davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
RUBBER BOOTS SAVE LIFE.
Lynn Man Strikes Live Wire and Takes
$500 Volts.

Lynn, Mass, Jan. III While James
Mcleod. of s45 Western avenue, Lynn
an employee at tho river works Of tho
Lynn General Electric Co, was working
on travelling crane, last night, bis
forehead came ia eonaet with I've
wire and he received shock Of $500
volts
He became unconscious but dld not
fan from the crane and fellow work
men carried him down from his peril.
oas position Prompt medical aid RE-
stored the man and at Lynn hospital
It was said that he will live. He wore
rubber boots, a fact which probably
savsd bis life
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
Is JOB or STATES.
Says Taft Regarding Conservation Of
Resources.

Washington, Jan l7- That tie states
must attend to the work Of conservation
which IS not federal affair il the
keynote of the address which President
Taft made at the opening ssion to-day
Of the conference On uniform laws. lie
saidi There are vast forests Under pri.
yate ownership in various states That
cannot be regulated By she fedora gov
ernment. The responsibility rests on
the states The federal government can.
not act beyond what seems to be les
constitutional powers"
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
TALK OF The TOWN

See the new coloEsd waists at The
Vaughan Store.
Tfe Baraea claaa of the Presbyterian
church win hold a hnsine7s meeting at
The church vestry IS seven o'eisek Taas
dag eYenAn8
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
BALLors BEIN9 REcouNTRD.
Fitzgerald's Plurality Of i,4is VII Prob.
ably Not Be Lessened.

Bostass Jan. II Tire election board
has commenced tAs recount Of tbs c5ty
aleetion ballots in Faneuil hall II i
not believed that FitzaaAlds plurality
81 .4f5 wiz be lessened.
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
IMPoRrANr coNFERENcEs.
Are Being Held in Washington This
Week.

Washington, D. G., Jan. 1.-THE cap
itai Il gfittering with the lighta in the
world 81 politics, business and labor
who are here to attend the meeting
Of The conference on uniform state laws
the governors congress and the nation-
al association Of uniform state laws
commissioners. The conference Of uni
form state laws opened at ten with q
speech BY President Seth Low, who said
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
MEErINes eoNrINUED rHIs wEEK.
Increased Interest Wednesday Evening
Devoted to Interests Of Men and Boys,

The interest in the union prayer meet
inga. held for the last two weeks has
So increased hat there has been gen.
eral desire expressed for their continuance.
The meetings this week viii be held q
the Methodist church Tuesday and
Wednesday evenings and AZ tie Baptist
chureh Thursday evening, at 1s30.
tt IS planned to devote tie Wednesday
evening meeting To the interests 81 the
men and boys 81 Barre "A part, ct least.
Of the Hedaing male chorus win lead
tbs singing Every ghri tian ought to
bc present. Others Will ba helped BY
coming.
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
III BU1 sHoRT TIME
Ambassador Nabuco Of Brazil Died in
WASHINGTON.

Washington, d q. Jan. l1--Joaqnin
Eabuea. sle Braelliaa smba ssadok, died
ts-day atpar ahoYt iaassA
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17
BY DECISIVE SCORE.
Spaulding Defeated Stowe High School
Again Saturday Night.


The SpauldinQ high school basket ball
team returned from its two game trip
with an even break, having lost to Peo-
pies academy At MoTisvho Friday might
by the score Of % to y. and having
defeated Stowe high at Stowe Saturday
mght by the score 81 43 TO H. This Is
tlie second time that Spaulding has besst
en- Stowe this season Grige and Maiden
played fast and scored sixteen baskets
between them, Of which Crigg got mine
and Maiden seven The team plays
Montpelier high school at Church stnset
tomorrow night
The lineup and soore Saturday night
were as follows:
Spaulding. Stowe.
Maiden r f..-...s.......... &, Cobb
ctraft, 4 f.tssss ..s.ss4s.-s 81 fafkef
Averill o.......c, Mcmahon, Seaver
Grigg, : g.,.....- Il 4, Seayer, Robinson
Darling. g...s...4.. (, Ploof
Baskets from foor, Crigg 3, Maiden
Z, Arerill 4. Darling ploof 2. Seayer,
Parker, Robinson; fouls, Grigg, Ploof 4,
Parker; time two Is and one l0-minnte
periods; referee. Kenefck; scorer. Smith
timer, Edwards; attendance, 200
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17

FAST CAVE.
A Barre Team Defeated a Northheid
Organisation.

