davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

church will not be held until October
5th, on account of the Brookings coun-
ty fair.
At the Baptist church Sunday Sept.
IT: Morning services at 1890 subject
Is Personal Holiness Necessary to
Salvation? Evening services will be-
gin at 1880 with a song service. Spe-
cial music. Topic for evening SER
mon will be to Pretty Girls on True
Beauty. Wednesday evening Bible
Study at 1880 in church parlors, you
are invited.
o. o. Sande will preach in the Miss
ion House Friday evening at 1880 and
Sunday afternoon at three o'clock and
Sunday evening at 1880. All are cor
tally invited.
Rev. A. F. Won Tobel, the new pas
tor, is expected to occupy the Pres
byterian pulpit next Sunday.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14
LET US PRAY"

A sight TO make angles weep and
ordinary people take TO the woods:
John Longstaff and Senator Crawford
marching down the political highway,
arm in arm, carrying a banner on
which is inscribed Down with Taft;
LaFollette for President The band
will now play See, the Conquering
Heroes Come" after which Elder Bas-
ford will give a short dissertation on
Reform what is Reform No col
lection-Iroquois Chief.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

The government has brought suit
against the Milwaukee road for vio-
lation of the federal time service law,
and the case will be tried in the
United States district court at Aber-
deem. The charge Is that the com
pany worked its freight crews more
than the sixteen hours prescribed by
the law, and the penalty in case Of
conviction is $500 per mar for each
violation.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

TIE L. s treasury department is
after The Chinese government which
persists Il 5ts eDdsa-or 10 import
artificial colore5 tea into The United
StEtes. a law prohibiting this was
passsc some time GEo and i has been
carefully adhered 70 ty the Japanese
nut the Chinese somehow or another
have l~eu able 70 evEde r. successful.
". Might be & good idea 70 set Doc.
Wiley after them.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

Most people eve beard that there
wa 10 be an exposition az San Diego.
Califo-niG, in 1916, as well as one in
San Francisco. until a resolution ask
ing the President 70 invite Mexico
and South American countries 10 par
ricipate, was introduced last week in
congress. Congressman Mann amend
ed the resolution 10 provide that &C
ton be taken by the president for San
Diego when the city has furnished a
site and has two million dollars in
sight They undoubtedly expect your
Uncle Sam 20 furnish the latter.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

1.-THE Man Higher Up" by Henry
Russell Miller, is a story Of American
business, political and society life
that stirs and inspires. It will ap-
pear in these columns in q few weeks.
Get in your renewal to the Register
for another year as you can not at
ford to miss 1t. 1t will be the great
est story over run in this paper.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

The city council at their regular
meeting last week ordered the city at.
torney to prepare an ordinance pro-
hibiting anyone under sixteen years of
age from driving an automobile.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

The people of Sioux Falls are con
templating spending three hundred
thousand dollars on their water sys-
TEN. Doesn't look as though they
were afraid OF the future Of either
Sioux Falls or South Dakota.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

The prohibltionists OF this state do
not like the idea of prominent gov
eminent officials hobnobbing with the
brewers and have voiced their sen
timents quite plainly in a protest to
President Taft.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

The Observation-Disclosures Re-
publican league OF South Dakota at it's
recent meeting endorsed the candidacy
of Senator Robert M. LaFollette for
president.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14
First prize at Huron looks good to us.

A Chicago woman who has been
married five times in the last nine
years, declares that marriage is not
a failure. Evidently 1t is not with
her.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

BE sure to attend the big Broot-
ings county fair next week.
The Brookings register. [volume] (Brookings, Brookings County, S.D.) 1903-1971, 1911-09-14

