Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-01-24
Diva igra "a delavee-
VO kri.

sstrah" nj ostal samo casopis-
~ in pri omizjih patriotskih ban
ketoy, Easel ie tudi V kosti in mo-
zeg nasih slavnih poslancev VI
washingtonski zbornici Zadnjih |
par dni MISC kongresu delali nj
cesar druzega kakor kregali Sc za
"brambo domovine". Zakonskih
predlogov IA pojaGanje /mornari-
ce, pOveGanje armade, pacifiGne
utrdbe in IA naroGitev novih ka-
nonOv je kar mrgolelo Bio je 81
ser n ii opozicije; zastopnik
Tawney Minnesota, kteri ina ST.
toliko samostojnosti, da ne sogla-
Sa militarizmom. je glasno po-
vedal, { so Zed. drzave zad-
njih de letih zmetale militia
rizmu ll,iJ dive miliardi dollar
jev. S TEN denarjem hi Sc lahko
izgotovilo pet panamskih preko-
pov. Toda kapitaliSticne hlapce
kongresu to ne briga: oni hocejo,
da je dezela 'pripravljena" "a
vojno.
Mi socialist, ki studiramo to
stvar - kakor vse panoge dru-
zabnega vrvenja - IL ekonoms-
kega staliSca, korenu sedanjega
profit sistema, vidimo V TEN voj-
mem "bavbavu" nekaj povsem
drugega. Ne gre Sc "a dejstvo, da
Sc ameriski in iaponski kapitali-
sti re deli casa pisano gledajo "a
rari prvenstva ma azijatskih tr-
gih; tudi Sc ne gre "a poset Fill
pinskih otokov To so Ia sedaj Sc
postranski vzroki, dasiravno Sc
lahko pridejo ospredje. Gre Sc
pa "a veeji in profitanosnejsi
business" prav tn V Ameriki.
Jeklarski trust, kteri ina cd Via
de kontrakt "a izdelovanje bojnih
iadij, kanonov, pusk, krogel in
drugega morilnega orodja, bi rad
Sc letOs zasluzil" nekaj novih
milionov. Odtod "preteca VOL
ma; odtod zahteva "a "brambo
domOvine zahteva "a move mo-
rhine masine, da bo dezela "pri-
pravlJena." y. - Ell, premeteni so
kapitahsh, da je kaj Zdajpazdaj
fabricirajo ''vojno nevarnost" in
10 izroce kupljenim casnikarskim
klepetuljam, da jo razpihnejo
med svet. In igra Sc obnese. Pre-
strasenO ljudstvo klice po COB
rambi domovine", kongres dovo-
Ii par mihonov "a bojne ladije in
kapitalisti sc smejejo, kajti pro
fit je zagotovljen.
Jednaka igra Sc vrsi Evropi,
samo Sc bolj ma debelo. Sedaj po-
rocajo casniki, da Sc TurGija pri-
pravlja ma vojni proti Grski. Tur-
ella bi bila rada re lani pricela
klanjem, nihce il nj hotel poso-
dit denarja Ia smodnik. PariSki
bankirji ne posodijo mic "a mill
tarizem. Koncno je dobila Turci-
ia posojilo 80 milionov mark v
Nemciji pod pogojem, da pusti
polovico izposojene svote Mem
ciJi, da namrec naroGi vse potreb-
no orozje in streljivo pri znani
svetovni Kruppovi trvdki "a izde-
lovanJe morilnega orodja. In to
Je business nemskih kapitalis-
tov. Tvrdka Krupp hoce namrec,
ga gre profit nemoteno naprej.
her pa ne more yes cas- izdelova-
u morilnega orodja samo "a Mem
ego, skrbijo ostali nemski kapi-
talisti, da ina vedno dovoli "za-
sluzka" y. Posojujejo denar dru-
slm drzavam pod pogojem, da ma
roeiJo tope in puske in kar je
treba "a clovesko klanje, pri
hruppu. Ma tn nacin je Turcija
prisla do smodnika in pusk in 2
voJno baje pricne Sc TO pomlad,
'akoj ko skopni sneg. Ia voina
ce spIoh pride do ME - ne bo
nic drugega kakor umetna provo
KaciJa nemSkih in avstrijskih ka.
pItalistov, kteri hi oh Gasu take
Aa'astrofe ma Balkanu zeli ne.
zhanski profit. Znano .ie. da Tur.
fiia 10 Ia -