The Barre Athletic club basket BAH
team went to Mortified Saturday even
ing end defeated Norwich university
team which represented Company II
The score at the end Of three periods 81
play. that was AZ times fast. was 43 to
25 IN favor OF the Barre team While
Company T Was represented By the uni
yerslty tea1u, thrae = the Barre players
are regular members of the Goddard
san8n fgi team Iha work wa4 fairly
evenly divided and each member Of both
teams succeeded IN scoring for his team
The Barre daily times. (Barre, Vt.) 1897-1959, 1910-01-17

60 a. g

Summary: Goals from the floor, Cos
by G, Clark g, Richardson 4, Smith },
Omppel 2, Reid 2, yerWiebs s, Taft 2,
Kendall, schwauger goals from fouls,
Taft 1, Richardson's referee, Grady; um-
pire, H smith; time three l5-minute
periods
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

- Pred 25 lett so mesarji raZ-
obloznih oknah debelimi crkami
naznaniai:
Najboljse in finejse meso "a ju-
no 6 centov funt; goveje stegno s
centov funt; Jagnje hrbet II cen
tov funt.
Nj tudo. la so Americani imeli
takrat trikrat ma dan meso ma mi
n. Ali danes2
NaJslabS, meSO "a juho II cen
tov funt; govcJe stegno 80 centov
funt jagnje hrbet 2S centov funt.
kakSna rallika! Wee kot 100 cd
stotkov,
In danes prihaja na ameriSko
mizo IA zajuterk ze kava in sub
kruhek "a yeccrjo pa socivje brez
mesa.
Podrazenje Iivil pa kaze naibol
naslednji izkaz, ktere smo pona-
tisnili IL kapitalisticnega lista po
imenu wall Street Yournal", XII
zagovarja moderno klativitestvo. ::
S /. januar. zvisek procentih
1910 1900
Mast fmt ct. 1885 ct.6.15 1OS.
Svinjsko meso :.
sodcek -. $24.57 $1O15 1873
Psenica d.
buselj =. $1.2s1a $O.73as "A
Caj, funt ct. II ct. Ill 53
Kava, Rio, f. ct. 0.S3s ct. Z %
Volna f. . ct. 81 ct. - 5
Bombaz f. ct. 1910 ct. 10 1O9
TIA izkaz dokazuje. kako zive a
meriSki delavci dobi kapitalisti-
cnega gospodarstva. u vsakim le-
tom je gorJc vecje.
Morda te Stevilke marsikatere-
ga zaspanega delavca predramijo
da priGne misliti, Cas- je re, da mi.
slijo ysi ako noGejo da bo beda
med ameriSkimi delavci kmalu We.
cja kot Evropi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
Mesarski kralji izjavlja

da je zakrivilo visOke cenc IA me-
so, ker V ameriski republiki pri-
manjkuje klavne zivine.
Ako je to resnica, kje so pa
dobili 152. $4,000 funtov govedi-
ne in 439.712.00O svinjine, Xxi so
jih po vladnem porocilu izvozili V
Evropo, da tam konkurirajo ma
trgu mesom IL Avstralije in Ar
gentinije? Ce pa nimamo zadosti
mesa V republiki, zakaj pa trust
janski kralii zagovarjajo visoko
colnino in branijo tako uvoz Gene
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
DelavGava kri Spet puhti.
Ma upravicene zahteve delavcev "
Philadelphia in Betlehemu
Pa odgovarjajo kapitali-
sti S smodnikom in
svincem.

