Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-12-05
MednarOdna SOlidarnOSt
pOdjetnlkoy.


lavcem kot najyetji greh, da 50
syoje organizacije osnovah ma
mednarodni podlagi. da medina
rodno miSlijo in delujejo. Zla>ti
Sc prizadevajo takozvanc zolte or
ganizacijc pokazati Sc kot ciSto
narodne Strollovne organizacije
M tax "nacionaizem Sc pa Il
sedajo Samo Sc slepci. XII razvoja
niti ne poznajo niti razumeio. Ma
cionahzem ali naroiuoSt "a go
spodarske zveze ie davno wee ne
obstoia. kar Sc najbolje opaza pri
podietnikih. ri so deloma mnoSo
bolje orgamizirani nego dclavci.
da niti ne govorimo kapitalu in
MEGA mednarodnoSti, brez kate
re, samO po sebi umliivo. he hi
sploh nikoli ne mogel izvrSiti SvO-
je svetovne zgodovinSke naloge.
Internacionalizem je tedai eden
pogoiev V kapitalistitni drulbi in
kdor Sc temu upira, ga brez usmi-
lienia stare neizprosna sila ma
daljnega goSpodarSkega razvoja
JasneiSe negO kdai poprej Sc
uveljavlja internacionalizem ali
mednarodnoSt podjetuikov ravno
danes in sicer Severnem dem
Europe, V boju med delavci in
poGietniki ma NorveSkcm. Naray-
most Skandalomo placani rudarii
so. ko so jim bill podjetniki Sa-
mi odpovedali do selai veljavni
mezdni tarif. zahteVati, da Sc Jim
nekoliko pOviSajo njihove mezde;
pa pOdjetniki SO Jim hoteli Sc oh
stojeGe mezde kolikOr mogoGe
skraiSati ker Sc ii brutalnosti
rudarji naravno MISC pustili do
pasti in so V Svoiem obupu Sc "a
tekh k skrainemu orozju. k STAY
ki. pa so podietniki Sklenili. la sc
zato npreio vsi organizirani de
lavei po Norve;kem. izvlemSi IL
ste, ki so zGposleni pri ob@nih in
Stitutih, kakor II. pr. delavci e
lektrike, pima in vodovoda. tipo-
graft it'd.
Kakor Sc vidi. zavzcma Ia bOj.
ki ca morajo izvcSti in vzdrzava-
Ii mlade norveSke organizacije
velike dimenzije. Delodajalci We
do, da delav>kc organizacije ma
NOrvcS KEN Sc MISC takO mocne,
da hi zamogle ia boj same IL svo-
je laStne moGi in brez tuie pOmo-
Gi zmagonoSno izpeliati. Odtod
tudi oua neboticna oSabnoSt pod
jetnikov do Samega miniSterSkega
predScdnika. kterega poSredOval-
ne predloge kratkOmalo odklan-
iajo. Lakota maj bi bila ono Guido
delno leGilo. Xxi maj hi delavce o.
zdravilo vSakerSne odpornosti ter
jih izrotilo ma milost in nemilost
podjetnikom. Samo po sebi Sc ra-
zume. da bodo norvezki delavci,
ako res pride do generalnega IL
pora. navezani ma pomoc medina
rodnega delavstva. Da bi pa tudi
ia vir mednarodne pomoGi zaduSi-
Ii, so etablirali norveSki podjetni-
Xxi V sosednjih dezelah takozvane
izpore radi simpatij. Svedski pod
jetniki so skOro zaceli. 10000
stavbinskih delavcev je ma Sved-
skem re ma cesti breZ della in 90
tOvo ie, da tudi danski podjetni-
Xxi ne bOdo hoteli zaoStati. Sal je
ze opazati znamenja, dM so tudi
oni re stopili Y akcijo, kaiti 400
delavcev V Kopenhagenu ie sto-
pilo stavko. sporazum Sc je raz-
bill oh odporu podjetnikov. Ia
stavka Sc je najbrz uporabila kOt
povod. da Sc tudi ma Danskem IL
prizori sploSen simpatijski izpor
prilog in ma korist nOrvelkih
podjetnikov. Ma Ia nacin je one
mogoGeno delavstvu Obeh dezela.
da hi podpirali norvezke svoje to-
variSe, in to je tudi edini smoter
izporov ma Svedskem in DanSkem
TakO Sc izraza narodnoSt podjet-
nikov. Da zamorejo nemSki. fran
cOski in angleSki delnicarii ru-
darjc tam ma dalinem severn do
Skrainosti izrabiti mcGpin nor