Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-10-17
| |
oblika in cilj proletarskega raz.
rednega boia.

pod trobojno zastavo Strokovme.
polltitne in zadruzne organiza-
cije.
Use troie je pa emo: socijalistiG-
no delavSko gibanje. In tudi eli
vSeh teh organizaci.i je eden in
lStl: o~dStranitev kapitaiiSticnega
gospodarStva, uvedba socialistiG-
mega proizvajanja (produkcije)
in porabe (konSumpcijc).
Strokovne organlzaciie voiuie-
10 proletarSki BOZ ma strokovnem
polJu. To Sc pravi: deiavski pri-
padnlki raZnih Strok all stanov So
med Seboj zdruzijo Y svrho. ia V
okvlrJu danaSnjega gospodarske-
ga reda ilvojuieio proti kapitali-
Stom podjctnikom iStc stroke raz-
ma ZboiJSanja ma mczdi, SkrajSan-
Je delavSkega urnika. da doSeze-
10 vpIlN ma obrtovanjr in podob-
no.
Politirna organizaciia druzi de-
lavStvo vSeh Strok V bo:u IN dose
go poIititne moGi V DRAW. Moder-
ne drZave, moGrrna zakonodaia
le ovladana kapitaliSticnim du.
nom. Iakoni So sklepalo Y korist
bogatim. Y korist kapitaiistom. a
ma Skodo nizjih >%loicv. Bremena
III pravlce 81 krivicno razdeliene.
to le tako h"gatim pravlce. reve-
zem bremena. DavGne poStave. Xxi
Jlh NklepaJo meScansko = kapitali-
Stlcnc vrtine pc driavnih zborih.
prl/anaSaJo poScdujoCIm raZre-
dom. "A duSijo V oblikI neznosnih
ind'rektnih davkov ma zivila ne
po>"duJote delavno ljudStvo. IA
pltaIiHti Sc bahajo : Svoiimi dire
ktniml davki, "A la baharija ie pol
ma hmavStine: lie poglejmo ma
encm vzglcdu:
Avstrija ina 1904 miljard DOL
"a / miljarda je tisoc milionovl
ObreSti tega dolgq so veliko wee
j. "d vSeh direktnih davkov. XII
JIM moraJo placati k%apitalisti. in
drzava mora te obreSti plaGati
Svojlm upnlkom. XII pac MISC pro-
Ietarci. ampak kapitalisti. In ia
ko dobe kapitalisti V obliki teh
obreStij svoie direktnc davke 20
vrnJene. Nkljub temU DELUXE dr.
Java Y korist kapitalistom. lie po-
gleJmo DRAWN proraGun in Sc.
preprlcamo. da Sluii veGina po-
Stavk kapitalisticnim interesom.
Tretja oblika Socialitsicnega de
lavSkega boja Ia zaGruine orga-
lizacije. (konSumne in produk-
tivne zadruge). Y kojih Sc tudi
druZijo dclavci vSeh strok. Tudi
zadruIni boz jc potreben. V prvi
N'N'' Eh''' VA ~ t~tldN OSNO-
bodi cd neproduktivnega Dosre-
dovanJa trgOvcey. To poSredovan-
je mora dclavStvo trago plaGati.
Ako 81 nabayi svOjc potrebScine
d'rcktno cd proizvajatelia (pro-
d%uccnta) dobi gotovo cenejSe in
boljic blagO. &c 81 poleg tega Sc
Same to blago p~roizvaja (produk-
tivna zadruga). ie dobil pod Sc
ugodn"jSimi pogoji.
Use tri Oblikc delavSkega boia
50 potrcbnc "a osvobojcnje DELAY
silva, : tri skupaj tvOriio Sc lie
cell delavSki boi. Nohenc oblikc
ST. ne IN zanemarjati. kdOr to
della. Skodujc razredncmu boiu V
ccloti. On. pr. anglcSki dclavci.
XII zanemarjajo politicni. frances
Xxi pa. Xxi zanemariajo strokovno
zadruzni boil.
Treba .je javno graiati tisti del
StrOkoVnO organiziranega DELAY
,tva. XII ina lc tiSto borno deseti-
co pred oGmi. XII 10 miSli doscGi
kot priboljSek svoje mezdc. a sto-
j brezbrizno napram velicastne-
mu politicnemu boju proletariia-
ia. 5 kojim bojem hoce Ia izviti
danaSnjim izkoriScevalcem IL rok
ne % lie one borne desetice. marvec
vse one ugodnosti in udobnosti
moderne kulture, do kterih 81 de-
lavski sovrazniki prisvaiajo danes