Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-07-11
VpraSanie tarifa in de-
laVStVO.
Govor sodr. v. L. Bergera kon-
gresni zbornici ID. junija t. /.
(Nadaljevanje.)

industriJo. ktera INA vlsok tarlt.
Vodilni duhovi te industrije bi
najrajSi odpravili carino ne samo
"a zelezo. temveG "a vse, kar spada
tie.
V TEN smislu piSe New York
Sun. Z dine S. iunija sledece
"NaSa dezela vSekakor ne bo IL
bozala, Ge prideluje vSlno in izde-
luie obleke brez nebo Sezajo6e
carine mad ovcami in tvornitarji. y
Ce vpostevamo, da je New
Yor Sun" trobilo Pierponta Nor
CANA in glasilo induStrijalnega ma
zadnjaStva, je to vSekako dragoce-
no priznanje In nihce drugi kot
sam Carnegie je tudi rekel. da ie
re cas-. da Sc mia carina ma zele-
zu. Seveda Jazz Sc ne brigam "a
tvornicarje kar Sc tice carinSkega
vpraSanja. TvorniGarji Sc dovolj
sami brigajo IA to in so tudi dobro
zastopani V tel zbornici (Smeh.)
Kar hoGem povedati. je. da carl
ma nina nic dobrega "a delavce.
Kdor trdi naSprotno. della lie pod
pretveZo. vedoG da delavci imajo
glasove. (Smeh med demokrati.) }
In edino ameriSki tvcrnicarji Sc
Sc predrznejo trditi to laz delav-
CEN V obraz Zakai? Zato. ker a.
meriSki delavci do zadniih par let
Sc niso razumeh roSpodarskih in
Socialnih vpraSani kakor jih razu-
meio njih bratjc NemGiji in ua
FrancoSkem.
S carino dobro zavarovani tvor-
niearii NemGiii Sc MISC nikdar
upali, povedati tamoSniim delav-
Gem. da carina ie zaradi njih, da
iih varujc: ravno tako CO ne upa-
io reel francoSki tvormtarii, da
carina Stiti delavce Jedno Anne
riki. kier je mlada industrija ze
zrastla velikane. ie to Sc mogo-
ce. da naSi pennSylvanski politi-
karji trdiio nellakSm delavski
zaSciti podobi carine. To doka-
zuie. kako velikanSki je vpliv ma
Sih tvornicariev in trgovcev po-
litiki. dasiravno imajo delavci gla-
sove. IL svojih privatnih zadev
ustvarjajo tvorniGarji javna vpra-
sanja.
Tvornicarji zahtevajo protekci-
jo; trgovci pred vsem importerji
hOceJO pa prosto trgovino. kllub
temu Sc pa ne zmenijo "a omejitev
naseljevaniu inozemskega delav-
stva: ravnO nasprotno: storijO vse
kar morejo. da zvabljajo tuje de-
lavce semkaj in Sc cello agente po-
siljajo EvrOpo "a nabavo delav-
cev pod laznjivimi obljubami. Pla-
ce tukaj so nedvomno boljSe ka-
kor evropskih drzavah. Toda ca
rina nina TEN mic opraviti. V
visoko zavarovani Ncmciji ina d,.
lavec ozirom ma place in delavne
ure nekaj prednosti pred delav-
Gem visoko zavarovani Franciji
Delavec trgovsko prosti Angli-
j je zopet nekoliko ma boljsem ka-
kor delavec Nemciji. Dokazati
Sc ne da, da hi imela carina kolic-
kaj vpliva ma delavske place.
Visoke place V Zedinjenih drza-
yah obstojijo prvi6 vsled zmozno-
sti ameriSkega delavca, kakOr je
ze navedel gentleman IL New Yor-
ka (Mr. Redfield) V svojem pred
vcerajsnem zanimivem govoru; /;
drugic vsled popolnosti strojev, S
kterimi della. Nekaj pomaga tudi
dober razvoj trade uniOnizma.
Dale so obsirna javna zemljisca
do pred kratkim izvabila veliko
stevilo konkurencnih delavcev IL
NEST in drugih industrijalnih kra-
Jev. Koncno ekonomski sistem kot
TAX ina Ameriki drugacno lice
kot pa v Evropi. Ameriski sistem
ma Sc zmiraj ma sebi nekaj ella
stlke IL kolonialnih casov.
20 velikem straiku V Pittsbur-
gu leta 1892 - kteri Sc je koncal
z bitko ma Monongaheli - je trdi-
tev, da yisoka oor;pa SSiti delay-