davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
II druge ~strani.)

preteklem letu sem namreG skorC
polovico casa iskal della. L
hi bill rad %sprejel, Same zee hi q:
bil dobil, a nj ga bilo moti dohiti
pc uobeni ceni.
Ampak tako Sc nj godilo same
4 menoj. marvec tisocerim dru-
GIN. katere Sc danes od strani
ljudi, Xxi ne poznajo sedanie druz-
be, nazivlje S postopaci in lenur
Teh "'postopacev'' je vedno wee
kar rastejo trumoma in vedno We
Jill DO, dokler Sc enkrat vsi ne
upraSajo, zakaj. cemu vandramo
IL kraja kraj "a delom? -
Debeli Taft hi rekel Bog nam
pomagaj! JAZZ pa pravim, poT
gajmo 81 samil Citajmo dobro de-
lavsko casopisje. da bono zmoz-
nj voditi oh vsaki priliki boj pre-
ii sedanjemu kapitalistiGnemu
stemu. Citajmo "Proletarca''. Xxi
.ie edini socijalisticni slov. list V
Ied. drzavah.
"Proletarca' hi priporo5al fla
Sti onemu dopisniku IL Rock
Springs. XII kvasi Y skebskem
&c. n" Clovek maj sc raie NAL
ce uci, in premesa koruzni sok Y
svoji CLAW.
Delavske razmere V naSi naSel-
bini so pray "a mic. kot povsod,
Della sploh nj mogoGe dobiti. ker
je vsepolno trpinov brez posla.
Pozdrav vsem zavednim DELAY.
Gem,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

kasti madezi. Taxa barva obraza
je oGividno znamenje kake nered-
nosti prebavnega ~ustroja, bodisi
jeter ali zelodca ali drobja, ali
vsega skupaj. V takih slucajih je
~najresneje priporoeati T~rinerjevo
amerisko zdravilno grenko vino.
Uziyajte ga nekaj casa pc navo-
dilih, ravnajoG Sc pri tenn pc ma
vadnih zdravstvenih Zakonlh in
videli boste ucinek. VaSa jetra in
drobje pridejo polagoma spet do
naravne delavnosti, zapreka $ svo-
JIM neprijetnimi tezavami izgine,
kri sc ocisti in z MO barva V lieu.
Trinerjevo ameriSko zdravilno
grenko vino tudi okrepi zivGevje,
OlajSa razdrazenost, potrtost, gla-
vObol, SGipanje IL krGe. V lekar-
nah Jos. Triner, 1333-1339 So.
Ashland Ave, Chicago, Ill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Rock Springs. Wyo.
Soc %pOzdrav!
Al X

Cent. uredniStvo "Proletarra'
Odstopite malice prostora. da
okrcam dopisnika V &c. n" 81.
10. V dopisu Sc spodtika mad ma
so stranko in sociialistiGnem ca
s~opisjem. Najboli je reveal bole-
10 to, ker je placal dne >. novem-
bra 1910, ko jc bill tn Sodr
Debs % ct. IA vstop. da je SliSal
njegov govor.
Ustopnina je bila p ct. cd ose-
be, Xxi pa pravzaprav nj bila V
topnina, kakor jo smatramo pr
veselicah ali gledaliScih, ker ir p
onih % ct. dobil vsak IA 40 te-
dnov list appeal to Reason
Slovenskih delavcev zal. nj bile
toliko, kakor hi Jill bilo zeleti. Sc
veda. ce hi bill priSel semkai liu-
bljanski Bonaventura. bi bilo go
tovo vse ma nogah. V tenn sluGaju
hi tudi vstop ne bill preplacan, I
ce hi zahteval celih $500.
Nasi ljudje so sploh slab
spodarji; "a cerkvene lampe, II
stole in take reel mecejo ven de
setake, stotake in stotisocake. Z;
izobrazbo pa mic. Me cudnega
potem. ce smo Sc tako daleG Y
oZadju.
Doticni dopisnik zabavlja tn
ceZ socialiSticno stranko. dasi Sc
nj nikdar precital programa nit
ne pozna della socialistov. Hvaliti
INA lie skebski list, Xxi .je brc2
ticnega %znacaja; enkrat "a demo
krate, drugikrat "a republikance
Kdor vec plaza.
Uprasam: Ali je dopisnik re
kdaj cital V "Proletarcu', da ie
priporocal kakSno drugo nego de
lavsko - sociialistiGno stranko !
- Ne! To je list, katerega hi mo-.
raj citati vsak uni.jski delavec.
Soc. pozdrav!
Ant. Jalovcan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Cleveland, o. %. Jan.

