davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13

dobila DO velIko zrakoulovh.
mornarstvo in vsakovrstna tr.ns
portacija. Tema je vedpo ss;an
zlocln Same Y tenn oziru ho
preStana Svetloba pravi blavosIo.
IA cloveStvo.
Velikanski napredek Y b,s,;:
bodocnoSti ie tudi zagotovl;on
polJn aviatike ali zrakoplovbs
konj ma cesti BIO izginil: zameD;i
"a DO elektricni voz. S TEN So no
pomona spremene vozne ceste
lzpcpolnitev V stavbinstyu ho
predrugacila sedan.ji naein stano
vanJ. Navadni delavec ne bo VOC
placeval najemnine (renta). e.,
noval BIO V lastni Hist. ktera So no
DO pc lepoti in zdravstvenih ma.
pravah nit loGila cd hiSe niegoya.
ga d~elodajalca. Socialno nesoelas.
Je bo izginilo. kadar bo vsak 10
lavec incl lastno domovanie
Idravilska veda DO premapala
bolezen. Socialna veda no upisIa
bedo, sirOmaStvo. ZraGna plovha
ho odpravila vojno. Svetovni mir
DO zagotovljen elm Sc dozene. ia
amor lctalni stroll, kteri nese
cIoveka. ravnO tako nesti $50 fun
TOW nitroglicerina. Dvaiset tisoe
taklh Ietalnih Stroiev zamore ma
Ia nacin razdjati vse vojno bro.
dovje ma svetu.
i odpravo bede. bolezni in vol.
ne zagotovljen je cloveStvu neiz.
merni umstveni napredek. Bodoei
clovek bo TmSki velikan. Veda BIO
preuStro.iila svet fizicno in moral.
no. In dobremu delu tega velike-
ga triumfa bono priGa - tako
npam - tekom bodoGih petdese,
tin let.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13
UCENEMU "~GASPUDU" v
PODUK

tceni "gaSpud' IL SO. Chicago
Sc straSno in silno muti dokazati.
da Je Bog njegov hlapec. Xxi pleSe
III Skacc. kut mu on zvizga. Ie
tednc Sc trudi dokazati V Am.
Slov. da je treba MENU lie po-
cukati IA vrvico in Bog ga poniz-
no vpraSa pc njegovih zeliah.
MCCOY Bog preklinja socialistc
kot on. kedar je pijan, mesa Sc
V politiko. Y d"lavSke boia 5 ka-
pltaliSti in ina vse njcgove slabe
IN dobre lastnosti.
Mi uceni "gaspud'' V So. Chi
cagl nina lie Boga pod palccm.
marvct nOSi Y mezincu tudi vso
znancst in vcdo. Darwinovo tcori-
pjo q naStanku pasmi reSuie ma
kratko Z vpraSanjcm. kcdai so clo-
veku odrczali rep. No. zee hi bill
hudomuSni. hi rckli takrat. ko 50
nJcmU odrezali u itak piclo pa
met. ali pa takrat. ko je pc ultra
montanSki SkolaStiki n~aslaniaie
Sc ma bogoSlovSkc in druge svet-
no znanstvcnc razloge ali pa 30
prepricanju jezuitSke knjige Pa
met in vera -. priSel do prcprican-
ia. da ie preprican.ic lahko le dvo-
ie: mathematician ali pa zgodovin-
Sko.
Mi nismo hudomuSni. marvel
zakljutujemo, da je "veleuceni
gaspud' IL SO. Chicago Gestilec in
ucencc j%ezuita Laineza. ko ie oh
caSu tridcntinskcga zbora V 1G.
stoletju trdil, da je duhovScina
razSvetljcna ed duha in edna
pooblaScena IN cerkveno vladarst-
vo. DuhovSGina zvrSuje sluzbo pa
stirja, posvetniki (verniki) pa
tvorijo credo ovac. Ovce so pa
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13
USTAVA IN LJUDSTVO.

