Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-03
2. MAS TISK.


listiGni fisk.
kakor organizacija. tako je tu-
iii mas fisk do sedaj obSojen samo
ma vegetiranje, zivotarjenje. Mas
jedini list "Proletarec''. nina re
pOldrugo leto stalnega urednika.
koliko bi bill list V marsikterem
oziru boljSi. da .je stalni urednik.
to 81 lahko misli vSak razSoden
sodrug. \ do zdaj res nj moglo
biti drugaGe. Uredniku ie treba
vsaj toliko placati. da dostojno
prezivi sebe in druzino. Ge 10 Slu-
caJnO ina, in to so StroSki. kterih
list danes Sc ne more zmagovati.
List je STEER nedavno storil iep ko-
rak IL malaga meseGnika ma tednik
L obSirno Obliko, toda bila je spet
tista n~eSrecna kriza predlanSko le-
to. Xxi je poparila tudi naSega Pro-
letarca, da Sc je moral skrGiti V
manjSo obliko in trdo boriti IN OBJ
stanek. Sedaj je ze nekoliko bolje;
list sproti zmaguje vse vse nujne.j-
Sc in n~eizogibne stroSke. in kolikor
mi je znano, ina tudi nekaj pre-
oStanka V blagajni. a vse iedno Sc
Sc tiskovna druzba ne upa nasta-
viii stalnega urednika.
Druga literature je pa neznat-
ma. Organizaciia ie Sc pred yeG le-
ii izdala jedno samo broSuro. a
"Slovenska delavska tiskovna
druzba' lani jedno leposlovno
knjigo C''Dzungel'D in pa letos
mojo broSuro "SocialiStiGni kate
kizem' - to je vsc. Seveda. do
bro poznam razloge, da do sedaj
nj moglo biti bolje; vcseli smo. da
81 Smo ohranili "Proletarca". Kdo
hi bill Y takih razmcrah mislil Sc
ma tiskanic in izdavanje knjig in
broSur.
Toda zanaprej mora biti dru-
GAGE.
10 imamo enkrat cvrSto organi-
zaciJo, moramo takoj zaStaviti vso
skrb in vse moGi, da povzdignemo
slovensko socialisticno literature V
Ameriki. To delo lahko vrSi orga-
nizacija in tiskovna druzba. Pred
vsem je treba misliti ma rcdno IL
davanje maniSih broSur agitatoric-
ne in poljudno znanstvene vsebine
Take knjige so bile ncprecenljive
vrednosti IA propaganda. Pomisli-
tie, koliko dobrih spisov Sc zgubi
"Proletarcu''. Casopis zivi tako
rekoc samo od danes do iutri. do
klcr Sc ne %precita; malokdo ga
hrani. Ako hi Sc pa razni dobri
clanki in razprave pOnatisnile V
poscbni knjizici, lmcli bi dotiGni
spisi veliko vec.jo yrednost. kaiti
broSura gre IL rok V roke in Sc ma
vadnO shrani. In kOliko dobrega.
! poducnega ctira vscbujc angleSka
socialiSticna literature. Xxi je V
Amcriki re jake bogata. Marsikaj
hi Sc prevedlo V slovenSGino in ma.
tisnilo V knjizicah, kar Sc ne more
stlaGiti list. kteri ina itak re
premalo prostora.
Gin vecja bo naSa literature. $
pravim revolucionarnim duhom
prepoJena literature. tenn vspeSne-
je bono vzbujali duhove: TEN vec
bo med naSimi delavci socialistov.
Razen knjig in broSur hi moral
redno izdajati tudi takozvane
"lcaflete' ma Stirih straneh. XII bi
vsebovali kratke. najognjevitejSe
razprave o socializmu. ali pa V mai
zlveJSih barvah slike IL najtem-
ncJslh kotov danaSnje gnjile Glo-
veSke druZbe. Teh ''leafletov" hi
Sc natisnilo recimo dvakrat ma
mesec najmanj pc deset tisoG ko-
madov in raposlalo ma vse kra-
Jevne klube in posamezne somi-
Sljenike, kjer Sc nj klubov. kteri
hi Jill potem brezplacno razdelili
pc vseh slovenskih hiSah svoje ma
selbine tako. da hi priSle v roke
s|lehernemu slovenskemu delavcu.
Ma ia nacin bi propaganda obro-
dila najboljSe sadove. Socialist V
Milwaukee so zmagali najveG s
pomocjo takih ''leafletov''. s KITE
rimi so neumorno i~zobrazevali de-
lavce v svojem ozjem kraiu.