Always Sure, Brookings County
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21

stranko, ker drugaee je podoben
porednemu decku, XII pokaze Cd
rasenemu cloveku osla, da potem
zbezi, je nastal pc dvorani taksen
smeh, kot ce bi kdo zalucal med
obcinstvO bombo = smehljivko.
"Drugu" so pa leteli klici V OBJ
raz: "Pojdi doll! Zakaj pa holds
ma oder ako mic ne yes? UGi Sc!
Ali hoces slovenske delavce spre-
meniti V skebe7 Pojdi sc solit!''
Trem "drugom" cd S. L. P. pa
ne smemo zameriti. Zmozni so DO
pomona lie srbskega in hrvatske-
ga jezika, IL cesar zakl.iuGimo, da
MISC do picice razumeli Zavertni-
ka, sal drugace je skoraj memo
goce, da bi prihajali S takimi be-
dastocami V javnost. Mi upamo,
da sc poboljSajo in da bojo kma-
lu clani socialisticne stranke.
JugoslOvanski soc. klub je ma
tenn shodu prvic stopil V .javnost.
II vspehom smo lahko zadovolini.
Razpecali smo mnogo socialistic-
mega ctiya, "a strajkujoGe brate V
WeStmorclandu in je prebitka
$l2. Ieleti je lie, da bi Sc taxi sho-
di prirejali veckrat in vselej mem
jail tudi precinct govora. Posebno
mladim sodrugom. XII imajo dar
govora, je ~priporocati, da Sc pri-
dino ~vdelezujejo debat ma klubo.
viii sejah, ker Sc tenn potion vez-
baJo Ia javen nastop ma ljudskih
shodih.
Socialist moramo V javnost.
ako hoGemo, da socialistiGna ma
celia prodro naiSirSe kroge slo-
venskih delavcev V Ameriki. To
Sc pa najlaglje doseze z razSirien-
jeh soc. ctiva in .iavnimi shod;.
j. NJ.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
Oregon City, Oregon

CenJ. sodr. ured. "Proletarcal'
&c Sc 2 delom ne zacne. tudi n
more biti o MEM govora. Taxi
smo mislili tudi tn glede ustand.
vitve socialisticnega kluba. Cd
vorllo Sc je STEER dosti semtertjef
JAZZ SEN socialist it'd, a zagrabitt
Sc lie nj hotelo, da bi Sc organizit
raj soc. klub. Konecno smo sli ma
delo in -. jan. ustanovili zazel-
Jeni klub, katerega smo prikliuei-
Ii Jugosl. Soc. Zvezi V Chicago.
Lahko 81 mislite. da je to vznemi-
rilo klerikalne Shape, "a kterih de-
JAMIE pa Sc zavedni -delavci v klu-.
bu toliko zmenijo, kot "a lanski
sneg. klub dobro obstoii in DO Sc
bolje, ker smo III Zadnji sell "a
kljutili, da maj vsak clan pridobi
"a prihodnjo sejo vsaj pc enega
novega clana. Mas napredek je
odvisen najpreje cd dobre orga-
nizacije. &c bi sc delavci bolje
druzili, hi kapitalisti re davnaj
spoznali, da jim bije zadnja ura.
Toda delavci Sc necejo politiGno
druziti, oni raje glasu.jejo "a ka.
pltallste. Tako Sc dogaja danes
Sc V veliki vecini. Tako ie bilo tu-
di V jeseni tukaj. Zmagali so de-
mokratje in casopisje poroca, da
81 delavci MISC Sc nikdar zbrali
slabejo Waldo nego Ii V ieseni. NJ
noben naGin nocejo delavci seV
dobro. Tukaj je kandidiral
state senatorial w. f Dimick, -
Je pred volitvami obljubil, da -
zastopal osemurni delavnik "a n
zavo Oregon. in da DO vse naiboE
Sc IA delavce. Res, Dimick je IN
izvoljen, ampak ostalo .je vse II
starem. Kapitalisti in njih DIN
so zmagali, gromenje DimickA
utihnilo, pc fabrikih Sc della
Il Is ur, kakor preje. SploS1
sc pa govori. da tacih lumparf
sc sploh Sc nj godilo V OregonsE
zbornici kot seda.i.
Use to jasno prica, da .ie treBs,
da sc delavstvo organizuje ma
svoJo pest politicnih klubih,
kajti lie ma Ia nacin bo kos svoii
nalogi in gospodar svojih razmer.
Socialisticen pozdrav!
Organization soc. kluba st. 10.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
ZAKAJ Sc BORING SOCIAL
STI?