Sodrug urednik ''Proletarca".
IIocem zopet nekai poroGati
Sodrugom pc Sirni Ameriki. Ako
zagleda kdo tn moi dopis V Pro-
letarcu, maj 81 ne misli. da naspro-
tujem stvari o kateri omenim tu-
kaj.
Inano je naSim sodrugom, ia
Smo V Clevelandu Zelo bogati T.
druStvi. dasiravno imamO Slovenci
ae okrog 20 druStev. a ustanovlja
Sc Jill vedno vec. kmaln bono
incl zopet jedno druStvo in to
bode: Solsko druStvo. To DO skr-
belo. da Sc pref ko mogoce nabe-
re svota $4,000 "a novo slov. so
10. Da Sc nekateri ro.jaki zelo "a
nimajo IN katoliSko solo V Cleve-
landu je dokaz to. ker so nabrali
ma boZicni dan svotO $l653.39. Ma
SOlskem poslopju kaze kazalec.
da je re n%abranega denaria ia
namen $4,000: tam imajo nam
rec napravljeno nekako uro. kate
no pomika menda meznar ali kteri
drugi, kolikor je re ~nabranega de-
maria.
Ma imenOvani uri so zelo po-
membne ,besede zapisane. Cutie:
"a vero, narod, domovino! kaza-
lee r do vrha navimo! Razume
Sc, da to zelo vlece
Slovenska sola .je V resnici po-
trebna, ako hocemO naSo mladino
V materSGini pouciti: in &c .je to
tako potrebno. cemu ne hi usta-
novili svobodno slovensko solo in
dobili kakega slovenskega ucitel-
ia. Lahko tudi diva sal pobozne 4
nune tudi toliko pojedo. kot pa
moskih: - in tudi placenc so.
Ampak pri mas je re tako. ia Sc
radi ravnamo pc starem kopitu.
Mi socialist dobro vemo, koliko
koristijo take sole, sal jih imamo
donna V start domovini. Tam smO
dali vse IA zero in domovino. sa-
mi smo Sli pa s trebuhom IA kru.
HON V Ameriko. V Ameriki ina
mo dOsti bolise drzavne Sole. Sc
veda sc poucuje a~ngleSGina. Ako
pa hoeemo imeti svoje sole. mai
hi potem bile take, da hi Sc naSa
mladina vsai "a nekai korakov
naprej pomaknila do vede. ~"
pax k~lerikalne Sole so koristne lie
lenuhom, da ostane ljudstvo V te-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
DOBRO SLUZBO

lahko dobi vsak mladeniG ali 60
spodicna ma zeleznici ali pa pri
"brezzicnem brzojavu". Odkar
je osemurni delavnik postal "a
kon in Sc mnoze brezzicne posta-
je, primanjkuje priblizno 10000
brzojavnih vsluzbencev. ZaGetni-
XII dobivajo $40 do 500 m~esecno.
NaSa sola je pod nadzorstvom vi
Sjih brzojavnih uradnikov. Vsem.
Xxi dokoncajo Solo S povoljnim
vspehom, so sluzbe osigurane. Pr
Site "a podrobnosti solskemu "a
vodu, Xxi VAN je najblizji. Natio-
nal Telegraph Institute, Cincin-
natl, O., Philadelphia, Pa, Mem
phis, Tenn, Columbia, S. c., Da
venport, Ia, Portland. Ore.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