Opustimo naJvSJe sodisce V
ameriski republiki in dajmo ljud-
stvu moe. da potion Indicative in
sploSnega glasovanja uveljavi ali
pa razveljavi zakone, Xxi s~oglaSajo
ali ne~SoglaSajo 4 ustavo. Ljudst-
vo hi Sc posluzilo tie pravice lie te-
daj. kedar hi bilo treba, her ina
wee patriotizma kot najviSie so
disco in senat.
Ustave Sc delajo "a ljudi, Xxi Ii
WHO takrat. ko Jill delajo. Vsled
tega ina ameriSko ljudStvo tudi
pravico. da spremeni ustavo, ako
je potreba i'll uvede direktno "a
konodajo. Sedanja ustava je bila
n~arejena pred Sto lett. In nihGe ne
more zanikati. ia danaSnji liudje
imajo boljSe in wee z%moznosti IA
izdelavati ustavo. kot ljudje. XII so
ziveli pred enim S~toletjem.
jefferson jc uGil, da Sc mora
ustava spremeniti vsakih dvajset
let. Trudil 81 ie. da hi enak para
graf tudi dodali ustavi. Ali ma
zadnjaki so %glaSovali prot MENU.
OpuStimo tudi Senat in dajmo
ljudstvu pravico do vetiranja IA
konov, Xxi Jill je ~sprejela MIA
zbornica. Vendar Sc ljudstvu lag
lje zaupa kot pa senatu.v katerim
sedijo nekateri mozie - tako .ie
dognala preiSkava - Xxi so : pod
kupnino priSli do Svojih Sedezev.
Ako je pa pc danaSnii uStavi
nemogoce zvrSiti kaj takega, te-
daj je treba spremeniti ustavo. da
10 uStavno. kar 81 Smatra "a pro-
tiuStavno.
CaVeant c~onSuleS!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13

In kardinal je odgovoril. Nj Sc
obotavlial: izrabil .je priliko.
Proglasil je vso teorijo nase VIA
de "a krivo in napacno. Pc ME
govern mnenju i'll mnenju njego-
We cerkve predsednik in ostali
uradniki republike mis-, z~astopni-
Xxi ljudstva. ktero Jill je izvolilo
pc svoji wolff, temvec so postav-
ljeni "Po bozji milosti, zajamce-
nj IL Rima'.
Tukaj slede izdajalske besede
kardinala Gibbonsa:
"Pomnimo, da so p~redsednik
in vsi %podrejeni magistratorji a
gentle in ministri Boga CD cd
kterega imajo bozansko oblast
%. da Jim pomagamo. kar je V
naSih moGeh. voditi in kontrolira-
Ii pota naSe slavne republike".
Da! pomnimo, ia Rim Same Sc
hi prisvoja diktarStvo tez cell
svet. In pomnimo. da so ST krivic-
nj bogataSi vedno in povsod We
zali 4 Rimom V Svrho. da Zasuz-
MILO Svet. To je zarota mamona
in Rima proti ljudstvu''.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13

nerazumne zivali. katere ne more
10 biti delezne vladarstva. In DO
zatrdilu jezuita Laineza je ''vele-
uceni gaspud' IL SO. Chicago We
leumni znanstvenik in ucenjak.
dasi mu vsakdo lahko ma obrazul
eta, da je navaden bedak, XII nj
ma %nobenega pojma:
II da je vsemir vecen. neskon-
cen in neOmejen;
p da substance polni YES ne
skoncni prostor in Sc vedno gil
Bile;
B. da Sc to gibanje koncuie V
neskOncni dobi kot enoten razvoi.
$ casOvno spremembo Stvarienja
in umiranja. razvoja in nazado-
vanja.