Mesti Philadelphia in Bethlehem
v Pennsylvania sta bill zadnii te-
den poIoriSce krvavega konflikta
med delavci in iborozenimi hlapci
kapltalizma. krvavi dnevi Nc
kees Rocksu SO Zopet oziveli -
ma ulici Sc spet kadi delavGeva
kri.
V Philadelphia so zaStraikali
konduktorji in motormani pouh-
enc zeleznice. Vsled neznane dra-
glnJe zivil sedanja plaza cestoze-
leZnlSkih vsluzbencev ne Zadostu-
Je, III zahtevali so nekaj centov
wee. kompanija ie pa zahtevo de-
laVcev kratkomalo zavrniIa. in ko
SO siednji proglasili Straik. zacela
Je naJemat skabe Ker je pa osta-
10 delavstvo in ogromna veGina
prebivalstva V Philadelphia ma
strani strajkarjev, bill so skabie
naravno spet hudi Soil. Kompa-
MIA Je pa najela policijo, da seih.
skabe, in posledica je bila sramot-
ma kapitalisticna igra. 5 kakorsno
Sc odlikujejo tirani po celem sve-
tn; izzivanje mirnih ljudij, prete-
pi, izgredi in umori.
Tri dni so trajali boji med po-
llciJo in delavci, cetrti dan so pa
prisll v mesto drzavni milicarji.
V poulicnih prsSkah je ranjenih
tisoc delavcev in mnogo policajev.
Policaji so besno streljali med
mnozice ljudij, MOI, zen in otrok,
ki so Sc gnjetli okrog kar $ skabi,
IN med drugimi ranili tudi dive de-
klici in nsmrtili jednega deGka,
kteri Je prodajal casopise. Razka-
ceno prebivalstvo je V teku dveh
dni razdjalo oziroma poskodovalo
mad dive sto kar, ktere so vozili
skabJe. Delavce aretujejo in zapi-
rajo v jece. Aretirana sta bila tudi
generalni delavski organizator
Pratt i'll predsednik centralne de-
lavske unije John j. Murphy. Oba
sta obdOlzena. da sta Scuvala k
izgredom. " SodiSca PHILADELPHIA
j, igraGke rOkah kapitalistov,
postopaJo nedolzenci cudovito
naglostjo; V jednem samem dnevu
Je bio zasliSanih, obsojenih in cd
vedenih zapor vecje stevilo IL
grednikov. Mex Strajkar je bill OBJ
sojen ma Sest let jece, ker .ie ope-
ko razbil okno (D ma kari. - Or
ganiZirano delavstvo V Philadel-
phiJi je silno ogorGeno in zahteva
od svOjih voditeljev, da progTasiju'
generalni Strajk. Ako Sc to zgodi,.
kar Je mogocc. tedaj bO stalo ma
sproti kapitalistom Philadelphia
100000 organiziranih delavcev v
upravicenem boju.
V Betlehemu, Pa. Strajkajo de-
lavci ondotnih tvornicah jeklar-
ske druzbe. Zahtevajo vecjo place.
Kompanija je najela konstablerje,
in posledica so bill izgredi zadnie
soboto pri kterih so konstablerji
streljali in smrtno ranili diva ino-
zemslla delavca.
Jeden strajkar Philadelphia
je opeko razbil okno ma pouliGni
kari in bill Sc isti dan opsojen ma
SEST LET JECE!
Lastniki premogokopa v Cherry,
ILL.,, so pa umorili 300 delavcev ze
pred tremi meseci in so Sc DA-
MES MA PROSTEM!
Zivela, zivela, trikrat zivela
prokleta pravica!l!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
Slovenci Konesha, Wise. pozor!

V nedeljo dne 6. marca t. !. bo
javen liudski shOd Schiitz dvo-
rani, vogel n. Main in Union st.
Iacetek toGno oh dveh popoludne.
o prvi toCki dnevnega reda: IA
kaj moramo placevati pretirane in
previSoke Gene IA najpotrebncjsa
zivila in kjc iskati pomoG napram
temu zlu'. govoril bo Sodr. joe
Iavertnik IL Chicago.
Slovenski delavci, Vsi do zad-
NIGGA ma shod.
Sklicatelji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
Chicago, ILL.,, 4. marca (March), 1910.