Stara navada je zdraviti rev.
matizem, trganje pc udih, neural
gijo, zvinjenje it'd. z DR.. Richter
jevim pain Expeller". Pravi
Pain Expeller Sc dobi tudi v A
meriki v sleherni lekarni "a 25
centov steklenice in Sc spozna pc
varstveni znamki S sidrom. PR
kupovanju je treba ma to patti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
imeniten matrimoniski (zenitni)

imeniten matrimoniski (zenitni)
agent.
V Rusiji velja pregovor: emu
Tiki plesejo tako kakor Jim code
ear" Jedin posel IA brezposelne-
ga carja hi torej bill, da potuje cd
sela do sela, od mesta do mesta in
ma ulicah obraca "yergelc".
Sedanji turSki sultan zelo ljubi
sladkarije. Cuker ali gum mu ie
vedno V ustih. V sluGaju, da V
kratkem sledi svojemu predniku
Abdul Hamidu, ie najboljse zanj,
Ola gre naokrog Z roCno kramo
sladkarij,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Trgovci z denarjem, bankir

lTSONCl q uehoi JoAh, o"iihii-
il so izdelali fin nacrt. Ako Sc jim
posreti izvesti Ia nacrt DO denar
kot prometno sredstvo izginil liz
prometa. Pravi denar ho6ejo ma
domestiti $ takozvanim "kredit-
MIN kurantnim de~narjem, V de
lavnicah hi pa ustavili kovanje
zlatega denarja. DRAWN financni
tajnik je re stavil to zahtevo. In
najbrz bo V kratkem Zasedanju
kongresa tudi s~prejeta. Ia vzroke
bodo najbrz navedli, da gre mno-
go ameriSkih zlatov inoZemstvo.
cd kOder Sc ne vrnejo nikdar.
Obenem hi pa vlada z .hranjen-
jem zlatega prahu %prihranila ko-
vanje in $ tenn strOSke.
Res fina vtcmeljitev. Zlati prah
nj zakonito veljavno prometno
sredStvo. Xakonito veljaven je le
Rowan denar. In kovanje zakoni-
tega prometncga SrcdStva hoGejO
vStaviti. Xxi ie teoreticna podlaga
naSemu denarnemu Sistemul Ko-
van denar bc morda oStal V pro-
metu do prihodnje volitve pred
sejnika. Potem bono mOrda vii
hotapili V kongres Zakon. XII do
vol drzavnemu zakladniku prene-
haiti : ~kupovanjem zlatega prahu,
ker ga imajo re wee V zalogi, kot
ga potrebujejo. Pc TEN DO pa de-
mar tam, kot ie bio srebro po
"hudodelstvu |. 49,.
"Kredit = kurant" zavarovan Do
bondih. potepuhih in sreGo pripo-
vedovalcih. Z%avarovan $ podpisom
banke, Xxi je re morda bankroti-
rala, - bo dozdevni denar. Xxi ga
bo ameriSko ljudstvo rabilo V tr-
govskem obratu. In ker Sc bondi
IN drugi vrednOstni papirji popol-
mona pod nadzorstvom ban6nih
trustov, tedai lahko gospodie tr-
govci Z denarjem skrGijo ali pa
razsirijo poljubno denar V prone
tn. Trusti so ze danes moGni. Use
gospodarske sile vseh danes OBJ
stoJecih trustOv hi bile mic prot
bancnemu trustu. ki hi poliubno
razpolagal 2 denarjem.
Amerisko ljudstvo! Pazi. bod
Ma strait Sc je cas-, da Sc vbranis
naJvecjega, najmocnejSega trusta,
ki kot ogromen pOlip re izteza
svoJe sesalke pc tebi, da tie vsesa
S kostmi, mozgom in krvjo V Sc.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Kaksnega della so zmozni sedanii
kralJi in cesarji, ako izgubiio
krone.