A. da so vsi neStevilni svetovi.
Xxi 80 razdeljeni V eterju. XII polni
prOstor, podvrzeni zakonu sub
stance; mejtem ko gibajoca sve-
tOvna telesa V cnem dclu vsemira
pocasi nazadujejo in Sc blizajo
svOjemu koncu. Sc vrSe Y drugem
delu vsemira nOvo zivljenje:
D. da je naSe Solnce tudi tako
mlnljivO svetOvno telo, naSa zem-
liza pa minljiv planet, XII krozi o.
kOli solnca E:
% da Sc je naSa zemlja tiSoc in
tisoclet.j a hladila. predno je ma
mi nastala Noda, ki je prvi pogoj
"a organicno z~ivljenje:
- da je doba "a pretvoritev or
ganicnih oblik traiala mnogo mi
l%iionov let
s. da je Y kaSnejSi biogeneSki
dobi dalec prekOSil rod hrbteni-
CAREY vSe druge zivalSke rodove:
g. da Sc je veia hrbtenicarske-
ga rodu razvila IL nizkih dvozivk
in kac seSavce:
lO.) ia so najpOpOlnejSe zivali
tega razreda primatje. XII so ma
stall V zaGetku terciarne dobe IL
prohoriatov skoraj pred 3 milo
nj lett;
H. da je naimlajSa in najpo-
polnejsa vejica primatov (prva-
koy) tlovek. Xxi Sc je razvil Sc lie
koncem terciarne dobe.
Da pa "%veleuGeni gaspud'' IL
SO. Chicago ne DO preveG dVoml.
q navedenem mu Svetujemo::
|. da gre V Jackson park V
Chicago in 81 ogleda prazgodovin-
ski oddelek muzeiu. Tam bo ma
sci tudi Zvali. Xxi Jill ie Noe poza-
bill wet V svo.io barko;
,. ia precita knjigc Darwina.
IIaeckela, Nirchowa. Lamarcka.
Baera in Mayera:
3. da Sc lahko meri V debati ke-
dar hote ma sell jugosl. soc. klu-
ba st. |. V Chicago Redne Seje
Sc vrSijo vSako 6etrto Soboto V
mesecu. "Neleucenemu gaspudu"
ie dovoljeno. da lahko pritne 4
rezanjem opicjega repa ali pa ka-
term drugim predmetom. XII mu
je najbolj vSeG.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13
DOpiSi.
Cambridge, Ohio.
CenJeni SOdrug!

Cenjeni sodrug.
Tnkaj vam poSiljam $500 "a
lStkovni Sklad ''Proletarca". ka.
teri je bill nabran V veSeli druibi
pri j. Smidu ma Decoration Day"
Obenem zelim. da Sc priCbci tudi
mali dopis IL tukajSncga kraia.
TukaJ in soSednem B~yesvillu
mas je le okoli IL Slovencev. V
obeh mcStih so tovarne. toda Slo-
venci delajo lie V premogokopih.
Della So lie pc , do 3 dni V tednu
In ; Zgleda tako, kOt da hi Sc
kapitalisti bali. da hi 81 liudje
kaJ prihranili. da bi potem lazie
zaduSili Strajk. kteri DO naibrze
izbruhnil prihodnjo p5mlad. z
aprilom 1912 potcGe MANFRED 20
godba med delavci in Operatorji.
Iato "A tiScijo k tlom: toda ako
tudi zmagajo in mi propademo g
~Strajkom. (kar je pa skora.i ne
verjetnO. ker s. delavci tukai "a
vedni) pOliticno mas ne bodo vec
ubili. Pc cell okolici Sc vstanov-
liajo Soc~ialistiGni khbi raznih
narodmcSti. Da smo napredovali.
