Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1911-07-11


vanlJe ali kteremu koli, da bi kaj
takega trdil ma delavskem shodu
Pittsburgh. Chicagu ali Milwau-
kee, kadar je tam Strajk "a dostoj-
no place enem ali drugem oddel-
ku zelezarSke induStrije. Med TEN,
ko so izdelki naSih tvornic visoko
,Zavarovani. vcasih do 200Go. nj
majo proizvajalci teh izdelkov nj
II naJmanjSe zaScite. Ravno ma
sprotno; tekom zadnjih 20 let IVA
blJenih je bilo Ameriko veG kot
million Slovanov, Italiianov. CIR
kov IN Armencev, samo Zato. ker
50 vajeni ceuejSega della in cenej-
sega zivljcnja i'll da so lahko IL
podrinili Amerikancc in druge do
mace delavce IL tovaren in rudni-
kov naSe visoko zavarovane indu-
STRIFE. Y jeklarSkih tovarnah V
Chicagu. Pittsburgh in Milwau-
kee, kjer 50 pred 80 lett takozva-
nj "delavski princi" dobili so do
SO dnevno. imaio danes moderni
bell kuliji $1.15 "a 12urno delo,
Sedem dni V tednu - tako da nj
,majo casa moliti boga niti vzroka,
da hi ga molih. (Smeh.)
Glede izdelovalcev volnenega
blaga pokazuie Bulletin 81 c. IT,.
Census Bureau poroGilu "a !.
1905 lStran 93). da ie bilo V tvor-
micah IN izdelovanie volnine vpo-
slenih 44.452 moSkih. 24.552 zena
in deklic in 3143 otrok pod 16 le-
tom. kteri so prejeli povpre6no
1896 letne ali S16l tedenske MIA
te RavnoiSti Bulletin" pokazu-
je. da je bilo vposlenih pri izdelo-
vanju volnenega blaga tudi 29.sS3
moSkih. 32.130 zena in deklic in
1888 otrok pod Is letom. ki so
imeli povprecno 1879 letne ali
$3.50 tedenske place.
Ako skrbno Studiramo druzin-
ski proracun. vidimo. da ena rod
bina V Iedinjenih drzavah. obSto-
iefa IL petih glav. ako hoce dostoi-
no ziveti. potrebuje najmanj $50
ma leto. Preprican sem, da je ia
proracun zeio MEX in da nobcden
IL med gentlemanov V tel zbornici
hi ne hotel ziveti >amo oh tenn
Fakt pa ic. da povprecna plaza Y
volneni induStriji. ktera je no ca
rini viSoko protektirana. ne do
seze ne polCvico omenjene Svote.
Res je. da je tukai vraGunana tu-
di plaza otroSkih delavcev: toda
ma drugi strani je vracunana tu-
kaj tudi plaza izurjenih delavcev
kot n. pr. mehanikov. preddelav-
cev it'd. Dokaz je tukaj. da ia pla-
ca niti cd dalec ne doseza stopnje
"a dostojno zivljenje.
Kar Sc meme tice. sem proti vsa-
Xxi carini - visoki ali nizki. Carl
ma. naisibo visoka ali nizka mai
bolj oplazi reveza. Dokler je da-
vek ma zivljenskih potrebscinah,
tako dolgo obcuti siromak veliko
bolj kot bogatin. (Ploskanje.) ST.
romaki n. pr. imajo navadno veil
ko otrok. Davek (carina) ma cev-
ljih potemtakem zadene revnega
grabnokopaca, kteri ina Sest
otrok, Sestkrat boil kakor Milo
maria. kteri ina samo enega otro-
ka. In grabnokopac premore IT,
soGkrat mani. (Ploskanje.)
Vsaka carina je breme lie "a IT,
ste ljudi, ki Sc najtezje boriio "a
zivljenje. Vsaka carina pomeni, da
bogatini ne marajo plaGati svoje-
ga deleza davkov. marveG hoce-
jo, da revez plaza namesto njih.
In to pomeni, da MO Sc okoristi
lie tvornicar.
To pOmeni vsaka carina.
Carina je V vseh slucajih lie ded-
Selma srednjega veka mra6ne
dobe-, ko MISC hoteli privilegira-
nj sloji plaGevati nobenih davkov,
placevalo je lie presto ljudstvo.
Jedini pravicni davek bi bill do
hodninski davek. (Ploskanje.)
Ne maram pa, da bi me kdo ma
pacno razumel. ces. da prosta tr-