davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04
BALTIMORE KNIGHTS COMING.
Grand Commander VIII Welcome
Visitors Next wednesday Night.

Beauseant Commandery. Knights Tenn
plars, of Baltimore. viii pay visit 10
Potomac Commandery. W II. Harrison,
commander, Of this city. next Wednes-
day evening. The grand commander Of
the District, accompanied by other off-
GERS Of the Grand Commandery, viii also
attend the conclave
An escort Of sir knights of Potomac
Commander, under the command Of
Mai Hodgson. viii meet the visitors at
the Union Station and escort the visiting
Templars to the hall in Georgetown.
After the regular business the visitors
from Baltimore and the Grand Com
mandery of the District wiIls be enter
tanned at a banquet
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04
MISS BARRON A BRIDE.
Married TO SIR. Philip Rogers Mallory
al Rye n "

Rye. \. Y. Dec s-AIlss Dorothea
Barron, daughter of Mr.. and Mrs. George
D. Barron, and Mr.. Philip Rogers NAL
DRY, son Of Mr.. and Mrs Charles Mallory,
were married in the presence Of 1000
guests at the Rye Presbyterian Church
to-day. Rev. Douglas F. Birnie and
Rev l. Mason Clarke. of Brooklyn. Off
ciated. The church was profusely deco
rated with pink chrysanthemuns, roses
palms, and ferns. The bride was given
away by her father Miss Eleanor Bar
ron. a sister Of the bride. was maid of
honor.
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04
NAVAL OFFICERS BARRED.
Americans Unable ia Look ever the
London stock Exchange.

London, Dec. 3-The stock exchange
yesterday was disappointed in the matter
Of "A visit by a party OF American naval
officers, VINO wished 10 look over the
building. II so happened that when the
officers arrived no manager could be
found 10 conduct slem. Such is the for
mai dignity of the London Stock Elk
change that so serious a matter cannot
be deputed 10 a mere member. however
prominent so the American officers went
away, while not few stock exchange
members made strong comments on the
exchanges ideas of hospitality
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04
ENTERTAIN Chapter Members.

Mrs. Frank T. Israel Mrs. John {,
Hoyt and Mrs Kate Keyes entertained
the Livingston Manor Chapter. d. A. r.,
at the home of Mrs. Israel last Wednes-
day. Five new members were admitted
Mrs. Sally Johnston and Mrs. John IL
Mesler read interesting papers on
Churches OF old Virginia and The
churches Of Rhode Island, and Mrs VIII
bur p Thirkield read patriotic selections
The plans were perfected for a tea to
be given 10 all Daughters and their friends
at the home of the regent. Mrs. Brown
Of 14ll X street. on Friday. December 8
from 10 O'Clock
Germany is steadily turning away from rye -four II
favor II wheat
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04

roses. Her only ornament was a diamond
brooch. a gift of the bridegroom Miss
Irene Allen. sister Of the bride. was
maid OF honor Mr. George Naylor.
brother Of the bridegroom, was best man.
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04

IF shelves and floors of closets are
wiped with water which Is hot with cay
enne pepper insects will be kept away.
Barox and alum are good to put into the
cracks.
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04
viii Lecture on Pnlestine.

An Illustrated lecture viii be given on
the Holy Land and the Passion Play by
Rev ]. Henning Nelms. OF the Church of
the Ascension. during a bazaar next We'd
nesday ard Thursday at old Masonic Hall.
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04

Theater Parties Are POpuIar.
TTCO taxicabs are the popular carriages
for such occasions. 50 hour. Tel. N l2l2
The Washington herald. [volume] (Washington, D.C.) 1906-1939, 1910-12-04

Mrs. Louis p Downs Of Annapolis
Md. has announced the engagement nj
her daughter Miss Louise Frances Downs,
To Ensign BrysOn Bruce, L. s. y. The
wedding viii be an event Of the early
spring.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
MAST oTRoCI?

Ali So res naSi? Kedar odraste-
10 morajo delati "a druge, Svoio
pamet in cas- morajo porabiti "a
dobicek druzih-tuiih ljudi. XII so
Jih najeli. da dclaio IA ME.
Ha Mi 81 domiSljamo. da bodo
postal kmetje ali mali obrtniki
in bodo proizvajali Ia Sc.
Kaj SCI
Odrli jih bodo trgovci ma debe-
10. zelezniSki magnatie i'll druga
kapitalisticna golazen. Xxi Sc orga-
mira V trustih.
NaSi otroci?
NaSi otroci so dandanes sunni
kapitalistov pa mai bOdo navadni
delavci, mali obrtniki ali pa izSo-
lani profesorji in inzenirji. Kapi-
talisti jih izzemajo in moriio kot
mas.
NaSi otroci2 CigaviY
Nasi so lie dozdevno. niih du-
sevno in telesno moe pa lastuiejo
kapitalisti svoi0 korist.
TAX je danaSnji listen. TAXA jc
danaSnja kapitahsticna druzba.
To ie listen suznosti.
NaSi otroci odhajajo vsakim
dnem kapitalistiGno su5nost, o.
gromna veGina 81 pa domiSlja. da
zivimO V svobodni drzavi.
Ako noGcmo uvekoveGiti SUI
most tedaj doll kapitalistiGno
druzbo, da bode naSim otrokom
res sijal svobode zlate zar!l
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18