Maj Sc zgodi, ia naenkrat vsi
kral.ji in c%esarii zgube svoje kro-
ne, kakor Sc je pred kratkem pri-
merllo portugalskemu kraliu Ma
nuelu. in da vSi obenem Zgube tu-
di svoja privatna imctja. kaj mai
pocnO?
Ma to odgovarja francoski sati-
ricni list "Assiette au Beurre" V
Parizu. Omenjeni list prinasa
zbirko karikatur. ktere predstav-
lJaJo evropske vladarje opravlja-
joce delo, kakrSno hi Sc Jim DO
mnenju francoskega kartunista 2
ozirom ma njih dosedan.ie izkuSnje
In nUh temperament najboli po-
dalO.
Spanish kralj Alfonzo ie kakor
ustvarJen IN natakarja V gOstilni
ali s~trezaja V revstavrariji. Me
gov obraZ Z dol viseGo spodnjo
ustnico. kteri Sc vedno reii ma
smeh, bi silno kratkocasil tudi
najbolj cmerne goste.
Ia portugalskega ekskralia Ma
nuela, kteri' je znan kot velik obo-
zevalec lepih dam, hi bilo najbolj-
Sc, da gre "a %''purSa' V kakSen
hotel ali kavarnC. Predvsem hi
odpiral vrata damam in jim de
lal poklone kakor OH INA. "Assi-
cite au Beurre" mu priporoca, da
takoj nastopi to sluzbo, ko dru-
gega posla zdaj itak nina.
Kaksen posel bi pristojal mem
skemu cesarju Viljemu, je pa re
pc celem svetu znano. Kot klOvn
V cirkusu zasluzil hi lep denar, in
cirkus, kteri bi NIGGA najel, pri-
dobil hi 81 slavno ime.
Angleski kralj Jurij /. ie V mia
dosti sluzil mornarici in Sc GA
mes .je YES neumen "a "dread-
naughte.' cato sc mu %priporoGa,
da ko zgubi prestol, prevzame
sluzbo kramarja 2 otroSl7imi col
nicki V kaksnem londonskem par
ku.
Start avstrijski cesar Fran 10
sip ina bogato izkuSnjo V reSe-
vanju zakonskih sporov in prepi-
row. Mixer ma svetu nj menda BIZ
10 toliko rodbinskih prepirov, liu.
bimskih spletk in Skandalov ka.
kor ma dunajskem cesarskem dvo.
RI. Fran Josip ie vecino ten spo.
ROY in afer ugodno poravnal in
pomiril. Starr cesar bi bill torei
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

mi in nevedno, da Sc ga potem
lazje izkorisca.
Znana govornica, Ema Gold
man je obiskala pred kratkem Gle
veland. lmela je tudi par govo-
ROY, V katerih je bicala sedari
lirivicni sistem. Ianlmivo jc. da
Sc Je clevelandski Pavliha ioi
zavzel zanjo. Kot Sc razumc
njegovem clanku. jo je poslujal
%odprtimi ustmi. IaI. da ina la
gospod preveG pokvarienc moipa
ne, da hi Sc ga vsai to prijelo
kar hi Sc dalo tolmaciti IN dobro.
Ampak MOI .ie trobil tjc V en- dan,
maj mu bode odpu;t,
razume drugo, nego ''bozi
digo V cerkvi. V svoii ca.itengi
kaj rad napada svobodomiSlc
FIR. Ferrerja, Xxi je padel kot zr-
tev nazadnjakov ma Spanskcm.
TAX lie so ljudje, kteri SO strogo
prouceni pc rcceptu skofa Bona
venture.
Slov. zoe. klub V Clevelandu re
10 lepo ~napreduje. u veseljem pri
navajo razredno zavcdni delavci
la toliko koristni korak. Ampak
della mas caka Sc veliko. predno 81
nabavimo socialistiGne broSure in
wee ko je mogoce soc. casopiSja.
Y kratkem pricnemO prirejati de-
bate. Takrat bodo incl priliko
posluSati oni rojaki, Xxi napada.io
socializem. Seveda bode povab-
lien tudi znani vodja Backov V
Clevelandu; ma tega ne Smemo
pozabiti. Radoveden sem, kako Sc
bode OdreZal?
Danes Sc marsikdo naSih roja-
kov omahuje. ali ko Sc zaGnemo
pogovarjati javno. tako da bode
lahko vsak posluSal, potem bode-
mo re pokazali, kje je pravica.
ia naSi ali ma drugi strani. Dok"
zali bono. ia brez socializma nj
reSitve IA mas delavce, IL pod
jarma, katerega mas uklepa ka-
pitalizem in njegovi hlapci.
kar Sc tice della V Clevelandu.
moran reel, da Sc nj Sc mic So
menilo cd zadnjega %porocila. De
lavce Sc farba V Clevelandu tai
kot povsod. cato pa cleveladnski
SLOW. delavci naSe vrSte. svoje
c~asopisie roke, katero zagovar-
ia mas in bica naSe pijavke brez
usmilenja: bica naSe izkoriSceval-
ce! Citajte "Proletarca' in dru-
&c delavske liste IL domovine. Nj
nam potreba samo kricati to in
ono, ampak biti mirni, resni
trait IA svoje casopisje. da Sc
razSirja. 5 TEN je pomagano mar
ma izobrazbi 5 ktero Sc pomikamo
svoji zmagi mad naSimi iZkoriStc-
valci.
Soc pOzdrav.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