Clovek ~potrebuje "a zivljenje
hrano, obleko in ~stanovanje. Ako
ina clovek hrano, obleko in sire
no mad seboj, Sc .je kaj lahko bo-
RITZ "a svobodo, sploh "a najviSjo
palmo kulture. Ako hocemo pro-
ducirati hrano, obleko in stano-
vanja, moramo imeti stroje. Fem
liza sama ne zadostuje "a GloveSke
potrebscine. CloveSka delavna moe
pridObiva surovine in zivez liz zem-
lie, S TEN da ustvari stroje, kate
re rabi pri pridobivanju ziveza in
surovin. Kdor je gospodar zemlje
in strojev, gospodari tudi S Glo-
vesko delavno mocio, je gospodar
ljudske svObode in cloveskemu
zivljenju.
Dandanes so pa stroll in zemlja
zasebna lastnina manjSine, XII Sc
nitro krci Z vsakim dnem. Dokler
S strojem lahko della en- sam clo-
vek, tedaj nj v stroju tiste veil
kanske sile, XII spreminja ljudske
mnozice V tope suznje. Ako pa
stroJni obrat postane konpliciran,
da je "a MEGA treba vecje stevilo
~izvezbanih delaveev, tedaJ vpljiva
ma zivljenje SirSih 1ludskih kro-
COY. Lastniki takih strojnih obra-
TOW postanejo vladajoci razred.
In Gembolj sc krci stevilo last
nikov strojnih obratov tolikor
boil raste Nth moe. Ljudstvo po-
staja z vsakim dnem boil odvisno
cd Nth, nazadnje imenuje svoji
lastnini lie Sc svojo delavno moe
dusevno in roGno, vse drugo je pa
lastnina lastnikov strojnih obra-
TOW, XII Jill nazivljemo kapitaliste.
Socialist sc pa ne strfinjamo,
da bi pescica ljudi vladala YES
svet, odlocevala in obsoiala kar
pc cele narode ma smrt vsled lako-
tie, ako take odlocbe koristijo ka.
pitalistieni manjsini. Socialist pa
smatramo kapitaliste IA trote v
cloveski druzbi, "a ljudi, XII ne Sc
/ jejO in zanjejo, marveG lie vzivaio,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21

XII so pOpOlHOInd nepotrepni I'd op-
stoi cloveske druzbe. Cloveska
druzba lahko obstane brez kapi-
talistov, ker ne producirajo mic,
ne zvrsujejo dusevnega in roche
ga della, marvec jemljejo sadove
drugim, XII so Jill ustvarili z de-
lom svojega una in rok.
In delavci so tisti razred, Xxi v
cloveSki druzbi najveG trpe vsled
razredne kapitalisticne Wade. In
ysled tega so delavci najvee inte-
resovani, da Sc spremeni obstojeei
druzabni red in naGin proizvodnje,
da sc podruzabijo (socializirajo)
VISA obratna, prometna in proizva-
jalna sredstva, rudniki, premogo-
kopi in zemlja, sploh tudi vsi ma
ravni zakladi.
Danes sc proizvaja brez naGrta,
kar tie en- dan. To nam ~pricajo
gospodarske krize z groznimi
vGinki in posledicami "a delavce.
Kapitalisti dovoliiO delavcem pro-
ducirati v svojih podjetjih vsled
divje in breZnacrtne konkurence,
Ge tudi je trg re prenapolnjen z
blagom, n~adejajoG Sc. da vnicijo
Svoje konkurente. Della sc S pol
MIN parom pc deset ali Sc veG ur
ma dan, ne zmeneG Sc kaj DO z de-
lavci, ce pride kriza. Ko prihrumi
kriza, zapro %tvornice, delavce spo-
dijo ma cesto, sami pa vzivajo sa-
dove, Xxi SC Jill vstvarili delavci.
Ia take razmere V GloveSki dru-
zbi MISC socialist. Proti MIN mo-
IA biti tudi vsaki delavec, XII nj Sc
priSel oh pamet.
Socialist smo prot taxi cloves
Xxi druzbi. V kateri Sc proizvaja
divje. Socialist smo prot temu,
da bi eni delali pc deset ur dnev-
no, drugi pa postopali in lenarili.
Socialist hoGemo, da sc delo raz-
deli med vse pravicno. Kdor je
zdrav in odrastel, maj della. z MOI
gam ali pa z rokami sebi in vsem
drugim liudem korist, ako hoGe
ziveti. Zdravih in moCnih lenuhov
nj treba V cloveSki druzbi. IL srca
pa ~privoScijo socialist vsem lenu-
HON njih izdelke. Mice Jill ne BIO
zavidel radi Nth.
Dajmo lenuhom, kar gre lenu-
HON, delavcem pa kar je njih!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21