kaj druzega kot revscina, ako no.
Ge odirati druzih9
To So vzroki, zakaj imamo 81
romake. In siromaki so pa Sc Ia
ko neumni, da glasujejo IA kapi-
talisticni listen - "a revScino.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
= Vsi clani Taftovega kabin

n Vsl cIanl TaftOvega kabne-
ta so advokatje korporacij.
Ali Sc de spremeniti to2
Dokler bodo delavci glasovali
IA kapitalisticne kandidate, nj
priGakovati spremembe. Kapitali-
sti to dobro vedo: zato hvalijo ob
casu voitev svoje kandidate, kot
prebrisan zidovski agent sprijeno
blago. In delavci gredo ma to va
da, ne zaupajo samim sebi.
FL! Kedaj Sc bodete spameto-
vail?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

Ako Morgan izvede naGrt, bono
imeli visoke Gene. To ie Morgan
dokazal pri jeklarskem trustu.
KJer on vtakne svoje prste
mes, ina lJudstvo pricakovati lie
emo: oderuStvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
Starr avstrijsi cesar Sc j

pred kratkim skregal $ svojim ne
cakOm. prcStolonaslednikom FIR.
Ferdinandom. Tako pOroca brzo-
javka IL Dunaja kapitalisticnih
listih. Prestolonaslednik je baje
tidal neko broSuro V kteri kritizi-
ra siStem avstrijske armade in
grozi, da be- on armada "reformi-
raj po syojc. Ta broSura ie pa
ia starcea - silno razjezila. in ko
je Franc Ferdinand par dni po-
TEN priSel Y njegovo privatno pi-
sarno in mu ponudil neke akte V
podpis, ga io cesar robato ozmer-
jal, razstrgal doticne papirje ma
kOse in jih @agnal bodoGemu izse-
savaGu avstrijSkih narodov V O.
braz. Ia kulisami Sc Zdaj govori,
da SO vsled tega dogodka nekteri
na dvoru jezni ma starega Franc
Jozefa. ceS da je prevec staroko-
piten, in bi najraje videli, da Sc
Gin pref odpovc prestolu.
Mi pa pravimo, da jc yes cesar
ski dvor prestolom in krono
vred najvecja starokopitnost, ki
hi Sc morala elm pref umakniti
samovladi ljudstva. Seveda, "a ia
cesarski Skandalcek ne bo ljudst-
vo Avstriji nikdar zvedelo -
kakor Sc danes he We. kakSno smrt
ie pravzaprav storil bivSi kron-
prime Rudolf kajti kdor hi Sc
tam predrznil, povedati ljudsrvu
kakSno c. kr. lumparijo, storil bi
grozni "zlocin', "a kar bi ga ta-
kOj obesili! -
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

mega mesa IL Argentine in dru-
god.
Navsezadnje pa Sc vpraSamo
mesarske kralje, ce nimamo zado-
sti klavne zivine V republiki, "a
kaj pa imajo toliko mesa lede-
micah, da pride skoro ma vsakega
Gloveka emo govedoq
Ako je mesarskim kraljem do
znizanja cen, tedaj maj postavijo
meso ia trg, XII ga imajo v lede-
micah.
Ce to zvrSe, potem Jim vrjame-
mo, da imajo resne namene.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

- Ako Sc bo Morganu ohnescl
njegOv nacrt, bodemo poleg wi
sanja cen "a najpotrebnejSa zivila
dobili Sc ZviSane Gene "a telefon.
Vsaka zdruzitev podjetij emo
celoto bi morale prinesti logicno
znizane Gene, ker Sc Z zdruzitvijo
znizaio produktivni ir opravni
troSki. V kapitalisticni cloveSki
druzbi je pa narobe. Idruaitev
pomeni monopol "a pest ljudi ali
pa Sc cello "a emo osebo. Tia pest
ljudi ali sama oseba, ko je vnicila
vse kOnkurente poljubno odira
ljudstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

enkrat vladali nemSki narod kot
dezelii in vladni svetniki, drzav-
nj pravdniki in sodniki, vladni
predsedniki in ministri.
Seveda nemsko ameriski kapi-
talisticni kulij Grnila je Sc nizji
kot njegov 'kolega onkraj velike
luae.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01