so pokaza.e zadnie volitve V no
vembru. Nidi Sc. da ie drzava
Ohio Skoraj prva 5 Stevilom soci-
aliSticnih glasov. mnogo izmed
teh .le ~ naSe okolice. Bliznje me-
Stece Byesville $ svoiimi 1 tiSoG
prebivalci ina socialisticnega IN
pana III tudi drugi Glani mcStne
uprave = socialist. lie nekaj hi
Jim Stel zlo. to je ko nina
10 SocialiStiCni dnevnik. zaka;.
ako lahko Cambridge 5 svoiimi II
tiSo6 p%rebivalci vzdrzuje diva
dnevnika zakai ne hi Bycsville
jednega Socialisticnega. Sedaj pa
poplavljaje ByeSville THE Gucr-
nsey Daily Times in DAILY .Je-
ff%crsonian' IL Cambridge 5 Svo-
.jimi protidelavSkimi clanki. Pre-
priCan sem. ia So bode tudi V
TEN P'gledu Y bliznii bodocnoSti
kai zgodilo. kajti naSe geSlo mora
hiti: naprej. in ne nazaj. Socia-
Gzem hiti Z vSo hitroStio naprei
in marSikateri, Xxi ie pri zadn.iih
volitvah volil : kapitalisti, Sc ic
Spreohrnil in bodc pri prihodniih
volitvah volil SocialiStiGno. Da.
da. socialism gre kviSku. in vas
ic Strah. .Je-li vaSo Rockefcllerji.
Morgani, Armourii. Vanderbilt
in drugi IL Wall Strceta? Sprevi-
deli ste. da je socialism stranka.
5 ktcro je treha raGunati. ktcra
ina nataGcno zacrtan program.
Xxi ". dovcdcl V h0i 10 ella in
image pref nj >lei. Par let nazai
ste Sc socialism, Sc poSmehovali
in scdai Sc delavstvo probuia,
v~Staia, SocialiStiGni voditclii 50
mali I beScdo in vzglcdom pro
buditi liudstvo IA socialistiGna
naGela Y Nth laStno dobro.
s socialiStiGnim %pozlravom
A. Mckinda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13

Ga Dl pfemOgarSkl Daronl ne tr-
peli skode ma profitu.
IastOpniku 'Clev. Amerike''
Sc dozdeva priznanje unije mai
hna stvar. Seveda on sod 20 svo-
Je. In ne zamerimo mu. ker maj
brz razrednega boia ne razume.
Sal drmgaGe bi vedel, da je IA or
ganiziranega delavca priznanje
o~rganizaciie najvazne.jSa stvar.
Ako kapitaliSti ne ~priznajc unije.
ne priznajo tudi nobene zahteve
organiziranih delavcev.
AlIo je %zaStopnik "Clev. Anne
rike" videl. da sta organizator in
z%aStopnik prcmogarskih druzb V
dogovoru. zakai nj pribil ime tie
ga izdaialca "Clev. Amer. da.
hi ga premogarii izobcili IL miie?
Seveda je Sc cas-, da zastcpnik
"Clev. A~merike' popravi. kar
jc pozahil. In Gee ''Clev. Amerika''
ne pribije ime izdaialskega orga-
nlzatorja. 81 nehote V mas vbuja
sum, da sc ie "Clev. Amerika''
prodala premogarskim barcnom.
da 5 clanki polui s%umnicenja do
uniEkih odbornikov podira V jul
naSkih Srcih' Strajkariev up do
image.
Nelotc 81 nam vriva misel. da
morda "Clev. Amerika'' igra ulo-
90 italiianSkega liSta LA Italia"
Xxi Sc ic prodal prcmogarskim ba-
ronom draw Illinois oh casu
premogarSkc stavkc in blati! in
grdil odbornikc premogarske uni
je.
&c pa "Clev. Amerika" noGe.
Ola hi sum p dlega izdajStva oh
visel ma Mi, smo prepriGani. da bo
razglasila ime "podlega in ida
jalskega' organIzatoria. Xxi ic kar
vSprito njenega zaStopnika pro
dajal Strajkarie zastopniku pre-
mogarSkih druzb.
Med organiziranimi delavci =
Amerili je javna tainoSt. da ka-
pltaliSti najamejo POOLE oSebc. da
obrekujejo odbornike unijc oh
casu stavkc. To jc ze star ameriS-
ki kapitaliStiGni trik. Xxi ga anne
risk kapitalisti v~sclei izigraio Ike
dar ne morejo vpogniti Straikar-
jev.
MogoGe ie za>topnik "Clev.