Zalostni urednik "Cl. Am
ke", kteri Sc 20 "svoje' pe6a 5
socialist in socializmom, je ~.
zalozil zlico vroGe kaSe V usta.
Kako DO zalogaj pogoltnil. je ME
gova Stvar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Cudna barva v lieu.

Vcasi vidimo 6loveka s cudno
barvo lieu. Obraz ie bled in ru-
menkast, takorekoc prsten. Ma
MEM so dostikrat opahki ali riav-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Pc navodilu slovenske apyles..

Pc navodilu slovenske angleske .lov.
nice, tolmata in angl. SLOW. ~slovar;,
lahko vsaki preprosti elovek anpls,,'
ne, kakor 10 v navadnem iivlieniu ,,,.
priuei, kar je V tel deieli nuino M.
trebno ako hoee kak boljsi posel in .
odvisno ziveti. Knjiga V platno vez,,.
stane Same sl.oo in je dobiti pri
". j. KUBELKA,
$50 w. 145th ST., New York
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Samuel A. Grice .je dokazal

pred n.jujOrSkim sodiSGem, da ina
pravo oderuSko srce IL kamna. To
I'll je nekega Ernesta G.. Weller
ia, Xxi bOleha IA ietiko hrbteniS-
KEN mozgu. ia mu je poneveril
majhno svoto. Obtozenca, ki zivi
morda zadnje tedne, SO prinesli V
sodno dvorano. Obtozenec je pro-
sill sodnika, maj ga nikar ne pusti
umreti v jeei. ia tozitelia je delal
sedem dni V tednu cd s ure ziu-
traj do 9 ure zveGer "a sedem do
larjev ma teden. Povedal je, da
so njegovi prijatelji nabrali po-
%neverjeno svoto, a tozitelj jo je
odklonil, ceS, da mora V jeco.
Sodnik je izjavil, da je Grice
jake trdosrGen clovek. Prosil ga
je, maj odpusti %obtozencu, Grice
je izJavil in zahteval. da mora
Weller V jeGo, ne glede ma to, ee
lei na smrtni postelji.
SOdnik je odpustil obtozenca S
suspendirano obsodbo. Sodniiski
vsluzbenci so pa Ia tega siromaka
nitro nabrali svotico denaria in
mu jO izro6ili, ko so ga nesli IL
dvorane.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Prussia policiia ie radi j

gredov v Moabita zopet dobila pri
drugi sodniiski obravnavi poSte-
no brco. Price SC izpovedale, da
so policaji kot divie zveri napad-
Ii mirne pasante. Naskocili so cas-
nikarske porocevalce in nekega
mirnega gledalca pa vbili. Sodisce
je i2reklo, da je policija prekora-
ella svoje meje in da ina vsakdo
pravico braniti Sc, ee ga kdo ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Z~rakoplovec Henry '

