Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-07-19
" POTU SVOJEGA OBRAzA.

ku, ko ga je izgnal IL raja. Sv. pi-
smo je krasna knjiga, polna poe
zije, V kateri je posebno bujno
razvit s~imbolizem. Filozofija sta
rib zidov je naSla V njej prelepo
obliko in kdor eta biblijo brez
muGnega predsodka, da poslusa
besedo nedoseznega visjega bit
ia, temvee iSGe njej duha njenih
avtorjev in tedanjega casa, najde
v TEN berilu bogat uzitek.
- Clovek je greSil in bog ga
.je cato kaznoval. Obsodil ga je ma
veGno delo, pravi stara knjiga. In
z TEN izreka p%riznanje, da je de-
10 cloveku nepriietno, kajti kar
mu je ugodno, nj kazen. Tako We
lik kriz so videli pesnili sv. pi-
sma V delu, da so pripisali svoje-
mu prao6etu greh Xxi je bill pc
njegovem mneniu vrhunec hudo-
bije, $ svojimi posledicami obre-
menjujo6 ne lie njegovega facet
nika, ampak tudi vse rjegove po-
tomce. Use Sc neporojeno Glove
Stvo Sc je V Adamovi osebi uprlo
bogu in cato ie zadela kazen cello
pleme. IL raja je bio pognano ma
delo.
Tako so sodili o delu start Ii
dovski ~knjizevniki, Xxi MISC poz-
nall moderne industrije 2 memo
nervozno roboto, p~onizajoGo Glo-
veka delavca ma nivo tovorne Ii
vail ali avtomata. KakSen greh bi
bi moral zaplsati ma rovaS prade-
du literal. XII hi hotel pisati mi
tologiio, utemeljeno ma sedan.jih
razmerah? "V potu svojega obra-
"a hos jedel kruh', Je dejal Je-
hova. "V potu svojega obraza, V
nevarnosti "a svoje zdravje in pa
zivljenje, morec svojega duha in
u~nicujoG svoje telo imaS trpeti
pomankapje in zanemarjati dru-
zino," zapoveduje kapitalistiGni
zakon delavcu dvajsetga stolet-
ia. Kriz ma Golgoti je bill znamen-
je reSitve, a sveto pismo je mora
10 ustvariti svet onkraj groba, da
postane odkupljenie S krvjo IA
zarenskega mucenika vsaj tran
scendentalno vrjetno: kajti ma
tenn svetu Sc reSitev vsled Pilatove
obsodbe nj izpolnila. Drugo sred-
stvo je pomagalo ljudem, da so Sc
osvobodili muGnih posledic pode-
dovarega greha; z denarjem Sc
lahko odkupijo della in jedo bell
kruh in peGenke in ostrige. pa pi-
jejo rensko vino in Sampanjca, ne
da bi Sc Jim lice potilo Cd teles-
mega in duSevnega napora.
V potu svojega obraza 81 hos
zasluzil vsakdanji kruh!
A mnog je takih dus, ko clovek.
Xxi je dejal V potu svojega obraza
nina kruha. Dosti pa je ljudi. XII
XII nikdar nimajo skrbi "a vsak-
danji kruh, ker imajo vsega do
wolf in proved "a vse zivljenie &.
Clovek je cudno bite. Vsak
dan lahko opaza, kaksne ogromne
razlike so med ljudmi. Tu miljar-
derji, tam nemanici; tn lenuhi, Xxi
lie zapovedo, pa imajo kar hoGe-
jo, tam cd prekomernega della
upehani ljudje, XII ne dosezejo nj
ii potrebnega. Vsak dan OPAQUE
elovek to nasprotJe, komaj mu
pride ma misel, da tn nekai nj
prav, a koliko ie takih, Xxi bi vpra
Sail, zakaj je tako7
Navada lei jloveStvu ma plecih
kakor podedovani greh. Cd nava-
de spe njegove misli in Sc ne zga-
nejo. Ker gleda krivico cd svoje-
ga rojstva, jo sprejema kakor ne
kaj neodvretnega in Sc kOmaj
zmenijo zanjo. In ker Sc je ma
milione ljudi navadilo delati, In
stradati ter trpeti, Sc Jill je neko-
like tisoc navadilo, izkoriscati ma
vado prvih in 81 cd te navajo pol
nit zepe.
Odkar ma svetu nj raja. je delo
res potreba ~clOvestva. Priroda je
cudna matt. POstavila .je cloveka
ma svet, dala mu .je ~zivljenje; ka-