sti to dobro vedo: zato hvalijo ob
Gasu vohtev svoje kandidate, kOt
prebrisan zidovski agent sprijeno
blago. In delavci gredo ma to va
da, ne zaupajo samim sebi.
FL! Kedaj Sc bodete spameto-
vail?
- Razmere ma svetu sc ne bodo
zbOljSale, dokler jih ljudstvo ne
zboljsa. Sploh jih pa ljudstvo ne
more ZboljSati, dokler ne razume,
kaj je vzrok danaSnjemu zlu. Do
kler je ljudstvo nezavednO in Sc
zanaSa ma tujo pomoc, dotlej 81
tudi pomagati ne more.
Vsak delavec je del ljudstva.
Ali se vsak delavec tudi zaveda {?
Mar We, kaj mu je storiti, da Sc
spremene danaSnje krivicne dru-
zabne razmere? Mar mai glasuje
Ia socialisticne kandidate!
Nei Glasovanje samo he more
spremeniti raZmer. dokler je Sc o.
gromna ljudska veGina V dusevni
temi. Ako bi nezavedna vecina
glasovala IA socializem, bi to po-
menilo polom.
Predvsem je treba, da spozna
vsakdo vsaj osnutne nauke kolek-
tivne lasti in povrsno zgodovino
narodov in nastanje YER. Marsi-
kdo 81 domislja, da vrze denar V
vodo, ako kupi zgodovino Franci-
je Rima ali kmecke vstaje sred-
MEM veku. Pa marsikteri Sc nj
Gital zgodovine ameriSki repu-
bliki, dasi zivi Mi. Tudi sloven-
ski modernisti so Jim spanska vas,
kot so Jim tuji Cork, Tolstoj, 70
la in drugi pisatelji druzih naro-
dov.
Ako hoGete biti zavedni in sa-
mostojnega miSljenja, YAM pripo-
roGamo pred vsem Gitajte dobre
knjige, ker SO najboliSi prijatelii
vsakega Gloveka.
&c ste V zadregi glede dobrih
knjig. Obrnite Sc ma uredniStvo
"Proletarca" in dobili bodete ma
svet, kje jih je dobiti.
- Ker je Cairo, Ill. neki "a
morec hotel ukrasti neki dami Ii
.stnico, je nastal punt. Hotel so
ga lineati, kar je pa ,obcinski BIZ
ric (Serif) zabranil.
Mi smo prepricani, Ge bi mesto
zamorca sedel jeGi kak bankir,
XII je okradel siromake "a nijh pri-
hranke, tedaj bi tisti ljudje, kate
ia je obsedla linGarska blaznost,
prosili V dolgih prosnjah, da Sc ga
izpusti IL jece.
ker Sc. pa gre "a ubogega "a
morca, jc '.kultivirana" banda
vprizorila punt. Po kali so samo-
kresi in puske.
In posledica?
Eden mrtev in veG ranjencev.
Ali hi to blaznostl
Kje so verski nauki? Sal veGina
teh ljudi, Xxi hoceio spihati luG
Mvljenja Zamorcu, hodi OBJ nedel-
jah in praznikih cerkev in pre-
klinja ljudi, Xxi 81 privoScijo go
stilni case pive.
Take surove in podivjane hi
navce zamorejo yzgojiti res lie "a
meriske verske sekte, XII Sc naziv-
ljcjo krscanske.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

