Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-14
koMEOIJANT ROOSEVELT.

Evropi in pri tenn strelja take ko-
zle in poGenja take neumnosti, da
lie Amerikance. kteri imajO Sc ko-
liekaj pravega ponosa V sebi. re
sram takega "sodrzavljana''.
Ko ie Roosevelt prilezel IL sred-
ME Afrike, ker je skoro leto dni
~stresal svojo k~rvOlocnost mad ne
dolznimi opicami. zirafami in slo-
nj, Sc je ustavil V Cairi. Tam je
povedal EgipGanom, da Sc MISC Sc
daj ~sposobni "a samovlado in da
ne smeio revoltirati prot svojim,
vsiljenim a%ngleSkim gospodarjem.
EgipGanskim rodoljubom Sc je pa
vsled tega silno zameril. Student
je dotiGne universe. V kteri je Roo
sevelt govoril svoi Sramotilni go
vor. so mu pred hotelom, V kterem
Sc je nastanil, priredili MAGIC go
dbo in pogazili Y blato ameriSko
zastavO. TAX sprejem je incl Te-
ddy V prvem civiliziranem mcStu.
Ma TO je sci V Rim in je tam vpri-
zoril znano kriceco aferO $ pape-
zem. Priklanial ST. .je italijanske-
mu kralju. avstriiSkemu cesariu,
raznim 'plemenitim' ciganom V
BudimpeSti, belgijskemu, danske-
mu in SvedSkemu kakOr tudi nor
veSkemu kralju. nemSki kronani
kroni vSeh bedakov. Viljemu in
ma zadnje novoporocenemu kralju
ma AngleSkem. V Parizu .je pro
slavljal republiko in svobodo -
kakkrSno ze on razume, - V Br-
linu Sc je navduSeval "a militari-
zem in krvavo klanje, a ma Nizo-
zemskem pa IA - svetOyni mi,
NailepSega kozla ie pa v%Strelil
bivSi ''divii jezdec" V Londonu.
V svojem govoru V Guildhallu "a
dnii teden Sc je Roosevelt spomnil
ma Egypt in rekel. da mora.io An
glezi. magari Z z~elezno roko in ma.
siliem obdrzati Waldo mad Egip-
cani. tn je Roosevelt primal. da
Je tudi on pristaS nasilja. toda Sa-
mo ma strani v~ladajocih - nika-
kor pa ne ma Strani zatiranih. Pc
njegovem mneniu ne smeio zatira-
nj narodi. kot ie EgiptanSki. Sc
nit misliti ma kakSno vstajo. med
TEN, kO ina vladajota premoc po-
pOlno prayico. v~prizoriti z orziem
vsako nasilje. To ie ideja 'prvega'
drzavljana ameriske republike -
NaprednO angleSko Gasopisje Sc
zdai pOSteno norcujc z Roosevelta.
Znani londonski satirik George
b. Shaw piSe: "Ker Sc Roosevelt
re vtika V ~notranjo in kolonijalno
pOlitiko angleSke drzave in nam
svetuje, kako 81 moramo upokoriti
Egypt, bila bi naSa dolznost. da Sc
spomnimo tudi Amerike. Ako je
po mnenju Roosevelta naSa dolz-
most, da 81 podvzemo Egypt brez
ozira ma voljo egiptovskega pre-
bivalstva, tedaj imamo Sc veGjo
dolznost, da 81 pdvrzemo Zedinje-
ne drzave. Xxi so re bile del Angli-
Je V Is stoletju."
Tako ''ga kida" slavni Teddy
pc Evropi. Hearstovo casopisie
ga silno napada; pravi. da je ida
Jalec naSe republic in zaveznik
evropskih monarhov in tiranov.
Justice" socialisticni list V Lon
donu, piSe, da je bill Roosevelt brz-
kone "navdahnjen" pO a~ngleSkih
kapitalisticnih vampirjih.
In kaj bono lahko Sc doziveli?
ko Sc Roosevelt, vrne domov. ga
bodo kapitalisti sprejeli Z odprti-
mi rokami. Sedanji nezadovoljnezi
V republikansrem taboru. kteri
skrivaj in oGito rujejo profit Ia
ftovi administraciji, ga bodo pow
zdigovali do neba kot vzor - dr.
zavljana in "jedinega resitelja"
stranke, "prosperitete" in deze-
lie. RazbojniskO kapitalisticno ca
sopisje. ktero ga danes napada,
mu DO pelo slave cd Atlantika do
Pacifika. "Dobro" liudstvO BIO
zopet hipnotizirano. In tako bo
"veliki' Teddy spet "primoran"
spreJeti - kandidaturo "a pred
sedniStvo leta 1912.
"Divji jezdec", izdajalec repu-