Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-11-14
DOpisi.
Kenosha W..

hFL1UN IL
lmamo tax" revolucionarno h sa,f
stituciJo' da Smemo kot svoha as0.
drlayliani odprto kritizirati ns
sednika' Sodnike, kongresno r PRED
natno zbornico. Ali konstit "a Sc
nam dovoliuje ma gospoda,sst'a
polJu, da smemo V dezeli shssn
V slucaju brczdelja, svohosN,
zmrzniti ali pa umreti lako,s
~eIezniSkih tovornih vozovib "
pa ' obccNtnem jartu. Kopsti,na;
ia dovoljujc, ia .ic neki tnts$l:
~poSeStnik podaril klavo cistoGs4
ne paSme predsedniku Taftu r..
vo so Z vSo castle prepeliali W.
Smngton d.. c. Predsednik ia
zneJe zivince postal ma Wisconsin
sko drzavno razstavo V M;lwan
kee. In Steer V %posebnem e~lecon.
no opremljenem vczu. kier So hi;
svileni in barzunasti naslon;as
ma katerih ie zival slonela al; ~
lezala. N~aobratno pa amer;sr;
trampje' XII vendar MISC ezra
We, visijo kot netopirii no n.
vornih vozovih. Povrh tepa ;;b =.
Sc zavirac - ako mu ne uaio Dr.
"a en- division ali pa stekleni,o
whisky - pomeGe 2 vlaka. X
81 ravno $ zebra polomiio. ako
MISC posebno prefrigani in krepk;b
miSic. Mar nj to protislovie civil.
zacije in kulture?- DanaSnie 20.
publike MISC nicesar druzega kot
lzpremenjene forme vladaioSib
razredov. Evropejski despotie in
monarhi, ter ameriiki plutokrvni
milijardarji Sc razlikujejo edipole
pO imenih. Bill so Gasi. Eo ie sever.
ma Amerika fposebno Oh Gasu ne.
pozabnega Abr. Lincolna) velial
IA ideal r%epubliko. in pribezalisse
vSeh politicnih zlocincev. Reyolu.
cijonarna vojna med privrzenei
stare angleSke krone in privrzenci
lludovlade. Sc .ie kontala S pora.
zom Londonskega Tmperis,ima.
kralj Jurii V. pc "miloSti bozii"
krali Velike Britanije. Skotske.
lrske, cesar Indie it'd, je bill pr
moran podpisati "dekret". ds je
13 draw zapadno cd Atlantskega
oceana proklamiralo ljudovlado.
Prve tri stoletja po odkritiu Anne
rlke nam slovenSka kronika ne "a
biljezuie nobenih naSeliencev. Sc
lie deloma V prvei in Sistematicno
V drugi polovici devetnaistega sto-
letla je postala Amcrika "a Slo-
vence "kampoS'. Xxi vleGe zavoljo
zaloStnih gospodarskih razmer po-
liciiSke AuStriie - naSe najboj
duSevnO in teleSno razvite moSi
IL rodne Crude. lzmed prvih ma.
Selnikov nam zaznamuje kronih
tudi moe duhov>kega Stanu, kot:
Baraga. Pirc. Mrak it'd. XII go
tovO MISC imeli namena priti trdo
delati ali pa "'fehtati" V Ameri
ko. No. fehtati Ic. ampak V dru-
gem pomcnu heSedc, kot pa brer-
poSelni ''trampje", XII pravijo:
prosim. Ge hi kai dali; duhovnik
pa pravijo: Vi kar dajtc). Nadalje
dobimo med prvimi slovenskimi
naselniki cello nekaj miliionarjey.
(milijonar postati pomeni V okvif-
in poStave. druge okraSti "a NIL
hoy produkt. Iato pa imamO =
Zed. drzavak 5000 miliiardariey
in milijonariev, ma drugi stranl
pa 800 delavcev. XII nimajO do
movja. ter ne vedo. kan hi polo
zili svoie trudne kosti.) Gull smc
cd GorSeta. ko .je delal Sc V ia
l;ratnem majhncm meStu Chicago,
lindijanSko imc). kopal je kanals
~ bcraSko ceno. : Svojim zaslu7
kom ie kupoval moGvirnato ZEN
10. kier danes stole Union. Nortf
cWstern Depot. /. :. Post office
in druge nebotiGne palace. dane.
na.ilepSi del mesta Chicago. TIE 10
te ie pozncje prodajal Z 10000 IL
Sc wee profita. PorOcil Sc ie s pol
nokrvno Indijanko in umrl ko
mnogokratni m%ilijonar. skorO We
cini Slovencev n%cpoznan. u
MIN sc omenja Ant. Stander, k
je priSel V "Castle Garden kle'