Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-07
UnijSkim delavcem.
(Nadaljevanje.)
Zakaj

cNrSI III JAN. -NdJpolJ lIui JSu uSld-
wee ie moralna pakveka, ako Sc
ponizno klanja svojemu deloda-
jalcu, obrekuje in tozi svoje to-
varise. Sploh pa bahata govorica
o izurjenosti rokodelstva vsprico
delovodje ali delodajalca nina in
ne more imeti druzega namena
kot prihliniti Sc d~elodajalcu in po-
erniti svoje tcvariSe, katerim
manjkajo zmoznosti dOseGi viSek
izurienosti V stroki ali rokodel-
stvu.
Fakt je tudi. da mnogo CLANCY
redno plaGuje meseGne prispevke,
pobira doneske "a Strajkuioce bra
tie it'd, a V drugem oziru so pa "a
mic. Takim tovariSem manjkajo
dobre misli, ako jo pa imajo, Sc
pa bojijo pOvedati 10 iavnO. Stra-
hopetci so!
Koliko tovariSev Sc .ie poboljSa-
10 cd vGeraj? Kdo zamore pove-
DAFT to9
kdor hoGe biti dober unionist.
sc mora najprvo poboliSati V mo-
ralnem oziru. Dobra morala je
podlaga vSemu dobremu. moralno
krepki ljudje korakajo cd boja do
image. Mnogo tovariSev Sc danes
tega ne razume. Tavajo V duSevni
tent kot blOdne duSe. Nekega dine
pa pride spozmanje in zavedajo Sc.
da so hodili pc ~napaGnih potih,
da je bio Nth zivlienie velikans-
ka zmota. PricnO umevati ellie
in naGela unionizma in spoznaio.
kaj so delavci izvojevali potion
strokovnih organizacij. Izvoievali
so skrajSani delavnik. boljSo pla-
co. vecjo varnost pri delu, snago
in GiStost delavnicah in odstra-
nil so divje priganjanje kapitali-
Stitnih priganjacev. To je nekaj.
pa Sc nj vse.
Strokovno o~rganiZirani delavci
so tudi %zvojevali. ola Sc je vsaj po
nekod V ameriSki republiki vpe-
lJalo Solsko ObveZnost. Omejili so
5 TEN izkoriScanje otrok V mai
neznejSi mladosti po kapitalistih.
V DRAW Illinois so dosegli. da Sc
je "a zenske dolocil postavno o.
mejen delavni cas-. s TEN so orga-
nizirani delavci zvrSil kos kultur-
mega della, ker so "a delavske stro
Ike izvOjevali. la Jim je mono o.
hiskOvati Solo in o%bvarovali zen
ske, Xxi so materc bodoGe genera
CHE. pred brezmeinim izkoriSGan-
jem.
TovariSi, delavci! Kdor hoce BIZ
ii dober unijski delavec. ne zado-
stuJe, da nOsi unijski gumb ma
svojem jopiGu. ali da redno pla-
cuJe vse prispevke in doneske. Do
Der unijski delavec SkuSa postati
boljsi agitator in branitelj uniis-
kin nacel in ciljev. Raztolmaciti
mora pOvsod in vedno neOrganizi-
ranim delavcem koristi strokovne
organizacije. Cmeti mora Stediti
z denarjem. katerega zasluzi 5 te-
kim delom. da ne pride njegova
druzlna V gospOdarske neprilike.
in da je gospodarsko vedno tako
mocan, da Sc lahko spoprime s
svOJim Zakletim sOvraznikom -
kapltaliStOm. ObnaSati Sc mora
vedno in povsod dostojno III mir
no. kot p%ristoja olikanemu in IL
Obrazenemu cloveku. Spostovati
mora s ljudi kot Samega sebe.
da bodo tudi drugi ljudje spoSto-
vail MEGA. Uljudno mora postopa-
II z delavcem. Xxi Sc je pogreznil V
blatu revScine. Tolaziti in vZpod-
buJati mora tiste %tovariSe, Xxi so
ysled danaSnjega gospodarskega
zistema Zabredli V revScinO in be-
do. S kratkimi besedami: Dober
unijski delavec obGuie Z vsakim
clovekOm in oh vsakem casu pc
6loveSko. V vsakcm Gloveku vidi
svOjega brata. Tn Ge .ie zmoti. GA
skuSa pripeljati ma pravO pot, pri-
dobiti ga IN unijska nacela in