Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-04-18
SNRT.

dualnejsi dogodek v z%ivljenju clo-
vekovem, in ne bi smela imeti
prav nobenega sociahega pomona
= kajti "a vsakega umrlega Sc
poraja obilo nadomestka in Stew
10 ljudi Sc vendar ne skrcuje.
Vkljub temu pa Sc je pOsreeilo
klerizijam vseh konfesij, da Sc je
smrt posameznika razblinila "a
dogodek socialnega pomona.
PriGeli so ma ia naein, da so
"duSni ~pastirji" proglasili "a emo
svojih dolznosti, da odvzamejo
smrti memo strahoto = kar je po-
lagoma postalo prav hyaiezna ma
loga s klerizije.
Tia je bila MANFRED vedno pri-
pravljena, da oskrbi posamezniku
"sreSno veSnost" :toda lie. pod 60
tovimi pogoji, XII Jill je narekoval
MEN lastni interes. Same oni, Xxi
sc je udanega izkazal kleriziji, je
smell upati ma parade: kdor pa Sc
je upiral, so mu grozili S peklens-
kim breznom in S hudicem.
&c pojmujemo zivijenje pleme-
Ma kot naturen process, o~bstojajoe
IL veenega nastajanja in premin-
javanja, pa izgublja smrt vso stra-
hoto tudi brez pomoei klerizije.
Kajti S smrtjo Sc neha "a posa-
meznika vse - prav vse. Postane
prah in pepel in sc vrne V sploSno
vecno izpreminjavo snow nature.
To preprosto, tako jasno resni-
co so klerizije vseh koufesij IL
kuSale re cd nekdaj zatreti 2 S
mi moznimi sredstvi: naravno,
kaiti smrt individija je zanje eden
najizdatnejsih virov dohodkov.
Ce cloveka navdate S "peklens-
kim" strahom pred n~eskoncnimi
mukami omega sveta, pac rad zrt-
vuje vse easno premozenje, Xxi ga
itak ne more wet $ seboj V wee
most, da odkupi "blagor svoje du-
Sc. Tia dobickanosni obrt zvrsu-
je cd nekdajlin povsod klerizija.
Zaradi tega je nj treba niti Pre-
k%linjati. Men meter ie has tako
opravicen, kot vsaka druga "po-
stena" obrt. Ustreza potrebam
Judi. katere dejanski obstojajo
in prejemlje cato stSjo mezdo. Sal
je dusno pastirstvS prav" tako ko-
ristna delavnost kot vsako drugo
~opravilo, XII lajsa in zadovoljuje
slabosti in potrebe Glovekove. Da
temelji ma neresnici, mic ne de. ST.
e pa - potreba pc religiji nj
neresnicna, marvec je jake reelna
in tudi groza pred veSnostjo je
lie p~reistinita. Ako Sc tudi tedaj ii
potrebi ustreza s sleparskim no.
kuspokusom: cato nj zadoScenje
mic mani vredno; in ce sc pregan-
ia strah pred vecnostjo- 2 raznimi
prevarami, je odresenje cd stra-
hu vendar reelno dobro.
Dusno pastirstvo je torej kot
pokic naturen produkt naturnih
razmer in osobito nature cloveko-
We.
Ali Sc to izpremeni, kot upajo
optimisticni svobodomisleci? Res
nicno, nepotrebno je, ubijati 81
glavo o bodoeih tisocletjih.
: Same nj mOramo zahtevati re
danes, da maj dusnega pastirstva
? postaja delezen samo, kdor obcu-
! ii religiozno potrebo in 81 zeli du-
/, snega pastirstva "a druge sc nj
Z treba brigati.
Protikulturno pa je, da Sc dr.
zave posluzujejo klerizije "a svo-
je posebne smotre in silijo moder-
ne inteligentne ljudi, da Sc pod
vrzejo vsem konsekvencam, XII IL
hajajo cd cerkev in kultov, vzdr-
zevanih cd drzave; to je hudodel-
stvo proti c%loveSkemu duhu, kate
ri sc ~razvija in Sc mora razviiati
presto po naturnih zakonih.
Drzave ~varujejo cerkve, pa o.
virajo ia prosti razvoj Gloveskih
dusevnih sill, XII ga natura zahteva
in XII bi ga morale pospesevati in
mu biti naklonjene - kakor bi
h,Io n,;b lo12nnet