zrakoplovec Henry Wey-
man je zopet v~Stvaril nov rekord
V zrakoplovbi. Ma F~rancoskem Sc
.ie dvignil V zrak $ trent potniki
in preletel 81 mill. Pred dvema
tedni je preletel isto progo Z dive
ma potnikoma.
III vspehi dokazujejo, da so do
tiGni naZadnjaSki duhovniki laga-
Ii, ko so trdili, da je bog proti
zrakOplOvbi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
Svedski socialist so

- Svedski socialist so V volil-
nj bitki V tretjem volilnem okra-
jul Stockholma "a DRAWN zbor
lzvojevali Zmago. SOdrug Winberg
je dobil 24S9 glasov, njegov ma
sprotnik liberalec Nilsson pa $50.
Imaga je radi tega pomembna,
ker je mnogo -delavccv izgubilo
volilno pravo, Xxi MISC placaii dav-
kov vsled gospodarskega polOza-
ia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

sku6i brez najmanjsega povoda z
orozjem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

= v Mainzu so tribe uGitelji
odklonili odlikovanja, S katerimi
Jill je hotel osreGiti heSki veliki
vojvoda. ~Izjavili so, da so preres-
nj mozje, da hi incl ~veselie mad
syetlimi igracicami.
Ako hi vsi evropejski ucitelji
mislili tako in incl pogum svoje
misli povedati javno, bi v Evropi
kmalu zrastel svoboden rod; kra-
lie, cesarje in vojvode bi bilo vi
deti lie prot groSu vstopnine v
sotorih sejmiskih komedijantov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31

- P%redsednik francoske repu-
bike je pomilostil ma smrt obso-
jenega delavskega strokovnega
tajnika Duranda, ma sedem let
lahke je6e. S pravnega stalisGa
je IA ma smrt obsojenega cloveka
tako pomiloscenje res velikansko.
V resnici je pa v TEN slucaiu kri-
vica.
Vsakdo je preprican, da .ie Du-
rand popolnoma nedolzen. Kdor
pa nedolznega cloveka zapre lie
IA emo uro, ko je njegova nedolz-
most dokazana jasno kot bell dan.
pa zvrsi vnebovpijoco krivico.
Mi smo prepricani, da frances.
XII delavci ne bodo odnehali. do
kler Z zakonitimi sredstvi ne IL
vojujejo svojemu tovarisu Duran.
du popolno zadoscenje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-31
SplOSen pregled.

v nedeljo. dine -. jan. so
protestirali socialist ma Pruskem,
ker nj bio V prestolnem nagovo-
ru niti besedice o volilni preosno-
vi. Sklicali so wee sto shodov. V
Berlinu Sc ie vrSilo 10 sh0dov, Xxi
so bill vsi dobro obiskani.
- Il Ceibe, Honduras je doSla
vest, da SO %pomorSGaki L ameriSke
krizarke Tacoma" zasedli 'Hor-
net, vstaSko topnicarko. Ameri-
cani in Hondurska vlada trdijo,
da je topnicarka Hornet" pre-
k~oracila meio nevtralnOsti.
PaG nj .junastvo, &c junak pre-
tepe slabotnega decka, pa tudi "a
pravico ne gre, kjer odlocajo in
teresi kapitalistov.
Judith Gap journal. [volume] (Judith Gap, Mont.) 1908-19??, 1911-12-08

sonable price would encourage the
raising Of hogs and other profitable
live stock. And the raising of live
stock on large scale would bring ON
the necessity Of the establishment Of
a local creamery and the complete
independence of the farmer.
TO sum the proposition up briefly.
a farmers elevator is the first step to
independence, but it still leaves the
wheat raiser at the mercy OF the
milling combine. beca use the elevator
cannot sell its product to the actual
consumer. \ mill with the elevator
is absolutely necessary to brlEg
complete independence If we continue
to raise wheat, and the Judith Gap
district is essentially q wi,eat-raising
territory, and will be for many YEARS
to- come.
Judith Gap journal. [volume] (Judith Gap, Mont.) 1908-19??, 1911-12-08
MEANING OF: THE LAND SHOW.

