Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-09-12

polju izobrazbe, umetnosti In So
elaine morale (mravnosti) pa Sc
L. d~elavstvo naravnoSt kolosalnO
dvignilo: To dviganje modernega
prolctarijata ma gospodarskem
duSevnem. moralnem. socialnem
in pravnem polju Sc ma zunaj IL
raia V tenn. da Sc je p%olozaj delav-
ca V goSpOdarskem in druzabnem
organizmu popolnoma izpremenil.
;zvrSil pa Sc j. preObrat tudi V
njrgovi Socialni %ZaveSti. Moderni
drlavcc igra este druga6no ulo-
go nego njegov prednik V prejS-
niih cash. d~anaSnji delavec Sc
svnjcga pomona tudl zaveda; Ia
hrlavec ina fino in viSOkO razvit
cut IA Svoio veljavO in svoi po-
men V druzbi in niegova razrrdna
zavest Sc ie r~azvila do moGno IL
raIrne samozaveS;i, ki So ma maj
boise oznaGi Z bcScdami nemSke-
~ pcSnika Schillcria so hoch
grStcllt list kcincr auf der Erdc.
daS ich mich SELLER nchcn linn
verachte,' (Tako viSoko nihcc ma
svetu ne Stoji. On hi sam sehc po-
leg NIGGA zanirevql) TIA proletar-
ska samOveSt. XII ie Samo izraI.
nekak odSev vi;jega %polozenia
modernega drlav>kcga razreda. je
hrczdvnmno nairndo>tnciSi poiav
srlanio>ti.
Da So .ic mod,rni p%rolctariia'
dvignil tako viSnko. paG nj pripi-
Sati morda kakemu >rr;nemu stu
Gaiu ali pa cello blagohotnoSti in
uaklonienosti gornjih >loir>: e..
nikakor ne. v>e To ir NamolaStno
delo d~clavskcga razreda Samcga (:
: to delo So ie iIvrSilo proti cd
pnru in V boiu prot iIkoriSGc-
valccm. Iii so 81 Y wen 4 drZavu
in ccrkvijo ma vSr mogoGe nacine
prizadcvali. da hi Y vSNkrm oziru
ovirali in %prcpretili o>voboditrv
d~elavstva: polozaj da~nainjega
proletarijata je rczultat modrrue-
GA razredncga hoia. Naravuost
komiGno je. 60 danes vladajoti
razred nekakim z~adoSGenjem pO-
udaria. da iivi moderni drlaver
holjSc la Sc ga viSir ccni in la
lima tudi wee pravic neco pref Ia
raIrei ravno ne pomisli. da j. bill
sam has Use poiZku>ll. da hi de
lavstvo potlaGil ter "a oropal ME
govih pravir. Prnletariiat flames
lahko : ponoSom recc. da So ir
dvignil IL Svoie lastnc moci. :
svoiim lastnim dclom.
Ako iSccmo Pc vzrokih. Xxi So
p~"vIrotili Ia moeoGni polet DELAY
Skrga razr"da. potem naletimo ma
r"iaN. Xxi nam y hipu odpre oGi.
zdruzitev dclavskih mas V mo-
gotnih organizaciiah. he V prvih
'rSetietiih preiSnjega Stoletia
nnidrmn za1ct5c in poi1kuSc Y tel
Smeri i'm po>rhno 50 ~ kroia:kl
nomo6niI Nil.irm Weitling ma tenn
poliu odlikOval kot organization in
agitator. Nato sta Marx in Engcls
dvignila >Voi gla> in zaklicala We
soljnemu delavstvu Svrta "'Pro-
letarci vseh dciela. zdruiite 50,
III napOSled il Ferdinand Lassalle
pololil tcmcli moGni politiGni or
ganizaciii. 'SploSnemu nemSkemu
drustvu' (Allgemeincr deutScher
Arbeitervercin). Tudi V strokov-
nih koaliciiah (zdruiitvah) SO Sc
lrli ~zdruicvati in kot trctia orga-
nizaciiska oblika So ic razviio
zadruznistvo. Cesar 81 pref mai
vctii optimiSti nit, V naismelejSrh
>an.iah predstavljati MISC upali.
10 ic hilo scdai gotovo deistvo:
mogornc organizaciic y cnomitni-
mi cilji in bogatimi Sredstvi {:
hrezupne borbc nediscipliniranih
IL neizobrazenih mas so Sc razvile
do Orgagniziraneya ra2rednega
hoja. XII ga prijateli in ncpriiatell
opazujeta L raStoGim ohGudova-
MEM.
Mi. liudic scdanjosti. XII 81 dobe