enkrat vladali nemSki narod kot
dezelai in vladni svetniki, drzav-
nj pravdniki in sodniki, vladni
predsedniki in ministri.
Seveda nemSko ameriski kapi-
talisticni kulij crnila je Sc nizji
kot njegov 'kolega onkraj velike
luze.
- Lastniki morilne jane V Che
rry, Ill. Xxi bi radi brez mila OBJ
rili vdove in sirote umorjenih pre-
mOgarjev. Ponujajo Jim $500
$1,000 odpravnine. To beraSko po-
nudbo pa vtemeljujejo ravnatelji
premogokopa TEN, da druzba nj
greSila proti zakonu "a varnost
zivljenja in da Sc odskodnine po
sodnijskih razsodbah ne bodo mo-
gle izplacati, ker je druzba inkor-
porirana lie $350.0O0.
Ia beraSka ponudba mora pri-
siliti vsakogar, da misli. Lastniki
premogokopa Sc paG zavedajo, da
bi jih Sc kapitalisticno sodiSce spo-
znalo krivim. zato skuSajo ma wit
nacin potegniti glavo IL zanjke.
Pri TEN pa tudi racunajo, da
vdove in sirote ponesrecenih pre-
mogarjev re zdaj potrebujejo de-
mar in bodo sprejele berasko po-
nudbo, da Sc jim ne bode treba
tozariti po sodiSGih.
Tia dogodek V Cherry, Ill. do
kaZuje jasno, kako potreben je "a
kon "a vse delavce "a slueaj nez-
code. Odpravnine beraSkimi
grosi maj Sc gredo solit. Vdove,
ali starisi bi morali dobivati do
smrtno pokojnino, sirote pa pod
poro do polnoletnosti.
- Zdaj, ko je sodisGe obsodilo
nizje uradnike radi sleparstev sla-
dkornega trusta in prisodilo pri-
staniScnemu superintendent dive
lett jeci, je vprasanje ma mestu:
Raj bo ljuthmi, XII SO visjeP
NHji uradniki bi gotovo ne sle-
parili, ce bi jih h slepariji nihce
ne nagovarjal. Superintendent jim
pa tudi nj placeval posebne ma
grade IL svojega zepa!
Kaj bo viSjimi torej!
Najbrz mic. Prebogati so. To
pove vse
- Kedar zagovorniki kapitali-
sticnega zla in gorja in zaeno ma
sprotniki socializma zajaSejo Sc
pavega kriticarskega konja, ta-
krat ponujajo svojo modrost tako
lie "Ako danes raZdelimo vse ena-
ko, ali ne bode ze jutri vse ne
enako?'
Sevedal To tudi nj socializcm,
ampak koruznik, katerega so 81 o.
mislili kapitalisti, da obrekujejo
socializem.
Socialist MISC Sc nikdar in nj
kjer uGili, da mai Sc imetek deli.
Socialism pac uci. da je treba
ustaviti delitev delavskih produk-
tov kapitalisti.
Socializem zagovarja kolektiv-
no last izdelkov ozirom ma pro-
dukcijo in distribucijo. In kar Sc
lasti kOlektivno, Sc tudi ne more
deliti. Tia kolektivna last orodja
in izdclkov pa ne pomeni mic dru-
zega kot konec oropanju delav-
cev po kapitalistih "a njih zaslu-
EEK in placevanju stanarine dru-
Imam, katere morajo placati da-
nes. da Jim kapitalisti dovolijo
milostno prebivati ma zemlji.
- Ako je clovek siromak, ker
ie svojo revScino sam zakrivil. ne
more pricakovati simpatije od
druzih liudi.
Ako je clovek siromak, ker slu-
Ii drugim profit, placuje krasne
palace. dragocene toalete, frake
n klake. automobile in brzonoge
konjice "a druge, sebe pa oskrbu-
ie siromaSno hrano in obleko, da
,o ropipn ,,lolu ali zmrzne ma IL
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01


