Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1910-02-23

lnIlku tdkoNem Ned0mi sNe slaho-
sii, ~ nemiizcme sesierSkemu me.
stu spfdtclcne l'rancii poskytnouti
pomoci takov6 mife, jak by pfalo
81 TO srdee nase. ale isme 81 tez We.
domi pr tom, ~ iIcastenstyi nase
prysli z pahnutek ryziho pratel-
stvi lasky X narodu francouzske-
mu D jeho sky6lemu velemfstu ze
chceme teto lascc We chvili TAX
yazne okazalc ddti vlraz. Pan sta
rosta navrhl proto, ably bylo ozna-
memo pafizske municipalni rad6 a
iejimu presidentu, ze mtsto Pra-
ha osyedcuje hlubokou soustrast
mad nczmeruym nest6stim nynei-
sim n icast Sc ysemi obyvateli Pa.
iizc, ktefi hroznou ziyelni pohro-
mou byli postizcni a ~ chce Gimme
tleastnitl 80 akce vc prospcch pa
rizskt chudiny ktera pohromou Ii
yelni nciviec stradd. Zaroven ma
vrhl. abv syolana byla ma itery
dne | dmora I. r. mimoradna schu-
~ rady m6Stskt o pdl 6tyrte hodi-
NJ odpoledni. kterd by slaynost.
MIN zpnsobem proieyila narodu
franeouzskemu IGastenstvi pri ny
nflsi katastrofe a zaroycn poyoli-
la pro chudinu parilskou pfisp6-
yck prostredkh obce prazske We
vysi 10000 frankn Po yrelt pri-
mluyc ysech pi.itomnych pann,
kteri yysIoyili Sc pro nayrh tcnto
iednomyslne. bylo yysloveno pre-
svedccni. ~ take sezeni rady
mcstskt a sboru obecnich starsich
uvitan bude tento podnet vsco.
becnym souhlasem. Referovati bu-
de nayrhu sam starosta DIR. Gros.
Po schuzi prcsilialni komisc ode
bral Sc lined starosta Dir. Gros spo-
In p. drem. Pinkasem k novemu
konsnlu franeouzskemu p. =.
Claudclovi, ably jemu oznamili. ia-
ke kroky obcc prazska We prospech
postizenG chudiny parizske podni-
kne ably jenu zaroven tlumocili
ncast a Soustrast zastupitelstya
vseho obyvatelstva prazskeho pri
nesiesii, iez sprateleny narod fran.
couzsky postihlo. Zaroven byla o.
deslana telegraficka depese presi.
dentu municipalni rady paiizske p.
$. Caronoyi, niz yysloyuie se Pa
rizi ieiimu zastupltelstvu nej-
uprimnejsi soustrast n ohlasuje Sc
akee, lez ma podporu parizske chu-
dlny bude podniknuta.
FRANCIE.
Y eele Francii, zylastc ma w
chode iihu, radi prudke boure,
ktere prerusiIy telegraficke spo-
jeni $ Nemeckem, Syycarskem a |
ltalii AIistem zpusobcna byIa
znacna skoda.
Y Parizi Selma IA poslednich |
duu opet pontkud stoupla a ma
sledkem toho musely byti Gctne
domy, hlayne ma pfedmesti do
nichz Sc lldt po povodnf yratili,
znovu vyklizeny. Rcka Maina opet
vystoupila ze brehu zpnsobila
mnoho skody Inacna skoda zpn-
sobena byla take posledni bouri
na pobrezi mnoho mensich lodi |
zniccno.
Ma posledni kabinetni porade |
zadal president Fallieres ministry |
ably ohlasili jeho odstoupeni. Ia
pf.itinu udaya sye chairn6 zdravi. |
a jest slutecne pravda. ~ jeho
zdravotui stay dokonaly neni. Do
svedculi TO vSichni lide, ktefi po-
sledni dobe elyseisky paldc ma
ystivill. Ministi.i ysak iej zadali,
ably od limyslu toho ustoupil. In
diva mesice budou narodni yolhy a
kdyby Sc podtkoval do te DOLBY,
byl by tim prospech strany nema-
10 ohrozen. Fallieres tcdy syolil, H.
y tim pocka do ID. kyetna Wee me
la znstati utajena, ale dostala Sc
do vefcjnosti a TAX jc president
ska krise ma ruce.
Pafizsky policcjni prefekt Le-
pine vyznamcnan byl akademii "a
encrgil, kterou osyedeil pfi "a
chranne pracl posledni povodni.
Byla mu udelena medaile Audi
fret-Pasquierova, nejvyssi to Wy
znamcnani, ktere akademie udeli-
Ii miize. Lepine naslcdkcm 1navy
a nastuzcni nyni lczi We SVEN pfi-