A%merike'. Xxi ina dober nos.
lac pozna pa razrednega boia. Sc
del kakSni kapitalistom prodani
duSi ma Spretno nastavljene lima
nice. Mi Ielimo. da hi bilo zadnie
- da hi siov. naroia Y Ameriki
ne zadela Sramota. da 81 med ma
mi fasnikarii 4 dvoinim licem. XII
prodajajo Slov. Strajkujoce DELAY
ce ameriSkim kapitalistom.
'Clev. Amerika Ma dan T.
lmeni unijSkih odbornikov. XII IL
daJajo Strajkujoce delavce Y
WeStmcrcland okraju Uniiski de
lavci bodemo Skrbeli. da bodo H.
daJice zlctele IL premogarske uni
je.
Unijski delavci MISC ovce. Iii
slepo sledijo svojim paStirjem. To
maj 81 zapomnijo tudi taxi ljud-
Je. Xxi ne razumejo ali nocejo ra-
zunsti delavskega gibania.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13
RAZREDNI o

V ameriSki republiki kakor tn
di drugod sta diva raZreda razred
kapitalistov (delodajalcev) in raz-
red delavcev (delojemalcev). Pr
vi razred zeli vecii profit, drugi
pa veGie place. Radi delitve pro-
izvOdov pa nastaja med obema
prepir. Ia prepir je pa podlaga
razrednemu boju. In TIA boz DO ira
jail. dokler delavec ne bo prejel
cello vrednoSt izdelka.
CloveSki rOp. Xxi so ga dali zvr-
Siti kapitalisti mad bratoma Me
Namara, nam kaze in prica. kako
hudo diva razredni BOZ.
V TEN boju pa kapitalistOm ne
gre toliko, da hi ugrabliena brata
bila Spoznana krivim. Min je
najvec ma TEN, da hi oslaboglasili
organizirane delavce. In ma ibrz Sc
ia kapitalistiGni manever ne bo
uresnicil.
Zakaj?
No, ker delavci MISC tako ne
umni, da hi samim sebi uroGili
slaboglasno spriGevalo. Delavci
vsega sveta so pa tudi priceli IL
mevati, da kapitalisti kot razred
nimajo naimanisih pravic do sim
patti IL delavskih vrst, da delavci
ne smejo dovoliti kapitalistom tn
iii naimanjSih koncesii.
V tenn boju med k~apitaliSti in
delavci Sc pa bodo delavske uniie
pc ameriSkem sistemu kmalu pre-
zivele. ako kmalu ne Spremenijo
svOje bojne taktike in nacin or
g%anizacije. Ako hocejo ameriSke
unije V TEN razrednem bOju vo-
dit delavce cd image do image.
potem Sc morajo reOrganizirati.
Kako?
V prvi vrsti ie ~potrebno. da
t%vorijO falango proti edinemu SOW
Rankin - kapitalizmu. Iztrebiti
morajo IL svojih vrst ljubOsumne
boje, XII diviajo med raznimi uni
jami in koristijo lie kapitalistom.
Umevati mora .jo,akO So enemu ella
nu unije zgodi krivica pc kapita-
listih. da krivica zadene vse unii-
ce. Forma organizacije Sc mora
predelati tako. da Iahko vsi unii-
ci V ameriski republiki zastavka-
10 OBJ dolocenem casu. ako tako
zakljucijO NTH zaupniki. oziroma
zastcpniki. P%ripravlieni morajo
biti vsaki dan IA sploSno stavkO.
Nadalje Sc morajo delavci or
%ganizirati tudi politicno V social
stem stranki. Noliti mOrajo svo-
le zastCpnike vSe zakonodaine
zastOpe. drzavne in meStne urad-
nike, dobiti morajo oblaSt potion
vOlilnega listka mad civilno in vo-
jaSko g~ospoSko. Napram taxi POI
liticni in strokovni skrajno dovr-
SEM delavski organizaciji. hi bill
kapitaliSi pravi sircmaki vzlic
svOjemu bogastvu in ne upali hi
Sc zvrSevati cloveSkih rOpov.
