Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-10-17
Stew. (NO.) PA.
Diva raZreda.

nj nlkakcrSne raLllic meu delOm
in kapital0m. NaSprotstvo, ki Sc
pojavlja med delavci in kapitah-
sti. je baje lie umetno provzroceno.
To nasprotStvo in zlaSti Stavke.
pripisujejo taxi mozje boil igno-
ranci obeh Slojev. kakor pa dru-
GIN razlogom.
Pa do danes ST nj poSretilo niti
"a piGico ublaZiti naSprotStva med
delom in kapitalom, marvec sc 90
di ravno narobe: NasprotStvo ie
vsak Can vetje. Xakaj2 To ie Sc
daj naloga SocialiSta, da nam raz-
tOlmaci
Socializem zatrjuje. da .ie tlo-
veSka druzba razdeljena diva
razreda, namrct razred last
nikov kapitala in razred last
nikov delovne Sile ali moGi. Ia diva
razreda Sc srctavata ma goSpodarS-
KEN pOlju kot naSprotnika. ka-
pitalizcm sam ma Schi ne roGh nj
cesar; primoran ie torej >topiti ma
trg in delati pOnudbe IA delovno
moe. ki je edna last. katero ina
delavski razrcd ma razpolago. Phi
nakupovanju te Gnlovue moti sc
posluzuje kapitalizem iStega ma
Gina. kakor pri nakupovanju vSa-
kega druzcga blaga: kupiti jo IL
kuSa kolikor mogoGe po nizki ce-
nj. Razred laStnikov delovne moGi
pa zopet ma drugi Strani ponuja
to svOto last IN mezdo, kar pomen-
ia kruh "a NIGGA. IL tega .ie raz-
vidnO. Gn imata Ia diva razrcda
vsak pc emo prednoSt in oba Sloia
pOtrebuieta produkcijc DclavSki
razred ie aktivni. kapitaliStiGni
pa je pasivni faktor. Oba So tako-
rekoc druzita in prcuStvariata Su-
rOvino izgot0vljcn produkt. Ma
ia nacin 81 tn diva razrcda >toiita
nsSproti kOt tekneca diamctral-
no nasprotnimi interest. kapitali-
stiGni razred kupuic dclovno moe
kolikOr mogoce pc nlzkih cenah
in poSledica tega SO maihne place
ter dolgi delavniki. Ako hi po>a-
mezen kapitalist prclomil to go
spOdarSko postavo SvOjcga razre-
da in priGrl dclovati V svojcm
podietiu pri principih pravitnoSti,
bi zrtvOval Same9a Sehe pO Svo-
jem poizkuSu. DelavSki raZred pa
zopet izkuSa prodati Svojo lastni-
no, delavno moe. kolikor mogote
po visokih ccnah in oh kraj jSem
delavnem Gasu. In da So dclavcem
vspeSneje vreSniGiio zeIje. So or
eanizira. zaveSti .da ie zdru-
ienju moe.
V danaSnjem goSpodarskem ii
stemu Sc pripiSuje vSa produkcija
kapitaliSti6nemu raZredu. ki 81 Ia
sti pravico do ME. daSiravno jo
izvrsuje delavSki razred. Nzrok
je ia, ker delavec. Xxi della IA mez-
do. takoj, ko ir bill naiet pod po-
gOdbo place. ki jo bo prijcl IN
svoje delo, priznava. da pOstane
YES njegov produkt brez ozira ma
kolicino in kakovoSt last njcgoVr-
ga delodaialca. Ce Sc poiavi stay
ka. tednj ie to navadno vpraSan-
le, kOliko produkta ir dclcIen em
ali drugi tch dvch razredov. ko-
likor wee produkta Si prilaSti en
razred. toliko mani ostane druge-
mu.
Tako biieta ta diva raIreda V
cloveSki druzbi ncpreStan boi IN
prvenStvo.
Ali je pa tcmu mOgoGe odpomo-
el' Da; popolnoma lahko. daSl-
favnO je marSikomu tn tclko ra-
mmeti. Socialism je sredStvo za
resitev te uganke. DelavSki razrcd
nal vzame Y Svojo poscst maSlne-
rpo. zemlio in oStala Srcdstva IN
produkciio in mai producira ma
ToJo pest. Tia Sistem. kedar So IL
resnlci. bo unitil. da postane YES
Wet dru$ba pridclovalcev. Delay
%ih nesporazumljenj takrat ne
% vec. kapitalizcm bo dokoncaI
TEX svoiega obstanka.
|, Sociallzem prav gotovo nasto-
q ' prihOdnii dohi GlOveSke eNO-