Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-07-26

$50 80 'e
vol Cloveski um - ia bog vseh
bogov, krona in triumph million
in milionletnega razvoJa - gre
naprej, naprej!
In - da Sc vrnemo k stvari -
Ia to velikansko idejo, premaga-
ii zrak, bi Sc ne clovek z~rtvoval9
o, zrtve bodo. Veliko zrakoplov-
cev .je ze zrtvovalo zdrave ude in
zivljenja i'll mnogo, mnogo Sc Jih
DO Sc zrtvovalo, predno Sc letalni
stroj dokraja ne izpopolni. VISA
ka nova ideja ie zahtevala svoje
zrtve. To je re kakor v naravi.
Prvi coin, kterega je primitivni
clovek porinil V vodo, je gotovO
incl svoje zrtve; in bio je ne
broj zrtev, predno je clovek pre-
magal mOrja in occane - Sele $
parnikom. In koliko zrtev SO tir-
jale in Sc tirjajo s%tvari, cloveSke
iznajdbe in ustanove, ktere MISC
in niti ne koristijo najmanj ljud-
stvu VOICE. Ma primer: vojne.
Koliko milionov in milionov ljudi
je re poginilo, Same cato, da je ia
alioni clovek obdrzal svojo zelez-
no pest mad tlacenimi narodi.
Koncno: da vzamemo stvar IL
razrednega staliSca: ali nina
dandanes, kakor V preteklosti
vsako leto nepretrgoma svoje zrt-
We? Delavci umirajo dan "a dne-
vom v tvornicah, rudnikih, ma re
leznicah it'd. Shame in nehosezne
palace pozro mnogotero proletar-
sko zivljenje, predno so dogotov-
ljene in opremljene z vsem kom-
fortom in bleskom "a bogataSke
lenuhe; %potrebna ruda in drago-
ceni premog je pOSkropljen Z de
~lavcevo krvjo. predno ga dobimo
" porabo; gigantni stroll, dolgi
tuneli in strmi mostovi ceZ rekc
i'll globeli gnjetejo in morijo de-
lavce predno so dovrSeni. Ma ii
soCe in tisoGe zdravih in krepkih
ljudi zaglavi vsako leto ma zelez-
micah, poulicnimi karami. V pre-
mogokopih. In cudno: nihce Sc ne
zmeni cato! Nj krika. nj protesta!
In vendar umirajo ii ljudje -
dasi vsled krivicnega sistema mai
mani 900 prav pc nepotrebnem
- "a dobrobit druzbe: umirajo.
vstvarjajoci produkt, velike in
koristne naprave, XII danes Sc slu-
Zijo priviligiranemu razredu, in
ktere bodo V bodoce sluzile V
sploSno dobro cele GloveSke druz-
be.
Ako je torej zrakoplovba ma
pacna in Skodljiva, samo cato, ker
iz~postavlja v smrtno nevarnost
aviatike, ali nj potemtakem mill
onkrat bolj napacen in skodljiv
yes danaSnji kapitalistiGni sistem
proizvajanja, kteri dannadan 81
stematiGno mori produktivne lju-
dill &c je treba vsledtega zavreci
aeroplan. tedaj hi Sc bila morala
zavreci tudi lokomotiva. ko je pr
VIC povozila 6loveka. Vsi moderni
stroll, XII trgajo cloveske ude, bi
Sc moral zagnsti ma smetisce, in
ljudi bi sc morale vrniti X mex
danjemu ~pocasnemu proizvajanju
naroke Kje je logika'
Pribito je, da zrakoplovci, kite
rim je V resnici "a stvar, bodo sli
nemoteno naprej - preko svojih
mrtvih tovarisev, kteri so Sc po-
nesreGili. Delali bodo poizkuse in
~izpolnjevali letalni stroj cd stop
ME do stopnje, dokler do kraja
ne premagajo zrak, dobro vedoci,
da DO Sc mnogoteri iZmed Nth
dial svoje Avljenje, predno DO
aeroplan ali balon dovrSen in va
rem "a zracna pota. Bodoti ljudje
pa, ko Sc bodo brez skrbi vozili
pc zraku, kakor Sc mi danes vo-
limo Z vlakom ali elektricno ka-
70 pc tleh. bodo Sc hvalezno spo-
minjali prvih aviatikov, kteri so
dali svoja zivlienja "a veliko
stvar, XII bo Sc lie MIN, zanamcem,
donaSala pravo korist. Celia bodo-
ca kolektivisticna, socialisticna
lrnZhn GO hn LualnZna Snnmininln