napreJ bono MARSHALL do MAJ.
popolne image.
RoJaki, Xxi so brez della. ma; =
kar ne hodijo semkaj, ker hi hi;
prisiljeni skebati in nam kv,r;,;
BOZ "a boljso bodoSnost. Ko h.
strajk koncan, pa lahko.
Pred kratkem smo ustanov;l;
soci~jalisticen klub. Ampak slo.
vencev je tukai Sc mnogo. k; %
trde glave, in ne vedo, da lie to
edna stranka delavcev.
III starokopitnezi sc boje. da h;
bill vsled tega k%vitani, 6e hi sna.
dali h klubu, Ne vidiio pa ne. da
so Jill kapitalisti kvitali vseeno in
da so kvitani vseeno, Ge spads;o
kan ali nikamor. Ker je tenn ia.
ko, potem je bolje, da Sc ljudie
zavedajo tega in Sc organizujeio
Pred nekaj tedni je V TEN okra-
ju zgorel kompaniiski haus. Ma.
ravno je kompanija takoj sunni.
ella Strajkarje in je dala vsled tie,
ga slediti zloGince krvnim psom.
Pse so prignali direktno pred hi,
so strajkarjev, kteri pa MISC kaza.
Ii nobenega ~razkritja in nisa no
tell iii V vezo, vile temu. da 81
Jill Serifi nabijali S pasovi. Konec
no so poruSili vrata $ silo in udr
Ii V hiSo, a psi so jo takoi ubral
ven, naravnost k mesarju, kiel
je uhajal duh suhih klobas in pa
Sunk. Sumnja je vsled tega cd
padla cd Strajkarjev.
RevScina in beda je V tenn kra
ju velika in vse to radi tega, kel
nam preobjestni premogarski ba
roni - lenuhi ne privolijo nasif
zahtev.
Zelec Proletarcu mnogo vspe
ha, ter pozdravljam vse zaved
lie delavce.
John KoSir.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21


10 nj mic bolje. LIE da nas to ne
SINE tolaziti. Delavstvo mora skr-
beti Ease, ker ne bo nihGe drug
skrbel zanj. In posebno social
sticne izobrazbe mu ne bodo po-
dajali ne liberalci, ne klerikalci,
ne lie cato, ker je sami nimajo,
ampak tudi cato, ker MISC tako ma
glavo padli, da hi 81 sami vzgaja-
Ii nasprotnike. Kakor Sc mora de-
lavstvo osamosvojiti ma vsakem
porju, tako tudi V izobrazbi.
Emo sredstvo delavske izobraz-
be, O katerem smo re nestetokrat
govorili, je Gasopisje. Temu je pri
mas trdno postlano in sicer mai
veG zaradi tega, ker izpolnjuje
svoio pravo nalogo in ker je med
nasim ljudstvom premalo socializ-
ma. Odtod tiste vecne tozbe, da
so socialisticni casopisi pretezki.
Bila bi pa vendar ~najveGja nesre-
ca, Ge bi Sc socialisticni list hotel
ravnati pc teh tozbah, kajti te-
daj bi ne smell biti vec socialist
cen. Ia vsakovrstne marne in CEN
ce hi bila Skoda vseh velikih zr-
tev. Xxi jim zahteva izdajanje soci-
a~listicnega casopisja. To je itak
re preobilno preskrbljeno V dru-
9Th Gasopisih. SocialistiGen list pa
mora vzga.jati socialiste. To je
njegova naloga.
Toda list je lie emo sredstvo.
Vazen je, ker trajno vpliva ma
svoje citatelje in ker je vedno pri-
pravljen ma boz z nasprotnikom.
Enega pa ne more izpolnievati :
List ne more dajati d~elavstvu ST.
stematiGnega pouka. Tudi knjiga
he more tega, dasi je tudi ona ze-
10 vazen pripomoeek.
Ia sistematicen pouk je treba
Sole. PoizkuSalo Sc .ie tudi S TEN.
Uspehi so bill dOslej nezadostni.
Razlogi so zelO enOstavni. Pri-
manjkovalo .je ucnih moci, pri-
mernih prostorov veGinoma nj BIZ
10, sredstev, brez katerih sc mic
ne opravi, Sc mani. Najvecje zlo
pa ie menda to, da nj bio prave
organizacije, Xxi bi skrbela, da Sc
odpravijo nedostatki.
u vsestransko dobro voljo hi Sc
pa gotovo priSlO tudi tenn tea
YAM V okom. Tudi "a re obstaja-
jOee organizacije, prav posebno
"a strokovne, ie vazno, da dobe
Nth clani boljSo izobrazbo, ker
Sc brez ME nikdar ne bodo resili
omega fla, XII ga najbolj cutijo
Fluktuacije svojih clanov. &c bi
tie o~rganizacije resno .pomagale,
bi Sc lahko ustanovila uGna orga-
nizacija, katere uspehi bi desete-
70 poplaGali vsako zrtev.
o tenn poglavju DO tore.j treba
resnih besed.
"R. P"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
Kenosha, Wis.

