Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-05-30
"a pomiloscenje. In najbrz Sc bo
okrvavljeni ear tudi VIDAL prosnji
svojih pozverinjenih hlapcev.
DIAZ JE PADEL.
Bivsi dictator in tiran ma begu
spanijo. - Revolucija je
Zmagala.

Porfirio Diaz, meksikanski car,
meksikanski Bismarck. okrvavlje-
nj dictator, kteri je 80 let vladal
Z zelezom in krvjo, je koncno pa
del. Pod pritiskom svojih lastnih
priStaSev, ko je videl. da V %resnici
nj nobene reSitve wee. ko so una
goviti ustaSi cd vseh strani toxic
rekOc 0klenili Meksiko City, je
%. t. IN. klavno naznanil svoi cd
stop hinovsko tozeG, ida tega nj
z%aSluzil' in drugi dan. V sOboto,
Je starr tran skrivoma S svojo
rodbinO in z mocno strazo smuk-
nil ma Wax ter Sc odpelial prot
Vera Cruz. Tamkaj Sc je ubegli
dictator magic vkrcal ma parnilI
in odplul V Evropo prot Spaniii,
kjer misli preziveti svoje estate
dni in premiSljevati svoie nestle
Wine zloGine. Med potjo Sc bo
Diaz - kakOr porocajo - najbrz
ustavil V Havani, kjer sc snide s
pristaSem Bernardom Reyesem.
kteri potuje IL Pariza V MekSiko.
Reyes baje namerava kandidirati
IA predsednika pri blizajoGih Sc
volitvah.
'Tiran je Sci IL tilnika meksi-
kanskega ljudstva in 5 TEN je cd
stranjeno ~najvecie breme, kakorS-
mega je liudstvo Sc kedaj nosilo,"
rekel je Madero. zmagovalni vo-
dja revolucije. ko je prejel nebroj
Gvstitk cd vseh strani republike.
Madero poide V enem tednu V
MeksikO City. IaGasno predsedni-
StvO .je pc mirovnem dogovoru
preyzel takOj pc Diazevem odsto-
pm Francisco De La Barra. bivSi
minister zunanjih zadev. kteri V
na~jkrajSem casu razglaSi pred
sedniSke volitve. Madero je liza
vii, da DO kandidat: brez dvoma.
DO izvoljen Z ogromno vecino.
Glavni namen: odStranitev Dia-
"a. je torei dosezen. vendar. kakor
kaze polozaj, revoluciia Sc nj pri
kraju. V glavnem Steer vlada
mir; F%igeuroa. vodia ustaSev ma
Jugu. sc je pomiril z Maderom in
obliubil je. da bodo njegove cete
skrbele "a red in mir. Tudi V glav-
mem mestu, kjer so ST zadnji te-
den pred ostopom Diaza vrSile We
llkanske demOnstracije in krva-
vi pouliGni boji. je sedaj mirno.
Ostanki Diazeve armada so sc We
cinoma pridruzili uStaSem. Nemir
pa je V severni Meksiki. kjer Sc je
par revolucionarnih vodii sprlo Z
Maderom. General Orozco. kteri
Je vodil napad ma Juarez in neki
Wilton hoceta neodviSno revolu-
ego prot Maderu. Dale porocajo,
da je Felix Diaz. neGok padlega
t%irana, zbral par tisoc privrzen-
cev, ola 5 silo pribori predsedni-
StvO generalu Bernardo Revesu.
Iadnji je prijatelj starega Diaza
In %fanaticni klerikalec ali pristaS
katoliSke stranke. Xxi hi rada obdr-
zala ylada pod svoio komando.
Nemiri so tudi V spodnii Califor-
niJi. Tamkaj vodi neodvisni boj
%Ilberalna stranka, ktera .je tudi
okllcala neodvisno repubhkO s Sc
deem V Tia Diana. Gibanie tie
stranke je zanimivo cato, ker ma
glaSa ehonomsko revoluciio in
nJen program je brez malega So
cialistiten. Edward Magon, brat
znanega Flores Magma. urednika
llsta "Regenaracion' V Los An
geleSu, vodi tn boz in ina pod o.
roZJem cez 1000 MOI. Magonisti Sc
razIikujejo cd Maderovih usta$ev
V TEN. da imajo desno roko ov;to
Z rdecim trakom. Magon lie lila
wi, da boz liberalne stranke ie e.
konomski boj, kterega cil.i je, da
Sc VISA %prirodna bogastva. "a KITE
ra je Diaz oropal MekSiko, povr-
neJo nazaj ljudstvu: da postanejo
sploSna last ljudstva. Magonisti
ne priznavajo MADEIRA niti De La
Barro. Madero DO Seasonal pra-
VI Magon - ravno tOk tran ka-
kOr lie bill Diaz. ZlaSti Ge GA ame-