je Silo in Silo kon-
cal - >lcdniiG so drugl podpisa-
Ii ~mrtno obsodbo NIGGA i'm 10 tu-
iii izvrSili.
Taxi dogodki SO na dnevncm
redm Y drzavi. Y katcri nina liud-
>tyo nobcnih pravic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19

Ii.tst IA koristi delav-
skcea liudstva. Delav-
ci so opraviceni do
vsesa kar produciraio.
This paper is devoted
10 the interests of the
working class. Work.
ers are entitled to all
what tn ey produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-19


ma stevilko v oklepatu-
ki Sc nahaia poles va
sega naslova. prileplie-
Mega spodai ali
ma ovitku. Ako Gid
ie stevilka
tedai van prihodnio
stevilko nasega lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo ponovite 10 takoi.