Cenjeno uredniStvoi
Iopet sem Sc namenil porocati
o tukajSnih razmerah.
V tukajSnem mestu .je 9 socia-
listicnih klubov devetih razliGnih
narodov. Ker smo gledc organiza-
cije trdni, smo sklenili. da zdru-
zeni nabavimo svojo dvorano. u
speh posvetovanja .je bill ia, da
smo kupili privatno Solsko po-
slopje in sicer "a svoto 5000 do
larJev. GotovO Sc DO to komu Gu
dino zdelo cd KIDD smo dobili toll
ko svoto, ne da bi posiljali svet
kake okroznice ali prosnje "a
gradnjo donna, kakor .je med ma
mi V modi.
Poslopje je re ma polovico pla-
cano, & nismo sli ma posodo nit k
Rockeffelerju. Poslopje Sc splacu-
je $ prodajo delnic, katere so pc
so. Vsak cd sodrugov ina DO e.
no teh delnic, in eni tudi wee. Del
nice sc placujejo tudi ma obroke
pc 80 ct, ali en- dollar ma teden.
kadar je kdo uplaGal svoto SO.
pa dobi delnico. Dne %. febr. je
bila s%lavnostna otvoritev tega So
ciJalistienega donna. SlavnoSt je
otvoril sodr. III. Denis $ primirnim
nagovorom. "a MIN je pa govoril
o pOmenu ~Zdruzenia sodrug Min
kley, alderman V Milwaukee. y
dvorano "a obdrzavanje sci ie
zdruzena tudi citalnica.
Marsikdo bo mislil, da .je to mo-
goce lie V Kenoshi, tOda JAZZ mi
slim, da sc da to pOvSod ~izvesti.
lie solidarnosti in organizaciie je
treba.
Tudi ne recem, da so tn vsi slo-
venski delavci zavcdni in da so
or%ganizirani V socialistiGnem klu-
bu; ne Sc 1e preceJ taclh, kl nlSo
ne tic ne mis-, ali 2 drugimi bese-
dami, Xxi imajo Sc mreno ma oGeh.
ampak ma tie Sc ne gleda. &c bodo
hoteli biti v%poStevani, bodo mo-
rail- priti k nam mi ne poidemo
k mimi
NaSa hala je odprta vsem. kdor
Sc hoce izobraziti in da ina smi-
sla "a organizacijo. V hall .je elek-
tricna r~azsvetljava in vse moder-
ne udobnosti, ktere Sc pr takih
stavbah zahteva. JAZZ hi svetoval
nasim ljudem, XII Sc drze Sc vstran
cd pas, da gredo malice V Halo,
mogoce jim Una elektrika prisve-
It'll V mozgane.
Pozdrav ma vSe sodrugei
Ig. Radovan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
Adamsburg Pa.