Taxa organizacija Sc kai lahko
zvrSi in dodela. ako lie delavci ho-
Gejo izvojevati sebi gospodarsko
in politiGno enakopravnost.
Delavci zdramite Sc in Sc bojui-
te IA osvobOditev svojega razreda
IL kapitalisicne Suznosti. Vsak
clOvek. Xxi della \ umom ali 2 roka-
M. je vas brat, zategadel Sc ne
prepirajte med seboj, temvec obr-
mite svoje bojno kOpie proti kapi-
talistom in plaGanim hlapcem. XII
$ pomocio we're ali liberalizma "a
govariajo kapitalizem.
D%elavci! vi ste bratje in kapi-
talist van je tujec Borite Sc prot
MENU in zvrsite svojo dolznost {:
v~stopajte V nnije in V soc~ialistiGne
klubel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13
ALI so SLOVENSKI CASNI-
KARJI POSTAL TUDI JU.
DEF?

ObraZ "Clev. Amerike". je dvo-
jen. Pravi Janov obraz ie, Uganj-
ka .ie. ktcro jc trcba reSiti. In
cas- je, da Sma SLOW. dclavci V
Ameriki glede omenjcnega li>ta
ma jaSnem.
"Clev. Amerika' Z dine @. juni-
ia t. l.. prinaSa ma drugi Strani
tlanek 'Iakai Strajkamo?'' Pro-
Il temu tlanku ne more nastopiti
noben d~elavec. kdor kolickaj ra-
zume razredni boz.
Ali "Clev. Amerika' ina V Sti
izdaii in ma prvi Strani dopis
"Kako zivijo siromaSni Straikar-
il y WeStmgreland Co. XII je pi-
san direktno hujSkajo6c sem "a
tutil cut. da hi bill prvi. Xxi hi de
jansko nastopil prot onim. Xxi ho-
dijo Shehat) in katercmu vile tel
neumni huhkariii ne hi noben
zaveden dclavec ne prisoial vaz-
nGsti. ia 81 zadnii odStavck do
pisa ne glaSi d Slednjc:
Ma prostoru .ie bilo zbranih
kakih 2O0O ~Strajkarjev. Ne bonn
govoril. kaj sem povedal takrat
>traJkarjem. toda emo Stvar hi
vseeno rad Y javnost sprawl. Po-
vcm YAM. ubogi Strajkarji. da va
rnjtr ~ ijuiikr. Iii j. imair Y SIRE
dlni. takorekot ~ organizatoria.
kl j. podkuplien od kompaniic.
PoVem VAN. ia sem govOril I Ose-
bo pc * ncanem Sprevodu. ker
imam Y takih slucajih vedno do
her nos. ko SEN govoril 4 dOticnO
oSebo. sem jo vpraSal. kaj ncki
je vzrck, da Strajkaril ne doseze-
10 toliko casa tako malo stvar kot
Jo Zahtevajo. Ma 10 vpraSanje mi
nj znal odgovoriti. In ko ga 81
naialJc vpra>ujem in pravim. da
So mi tudn0 2di. da morajo Stra.i-
karji Bit tako pokorni in ubogati
vse. kar Jim pravi ena oSeba. po-
StaviJena cd kompaniie. Iopet
molti in pomiga L rameni. da ne
We. no ga vpraSuiem Sc nadalie.
pride ena boljSa rSeba do naju.
ker sva bila oba bolie obleGena
Eot Strajkarji. sen incl tudi iaz
prlliko Zvedeti. : kom imam opra-
viii. SpoZnal sen V novi osebi. da
le bila cd kompaniie. da 1--we al
organizatoria. ka.i So .je govorilo
in narcdilo ma shodu. 10 pa mn
ma SkrGvej namignc. da o rem ne
SINE govoriti vpriGo meme. sta IL
molknila o tenn in govcrila o dru-
9Th Stvareh.
Rec moran. la .ic grdo skeba-
II. Sc Stokrat grie ie pa. da Sc do
hi oSeba med slovaSkim narodom
XII 81 ia prodati od kapitalistov.