Within the memory of many resi-
dents Of Montana there was time
when one of the vital questions OF the
day was whether the settlers should
pay the railroads Il bonus for extend
ing their lines through the territory,
says the Montana Record. That was
when the pioneers were most active
in offering Inducements to the car
riers. Today the railroads are spend
ing more money in inducing settlers
to locate within the territory they
serve than was ever voted to them to
build the lines.
This change is most wildly typi-
fled bv the land shows that have been
held in recent years, and most strik-
ingly by the big one ut New York
City, where the railroads virtually
took }lle west and the far west to the
doors vi the east by means of eNhi-
bits OF agricultural products. That
was iii fact great county show. IN
which the best products of the farm,
felt and orchard We're placed on en-
hibition and in competition. That
ut it Montana won yenown is one of
the great achievements in the history
of the state. In Il few days there
will be another striking illustration
of this desire of the railroads to
bring settlers into the northwest,
when the governors special train,
composed of cars containing exhibits
from Montana and other northwest.
ern states, having aboard the eXecu-
tives OF those states, makes IL tour of
the country
The Railway Gazette says the
Judith Gap journal. [volume] (Judith Gap, Mont.) 1908-19??, 1911-12-08
4 TRILLlON.DOLLAR TRUST.

Perkins, the great industrial Organ-
izer, formed the billion-dollar steel
trust. and Morgan, the great iinanci-
er, furnished the funds.
The farmers Of this country, with
out the assistance of IL Perkins or Il
Morgan, could organize trust. by
simply sticking together. that would
make the steel trust look like thirty
cents.
In fact, the first and greatest trust
of which the world has any knowledge
was formed by Joseph. the Perkins of
olden times, and the trust was the
absolute control OF the food supply Of
the civilized world at that time.
Joseph, with a Perkins Morgan fore
sight, had gathered all the food sup
plies into elevators in Egypt for sew
Ell years. When the short crops
came, us they do quite frequently
nowadays, "all countries came to JO-
seph in Egypt to buy corn Bible
history does not inform us that Jo-
scph took advantage of this monopoly
by selling the food stuff at an exhor-
bitant price. lie made fair profit.
Just rs the farmers want today for
the products Of their farms. But
they are not getting it.
The trusts of today are the lcsiti-
mate ontgrowth Of modern ''blg bust
ness" The needs Of the people are
so varied and numerous that the COM
petition to supply those needs was so
keen that capital interested in manu-
featuring industries was not securing
decent rate Of interest, and the for
nation Of trusts was the outcome.
Some Of the trusts took advantage Of
the monopoly they had to raise the
price to an exhorbitant figure and the
government has attempted to dissolve
them, which is perfectly proper. But
where they do not attempt to stitle
legitimate competition and to put Il
! price OH the necessaries Of life beyond
the price Of articles before the trusts
were formed. they are u benefit to the
people.
All farmers, no matter where they
are located, should get at least 81 !,
hushel for their wheat. That.s not
an eNhOrbitant price. At that price,
flour would be within the reach OF the
poorest nottingham. But in order
TO get that price, the farmers must
organize a trust. They can do it by
sticking together. and using common
sense business methods. We do not
know whether the national Organiza-
ton Of the Farmers Society OF Equi.
ty will be equal to the occasion OF
not, hut it is foregone conclusion
that there will be some method adopt.
ed soon to organize a national society
Of farmers with trilliOn-dollar CAPT
tai that will demand 81 Il bushel fol
+ wheat, and the millers OF the country
will come to you and pay you that $l
Il bushel, no matter where YOU arr
located. and will be only too glad I,
pay the freight on it to wherever they
want it hauled just as in olden time.
the people Went TO Joseph in Egyp
and carted back their corn.
In the meantime it will do no harm
totry the Farmers Society of Equity