Cent. sodrug urednik!
Premogarski baroni V Westmo-
reland, so Sc vedno trdovratni ::
nit ne zmenijo Sc, da hi nam dali
nase pravice do ~zivljcnia. Emo
stvar smo pac dobili, to je, da i
mamo uni.iske policaje, kateri mas
vsaj ne COMIC, kakor so mas de-
putij serifi.
Preje nismo smell niti skupai
korakati, sedaj st to pa re lahko
zgodi. TAX demonstrators mars
smO imeli dine 81. febr. Cd zdai V
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
MIR PRED VIHARJEM.

Evo, nekaj dokazov, Xxi nam INA
clio sedanji in prihodnji polozaj
industrije.
Trgovski potnik (za jeklo, zele-
20 in drugo), Xxi zastopa tvrdko
vredno 80 milijonov dolariev, ie
rekel osmim veletrgovcem: "Osem
let delam Ia tvrdko, pa Sc nisem
dozivel tako slabega januarja kot
letos." Pritrdili so mu vsi. In ma
daljeval je: "V zalogi imamo Sc
33 in emo tretjinko odstotkov ku-
pljenega blaga V zadnjem letu;
priblizno - In IL polovica cd
stotka pa Sc nj placanega, Xxi smo
ga prodali minolem letu."
Neki drugi trgovec, Xxi je V tr-
govski zvezi $ Standard Oil druz-
DO je rekel: pet let sen V zvezi
Z druzbo. Ali tako slabega leta Sc
nisem dozivel.'
Neki mormonec, XII obdeluje vi
nograd ''svetnikov p~oslednjega
dne', Sc je izrazil: "V New Yor-
ku sem govoril s svojim prijatel-
jem, Xxi je V tesni zvezi z najvec-
JIM bankirji. Povedal mi je, da
denar postaja to leto redek ma tr-
gu, da bodo zapadne banke sko-
raj estate brez mega"
IelezniSki strojevodja d. r. G..
druzbe je dejal: "V oktobru mi
nolega leta smo V Denveru imeli
zelezniskega osobja Ia 80 vlakOv;
en- mesec in pol kasneje pa lie Sc
"a enajst vlakov. Skoraj diva tisoc
praznih his stoji sedja V Den
veru.'
Mir nastaja pred viharjem. Mir
%nastaja V ~industriji pred krizo -
pred polomom. Nekateri kapitali-
sti trdijo, da .je kriza neizogibna,
da re trka ma duri, drugi zopet
pravijo, da pojde mimo mas.
kdo ina prav, kdo govori resni-
co? Kdo mai ugane? Delavci ne
morejo izreci pozitivno emo ali
drugo, ker nismo gospodarii indu-
STRIFE in de%narnega trga. Kapita-
listi bodo prikrivali krizo do zad-
MEGA. Eni Sc bojijo, da Jill kriza
vrze zopet V proletarijat, drugi pa
vedO, da BIO kriza odebelila NTH
denarni mosnjicek. Delavci bono
zvedeli "a krizo, ko bodo kapitali-
sti drug "a drugim zapirali tvor-
nice in DO banka bankrotirala "a
banko, ma naSe duri bodo pa tr-
kali zopet beda, ~revScina in Ia
kota.
Prijetna pesem zivlienja Sc da-
lei pole po - banknotah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
Virden, Ill.
Sodrug urednik 4!

SOuruS Z
Premogarske razmere v TEN
kraju in kakor Sc cujc pc celem
lllinoiSu, MISC take, kakor Sc .ie
pricakovalo v jeseni, ko so zaceli
premogarji pc vecmeseGnem STRAIT
ku zopet delati. Tistikrat Sc .ie'
splosno mislilo, da bodo premo-
garji pc strajku gotovo deli casa
delali s polno paro, kar Sc pa nj
zgodilo. V mnogih premogokopih
so V zadnjih dveh mesecih s po-
slovanJem popolnoma prenehali;
v druzih je pa komaj polovico del
lavnih dni. To je: eni delaio RI
stir, drugi pc tri, eni pa &c.
diva ali eden dan V tednu.
Tukaj sta diva premogokopa.o
enem Sc della pc tri ali stir dni V
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21
NASLOV tADDRESSl;
"PROLETAREc"
2l46 Blue Island ave. Chicago, Ill
SOCIALISTICNA IZoBRAZBA.