kaj pa imajo toliko mesa lede-
micah, da pride skoro ma vsakega
cloveka emo govedo?
Ako je mesarskim kraljem do
znizanja cen, tedaj maj postavijo
meso ia trg, XII ga imajo lede-
micah.
Ce to zvrSe, potem Jim vrjame-
mo, da imajo resne namene.
- Noben filantrop nj tako pie
menit, la ne bi bill poleg, kjer Sc
gre "a graft. Bogati filantrop,
Glovekoljub George +. Peabody IL
Utica sedi smoli. STRIFE Sam GA
tozi "a $542. 600 odSkodnine zavo-
ljo zemljiskega grabeztva. Glove
ljubu podtikajo. da je prisvojil
1900 akrov neizmerjenega vladne-
ga zemljisca V DRAW Utah, in da
je IL tega zemljiSGa ze izcrpal
100000 ton premoga. S TEN je
vladO = ozirOma drzavo oSkodo-
val "a pol milijona dolarjev.
Grabez, "grafter' in filantrop.
kaj takega je mOgoce le anne
risk republiki.
- Andrew Carnegie, milijonar
in poznan filantrop Sc je pritozil
pri njujorSkemu zupanu zavoljo o.
sebnega dohodninskega davka,
ceS. da je ia davek velika in V
nebovpijoca krivica.
Carnegie pravi: "Ako bodo "a
htevali, da morajo millionaire pla-
cati ravek od vsega imetka, tedaj
Sc bodo millionaire izselili IL New
Yorka."
To je res logika millionaire fl
lantropa. Ako morajo placati da-
vek cd imetka katerega mora pla-
cati vsak siromak. tedaj Sc hocejo
posloviti po francosko.
Carnegie je nekoG rekel, da no.
ce umreti kot siromak. Danes pa
isti Carnegie noGe placati davka,
kar je dolznost vsakega drzavlja-
ma. Kdo mai Carnegiu Sc verjame !
Mnogo delavcev mu bo Sc ver-
jelo, da 81 delavce pobijajo ME
govih mesnicah - plavzih in je-
klarnah kot zivino V GikaSkih
klavnicah.
liz Kaire, Egypt Sc poroGa. da
je neki dijak obstrelil nevarno
Butros paSa Galija. ministra "a
zunania della. Napadalec je clan
narodnjaSke stranke in motiv "a
napad politiGen.
v Philadelphiji je obcna
stavka ulicnih zeleznicarjev. Med
stavkokazi in ljudstvom XII simpa-
tizira strajkujocimi je prisio ma
mnogih krajih do spopadov. IL
grede so Zakrivili stavkokazi S
svojim izzivajocim nastopom. Po-
licija je kot povsod, posegla ma
rodno vines: pricela je streljati.
Zadeti in obstreljeni so vecinoma
mirni gledalci: zenske, neko Is
letno dekle in neka trinajst letna
puncika, katero je kroglja zadela
V trebuh.
Tia ncroden nastop pclicije ie
tako razburil ljudstvo, da je ma
%. in Wharton ulici zazgalo voz
poulicne zeleznice. drugod pa po-
bilo Sipe ali pa pognalo vozove raz
tir.
Eksekutiva okrajne strokovne
zveze je zakljucila podpirati stav-
kujoce ulicne zeleznicarje moral
no in gmotno, poleg je izjavila,
da proglasi sploSno stavko, ce bo-
do policaji in pozarna strata sprc-
mljali vozove.
- Ako Sc bo Morganu ohnescl
njegov naert, bodemo poleg wi
Sanja cen "a najpotrebnejSa zivila
dobili Sc zviSane Gene "a telefon.
Vsaka zdruzitev podjetij emo
celoto bi morale prinesti logicno
znizane Gene, ker SO Z zdruzitvijo
znizaio produktivni ir opravni
troSki. V kapitalistiGni GloveSki
i .ulai :. m unr.Lo Zl.u&;4.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01

Zaupnik nckc sleparske tvrdke
V Chicagu, jc nedavno tega dejal
V privatnem pogovoru, da katoli-
ski listi so najboljsi medium "a o.
glaSevanje. - Fakt! In zakaj? {?
Zato, ker ic katoliSka masa maj
boil nevedna, in ravno nevcdnost
je voda ma mlin vsakovrstnih Svi-
ndlericv. Versko zakrknjcni ljud-
je so navadno praznoverni, in raZ-
nj Svindlerji, ki prodajajo vodo za
medicine, ploccvino "a zlato, kak-
Sno moGvirje "a obdelano zemljo
it'd. it'd. it'd, zivijo in Sc bogato re-
de lc ma racun ten duSevnih ST.
rot. kterc vlovijo in nalimajo po-
tom verskih caSopisov. ZOpet lepo
spriGevalo "a katoliSki mrak.