StraJkarJem pa reGem, pazite Sc
in write liuliko IL Svoic srcdc.
In ce hi bill Y pcGetku boli pre-
yidni. hi mogotc IT, zdavnci do
Srgli. zakar Scdaj trpitc lc IL
mcseccv.
Glavni IaStopnik
Clev. Amerikc.
Y TEN odStavku modrujc "glav-
nj laStopnik' da Strajk radi tie
IA traja " II meSecev. ker orga-
nizator pr~em0garSkc uniic IL u
mcscccv izdaia ltrajkuioGe pre-
mogarjc premogarSkim druzbam.
III I~aStujeJo prcmogok ope V West
moreland okraju. Nodra misel
Mar ne? Ako je res organization
pctnajstmeseGni izdajalec tcdai ie
premOgarSkim baronom Storil re-
10 slabo uSIugo. ker prcmogarii 10
Srajkajo II meseccv. kar pomcni.
da prcmOgarSki baroni H. II me
secev ne dObivajo pravega prof
ia. Po naSem skromnem mneniu
III pravi izdajalec p~oskrbcl. da bi
Sc Strajkarii ze drugi dan. ko so
proglaSili Strajk vrnili ma delo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13
LiudStVO i'm Rim.

Pod tenn zaglavlem plSe Chi
cago Daily = cialiSt' L dine q. t..
IN. Sledece:
"Pravicna moe Wade iZvira IL
skupine in wolfe vladanih.
To je temelini kamcn naSe re
publike in xiv princip %napredka.
Temu nasproti stoji doktrina {;
"vlada pc bozji milosti': vlada
kralja. papeza. caria ali ce>arja.
kteri nj odgovorcn l.judstvu, tenn
wee dobiva Svojo oblast IL "neke-
ga visiega vira."
7. ~ ne tice we're. Ne gre IN
vero ali ncvero V boga. Kljub te-
mu Sc pa liudje slepijo. da ina
Ia Stvar %npraviti L vero.
Giavno N~praSanie je: iii ~ maj
ljudstvo Same vlada? Ali mai bo
niegova VOLTA naiviSii zakon. ali
Sc maj uklone tiraniji "viSjih'
XII "a mai izkoriScaio Y imenu bO-
ga in vcreo
Ia hi je u star. Traja ze Sto-
letja. Milione liudi je bio trpin-
cenih, ker so 81 laStili %pravico,
misliti pc svoji lastni pameti. Mi
hone ljudi je izkrvavelo ma bo-
jiS6ih V bitkah "a verSko in po-
hticno svobodo - "a pravico
ljudske Wade.
NaSa republika prvaci med
mnogimi drzavami glede Svobo-
de. enakosti in bratstva. (???)
NaSi zakoni. dasi im%perfektni
in zverizeni vsled krivicnega EXC
nomskega Sistema. kteri je ded-
Selma barbarSke dobe. temeljiio
ma naGelih Samovlade. Pc Abra-
hamu Lincolmu naSa rcpublika ic
"vlada liudstva pc ljudstvu "a
liudStvo''.
Toda boi Sc nj koncan. Imaga
je Sc daleG.
femme Sile nazadniaStva 81 Ri.
ieio.
Pod plaScem vabljivih form in
diplomatiGne uljudnosti kujeta
zaroto Rim in kapitalizem.
Kardinal Gibbons. IA papezem
najviSii dostojanstvenik rimske
cerkve. ie zadnii torek %praznoval
V Baltimore petdesetletnico Svo-
iega maSniStva.
Very well. To jc njegova zadc-
Va. zadeva niegovih priiateljcv
in Sovernikov. Niti beSedicc hi ne
sprcg vorili. ako hi bila oStala 10
zadcva rimskc cerkvc. 4 bila ie
javni, DRAWN pomp. pri kteri so
sodelovali predScdnik. podpred-
Scdnik. ckSpredSednik. glava VT
hovnega SodiSGa. vcc Scnatorjev.
kongreSmanov in governeriov
kot Gastni gostie cerkve.