Il naraScanjem sociallstiGne
stranke postaja vpraSanje social
stiGne izobrazbe organiziranega
delavstva cd dine do dine boil pc
rece. Komurkoli je ma bodocnOsti
stranke in delavskega gibanja
sploh kaj lezece, mora p%riznati,
da brez temeljitega socialisticne-
ga znanja ne dobimo podlage, ma
kateri bi bill mOgoc trajen r~azvoj.
Tako enostaven socialism ven
dar nj, da bi ga mogel delavec do
wolf temeljito spoznati in razu-
nett brez nauka. Sal objema So
cialno ~vpraSanje vse panoge XIV
ljenja in to pole .je tako obscene,
da ga ne more nihGe objeti S sa-
MIN cutom.
Mice ne nor biti prepriGan
socialist. ce he poZna socialiZma.
In da nam zelo manjka takih pre-
pricanih socialistov, da vsled te-
ga tudi vsi naSi vspehi MISC taxi,
kakrsni bi lahko bill in kakrSni
hi moral biti, je pac tako gotovo,
da nj treba posebnih dokazov "a
to.
Delavec, XII e pozna in z
me socializem, DO vedel, da "a
njegov raZred nj reSitve brez So
cialnega preobrata Menu DO ia
sno, da je raZredni BOZ neizogi-
ben, da Sc morajo "a ia boz zbrati
vse delavske moci. JaSno mu BIO.
da mora delavstvo zmagati. ce lie
more dograditi svojo organizaci-
jo ia politicnem. strokovnem in
gospodarskem polju. In ce DO incl
to spoznanje, ga ne DO mic ma sve-
tn moglo odvrniti cd edine prave
pOti.
N%asprotno pa BIO delavec brez
dobrega socialisticnega znanja
vedno neZanesljiv. Vsaka demago-
gija mu lahko postane nevarna.
&c mu more n%asprotnik postreci
Z lepSimi frazami kakOr socialist
- in to res nj tezko - ga bo lah-
ko premotil, ga DO lahko odve-
del V drug tabor, tako RADICAL
delavsko enoto, unicil delavsko
bojno moe in tako z delavsko po-
moGio osleparil delavstvo.
Lahko Sc pravi, da socialistov
brez znanja sploh nj. Kdorkoli 81
dOmislja, da je socialist, pa ne po-
n socializma, Sc mott SAN o Sc
bi. Lahko je clan strokovne ali
gospodarske organizacije, lahko
je prijatelj ali pristaS stranke, to-
da socialist Sc nj. Stranka Sc ne
more mani zanssati in nikdar sc
ne more vedeti, kteri veter ga cd
pihne.
Kakor demagogija n%asprotni-
kov, tako tudi osebne simpatiie
ali antipatiie ne bodo mogle pre-
motif resnicnega socialista. Kaj-
ii vedel DO, Ola so nacela neka.j
druZega kakor osebe. V organiza-
CHI ne BIO, ker so mu oci ali brki
tega ali omega sodruga vSec. pa
tudi ne no uhajal IL organizacije.
ce mu obleka ali manire enega ali
drugega sodruga ne ugajajo. Me
gova discipline bo utemeljena v
spoznanju, Xxi ga BIO varovalo vsa-
Ike zmote temperamenta.
A Sc lie kadar bono imeli do
wolf takih sodrugov, bono lahko
napredovali.
Kako maj Jill pridobimo9
To je v~prasanje, kateremu Sc
ne smemo ma nOben nacin wee IL
ogibati. Kajti elm wee imamo pri-
stasev, TEN vaznejse in aktualnej-
Sc je to v~prasanje.
Tezave so res velikanske. Zlo
nj samo med delavstvom, ampak
ina globoke korenine " Stevens
KEN narodu sploh. Med burzoazi-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-03-21

Prijetna pesem zivljenja sc da-
mes pole po - banknotah.