Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-07-04
MODERNO DELAVSKO GIBA-
NUE. IN MEGA NASPROTNIKI.

uspesno bojevali. Dokler je bio
delavstvo Sele V svojih poGetkih,
tako dolgo so ga n~aSprotniki pod
%cenjevali. Menilo Sc je, da Sc je
pojavilo delavsko gibanje samo
mimogrede in da bo kmalo mini
10, ako Sc lie nekoliko izboljSajo
razmere delavstva. V skrajni sill
pa so upali nasprotniki, da bi ST
dalo to gibanje nasilno uduSiti.
Toda VISA ia prorokovanja so Sc
razbila OBJ silnem razvoju kapita-
lizma.
Delavsko gibanje sploh nj mo-
Clio biti samo mimogredocega po-
java, kajti NIGGA pocetek temelji
pregloboko V sedanjem kapitali-
sticnem razvoju. Zivljenjske raz-
mere SO vedno drazje. place pa Sc
ne boljSajo tenn razmerju kakor
rastejo Gene zivilom. Ako so Sc Ia
deistva konStatirala. tedaj so nam
naSi nasprotniki ocitali. da lazemo
in da hoGemo nahuiSkati DELAY
Stvo. I'm vendar Sc ne mor Ovreci
dejstvo, da sc place nikakor ne
izboljSavajo V tisti meri kakor ma
raSGajo Gene zivlienskim potreb-
Scinam in da torei ma ia naGin nj
kakor ne moreio zivljenjske raz-
mere delavstva biti bOljSe, ampak
ravnO naSprotnO: Sc slabSe. DELAY
Stvo So mora raditega Sc vednO "a
dovoljevati 5 cenejSimi. zategadeli
tudi s slabSimi stanovanji in dru-
gimi potrebStinami. Ali Sc je torej
cuditi, da Sc delavstvo hoGe bori-
ii. da hi z bOjem izbcljSalo svoi
Slabi polozaj? In ako je dclavStvo
kontno spoznalo. da je glavna owl
ra MEGA stremlienju pc izboliSa-
nju kapitalisticni gospodarski
red, tedaj je samoposebi umevno,
da Sc bo delavstvo borilo prot ma
cinu danaSnie kapitalisticne pro-
dukcije.
MeScanska druzba jennie de-
lavstvu "a zlO, ker Sc drzne boriti
Sc proti izkoris6anju, kajti BOZ de-
lavstva proti izkoris6anju rani Sc
danio kapitalisticno druzbo ma
njenem najobcutljivejsem mestu:
dobi6kazeljnosti. Ravno najhujSl
sovrazniki delavstva. kapitalisti.
uporabljajo najnizkotnejSa sred-
silva. da hi zatrli eibanje delav-
stva proti kapitaliSticnemu gospo-
darSkemu sistemu. Kapitalisti. ia
brikanti in veleposestniki gospo-
dujejO velikemu Stevilu. od Nth
odvisnih ljudi. katere upOrablia-
10 V svojem boju prot d~elavstvu
in Xxi jim tudi ceSto pomagaio. To-
da Stevilo teh zaslepljencev je We
dino manjSe, kajti med vrstami de
~lavstva vedno boil prodira zavest
enega razreda. Pa tudi Srednji
stan, obrtniki in kmetje, so ike
riScani cd kapitaliSticnega druza-
bnega reda.. Da .ie temu res tako.
jc primal eden najpoklicaneiSih
zastopnikov kapitalizma. ameri-
kanski miliionar |. FelS. ko ie de
jail vnekem govoru: "V danaS-
MEM ca>u. Y dobi kapitalisticnega
gospOdarskega Sistema. ne more
mo obogateti drugaCe kakor ce
ljudstvo izkoriSGamo. VSakdo IL
med mas miliionaricv ie takO de-
lal." Nadalje je deial Y svojem
govoru, da ne veruje Y uSpeSn ST
takOzvanih dobrodelnih naprav '
korist delavstva in la Jill smatra
samo "a agenture. Xxi delajo "a o.
bubozanje ljudstva.
Tako je 5 tenn amerikanski mill
jonar potrdil stare resnico, da tiGi
delavska beda preglobcko V Siste-
mn d~anaSnje kapitalistiGne druz-
be. kakor da hi Sc dala odpraviti
4 raznimi miloSGinami. Xxi Jill po-
nuia kapitalisticna druzba. De
lavsko vpraSanie bo reSeno Sele
tedaj, kadar bo odpravlieno "a
sebno kapitalisticno proizvajanje.
Toda besede amerikanskega mill
jonaria obsojajo tudi razne YER
ske teorije meScanskih nasprotni-