Rimski kardinal in predsednik
Zedinjenih draw sta prisla roko
v roki ma sijajno dekorirani oder.
Kardinal je incl ma sebi cell Gre
gala svojega urada. Oder ie bill
natlacen zastopnikov naSe Wade
IN rimske cerkve.
Toliko kar Sc tiGe kills ma
odru.
Sedaj pa pride drama. Pred
sednik Taft je ponizno sklonil
glavo pred kardinalom in koval
V zvezde njegov "plemeniti pa
trijotizem".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-06-13

Ste ze obnovili n~aroGnino PRO
letarca"' 49, &c 10 Sc niste. stori-
tie to takoj, da Sc VAN ne ustavi
lista.
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1911-02-08
Home Helps to Beauty

TO REMOVE SUPERFLUOuS
is II sale and harm-
less depilatory that is successfully
used in removing SUI erfluous halr
from face and forearms. 1t is sofa
by druggists and is pretty expensive,
as 1t costs dollar an ounce. but
even at hat price it is much cheap
er and more satisfactory than cleo
trolysis. Mix little delatone with
enough water to make paste anu
cover the skin from which you wish
to remove the hair; let 1t remain
two or three minutes; then wipe Off
and wash with warm water. II the
hair does grow again 1t Will pc
light In color and hardly discernible.
Two or three applications of della
tone will permanently remove 1t.
A SHAMPOO YOU WILL Llk E
The ordinary shampoo is a bother
and n torment; the eanthroX sham
poo is a pleasure and delight. Dis
solve n teaspoonful of canthroX In a
cup of hot water, pour a little on
the head at time, rub well, then
rinse with warm water. This sham
poo is so satisfactory because 1t pro-
duces an abundance of fine rich
lather that thoroughly cleanses the
scalp and hair. relieves itching
scalp, dries quickly and evenly, and
leaves the hair light, bright and
fluffy. Remember that, most soaps
contain alltali and alkali streaks the
hair and makes it dun and brittle.
TO PURIFY THE BLOOD -
Pimples and blotchos are an indica-
ton that the blood is out of order;
so is sallow complexion and con-
tinual tired feeling. Here is a recipe
for an fashioned home made
system tonic that purifies the blood,
arouses the torpid liver and aids III
gestion: Get from your druggist
one ounce Of kardene. dissolve it in
p pint alcohol and add enough
boiling water to make a fun quart.
A tablespoonful of this inexpensive
tonic before each meal clears the
complexion. removes liver blotches
and skin 'ruptions, restores lost APP
petite. tones up the system and rids
you of that tired feeling.
TO SOFTEN AND WRITTEN THE
SKIN-To clear up and whiten the
skin and secure that charm of
youthful freshness so much desired
by all women it is better to rely up
on a good lotion rather than pow
der. To get rid of the shiny or
muddy look in your complexion, dis
solve four ounces of srurmaX in 1R
pint hot water, and add two tea
spoensful of glycerine. Apply this
to your face, neck and arms, rub
bling gently until dry. This lotion
does not show or rub off like pow
der and is much better. 1t Is splen-
did for removing tan, freckles,
pimpleS and SallowneSs. AdVt
The Tacoma times. [volume] (Tacoma, Wash.) 1903-1949, 1911-02-08

refrained from disclosing the crime
that had been committed against
her honor because she was asham-
ed and afraid to tell.
Afterwards, when she learned
that she was about to become a
mother, she twice attempted sui
eide, but failed. Then she fled
from home and friends.
In Detroit she took refuge in
the Salvation army rescue home.
There, month ago, her baby was
born. From the first, the matron
said, the girl-mother showed a dis
like for the little enc. 1t took
great persuasion by the nurses to
get her to care for the babe.
One morning the baby was
found dead. The young mother
said that it had dropped from her
lap as she was bathing it. The
little ones head was fractured in
two places. DR. Davis testified
that the skull fractures must have
been caused by a severe blow, and
not a fall.
But the girl mother stubbornly
on the witness stand
that it was an accident, and the
jury sympathiZed with her.