Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-11-21
BRITISH SOCIALIST PARTY.
London, Sredi oktobra.

socialist gotovo CENT? vaznost
dogodka. Xxi pomeni IA delavsko
politiko ma A~ngleSkem zaGetek
novega %zivlienja. V Manchestru
so Sc zbrali ZaStopniki raznovrst-
nth strut an~gleSkega socializma in
so sklenili uStanovitev enotnc So
gladstone Stranke. Veliko delo.
XII so ga navduSeni propagatorji
socializma V Neliki Britamiii ze
veckrat poizkuSali, Xxi Sc pa je do
Sle.i vSakokrat razbilo oh zapre-
kah malenkoStnih nasprOtij veci-
noma Y nazorih o taktiki. je Sc
daj dovrSeno. In zdaj Sele posta-
ne angleSki socializcm tiSti poll
tiGni faktor. Xxi hi bill moral biti
le davno pc Starosti angleSkega
delavSkega gibania in pc moGi.
angleSkih StrokOvnih i'm goSpodar-
skin organizacii. Bio ie narav-
most abnormalno. da socialist
ravno ma AngleSkem MISC mogli
priti Do prave politicne veliave.
Ic Y predmarksiStiGnih cash ie
poganjala SocialiSticna idcia V tel
dczeli lepe cvetove, Ge tudi ma
utopiStiGnih gredah. Marks san
je tukai prezivel velik del Svoje-
ga zivl.ienia in opravil yclik kos
Svoiega epohalnega della. Mnogo
drugih socialiSticnih znanStveni-
kov in propagandistov IL vSeh
krajev Europe je tukaj nahajalo
svoje ~pribezaliste in Svojo delav-
nico. Prva internacionala ie tu-
kaj imela Svoi sedez. SocialiStic-
ma ideia ie naSla oG,tod Svojo pot
V mnoge k%olonije in ie Y nekate-
rih us1varila mogoGne. vplivne
organizaciie. AngleSka strokovna
organizaciia ie dolgo v~eliala ma
vSem kontinentu "a vzor. Ali do
krepkc SocialiStiGnc Stranke la
stni deieli lie nj moglo priti.
Med razliGnimi vzroki. XII so
ovirali to Stremljenje. je vSeka-
kor tudi takozvani angleSki kon-
S~crvatizem. &c sc govori o social
Emu. hi bilo miSliti, da .je to alb
surdno protislovje. pa je vendar
lie nekaj Specificno angleSkega.
Socialism tel dezeli nj bill prav
"a pray nikdar COLO poSnemanje.
Socialistitnc teorije so tukaj rast-
lie ma raznih Itch. Nth propaga-
tori so pOgostoma delali popol-
noma neodvisno drug Oh druge-
Nj Guda. da ic naloga. Xxi so
81 .io nadeli. pogoStoma ~presegala
Nth moGi. Ianimanje cnega ie
preZrlo TO. ~pOZornoSti drugega je
uSlO ono: tako So poSamczniki
prihaiali do sklepov. XII so Sc V
glavnih potezah viemali. V razno-
vrStnih detailih pa razhajali. Ma
Stajalc so lokalno ali pa personal
no locene sole in s%truie. Xxi 50
Uncle pOgOStOma nekaj. Glovrk hi
kOnfeSiOnalnega ma sebi in
pray : konfesionalno trmo so po-
drzavale locitev. g~ledaioGe $ paz-
neiSim oGesom detailne razlike
kakor pr%incipielno SoglaSanje.
Stirikrat so Sc izialovili poizku-
81 zdruzitve. Idai Sc ie posrecil.
Nj dvoma, ia so zadnii delavski
veliki dclavski boii mnogo pripo-
mogli. Vclikc stavkc m%ornariev.
ulitnih dnlavccv in zeleznicar.iev
so pokazale delavccm. da so veil
ka bojna sila. y niihovim naSto-
pom V tenn mczdncm gihanju. I
njihovim uspehom pri vladi in pri
podictnikih .je pa Silno konStra-
stiralo pomanikanjc rednega po-
litiGncga vpliva. Ma tiSoGe delav-
cev Sc ie tiSte dni resno v%praSeva-
10. kako hi bilo lahko marSikai
drugaGe. Ge hi mogli ma politi1
mem poliu rcdno razviiati tako
moe kakor tedaj V Stavki. Poll
titno nasprotje med delavStvom
in burzoaziio Jim nj bilo Sc mix
dar tako ocitno. Tako so So pri.
pravila tia "a zedinienie in uspeh
je bill konferenci p~ravzaprav ze
naprej zaiamGen.
Seslo Sc .ie 21S delegatoy XII so