Cemu naiemati hlapce, takozva-
ne ''poSiljatelje denarja", da ga
oni poSiljajo namesto vas? Cemu
podpirate privatne agente. kteri
spekulirajo ma nevednost ljudske
mase namenom, obogateti Z va
simi krvavimi zulii? Bodite mo-
zjel Sami storite. in 81 prihranite
tiste groSe, Xxi jih morate plaGati
agentom. da poSljejo denar name
sto vas.
Posta je najcenejsa in najbolj
varna! PoSta je javna institucija ;
dasi je rokah Aapitalisti6ne u
prave. vcndar ne sluzi V privatni
profit. Ban6ni zavodi in agentu-
re, ktere Sc pecaio poSiljanjem
denarja. so pa izkljucno privat-
nih rokah: Sredstva Ia low ma de-
mar Privatne agenture tudi ne
morejo niGesar jamciti ali garan-
tirati. Agentje predvsem gledajo
"a svoje lastne koristi, kako hi 81
intro nagrabili ,icnarja. "Get-rich
quick" je niih cilj; sladka pesem
''svoji k svojim" je le vada. Zato
nj cuda, da take privatne denarne
agenture tako rade zletejo zrak
danes tn, jutri tam. Ma tisoce
lahkovernih proletarcev je ma ia
nacin ze izgubilo svoi tezko pri-
sluzeni denar. Ma stOtine hrvat-
skin delavcev je ma ta nacin pri-
slo oh stotisoce dolarjev, ko je
bankrotiral Zotti New Yorku.
--Zotti- ie tndi.' poSilial, denar V
start kraj. Ne pozabite Zottija
Kar je on naredil, naredijo lahko
tudi drugi agentje. Opreznost to-
rel!
Pcsiljajte sami svoj denar po
posti! PoSta vas ne bode niti "a
jeden cent prevarila in ne izgubi-
te niti centa. Posta je tudi najhi-
trejsa. Po privatnih agenturah
navadno lezi denar kar po cele
tedne, dOkler nimajo veGje svote
ktero potem skupno odpoSljejo
Ma poSti pa gre denar naprej bre7
odloga.
Vzorec proSnje (aplication)
"a international Money Order do
bite zastonj vsakem poStnem IL
radu. Vzemite ga domov, in neko-
ga bote re dobili, Xxi razume an
glesko, da vam "a enkrat pokaze,
kako Sc dotiGni listek izpolni.
DrugiG bote pa re sami znali. To
nj nobena "kunSt".
Bodite torej neodvisni tudi v
TEN oZiru,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
vlada lie odpokli

..-Avstrijska vlada ie odpokli
Gala grofa Forgatscha avstroogr-
skega poslanca IL Belgrade. To ie
zvrsila vlada, ker Sc je Z drm.
frledjungom blamirala znanem
srbSko veleizdajskem procesu For
gatsch je postal Friedjungu pona-
reJene listine, ktere je Friediung
porabil IN Svoje lazi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
LetO (VOl.) v.
'. lzkaz pOdpOre "a VdoVe in
SlrOte v Cherry, III.

PreJe izkazano $195 .43
Slov. soc. klub ST. 3. Conem. Pa.
500
DIR, Slavija st. SNPJ. Chicago
9.25
Skupaj $209.6S.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
" New Yorku ie 2OO.OOO os,
liz St. Louis Mo. Sc poroGa

liz St Louis Mo. Sc poroGa br-
zojavno, da ie zvrSila samomor
gdG. Grace Hubbard. Pisala je
komedije. Ncki gledaIiSki ravna-
tell il je pa vkrauel snov Ia maj
,boljSo komedijo, kolikor iih je
napiSala do sedaj. To 10 ie gnalo
V prostovoljno smrt.
DuSevne in rocne delavce so
kapitalisti Sc vedno okradli "a
nJih delo, ako Jim radi te vrste
tatvine nj bilo treba iti ma oddih
Y jeGo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

Ma Angleskem Sc je osnovala
pod Scottom ekspedicija "a od-
kritic juznega tecaja. Britska Via
da bo prispevala 100000. Ekspe-
dicija bo zapustila juliju t. |.
Anglijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

Chance, avditor IA amerisko
posto Je V svojem letnem poro-
cilu priporoGal topic, da Sc V Zdr.
drz. uStanovi poStna hranilnica.
: statisticnimi podatki je doka-
zal, da je ia zavod nujno potre-
ben ameriSki republiki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

morajo "a delo sposobni ljudje vsi
delati.
kdor ne della, maj tudi ne je!
-Danasnji poslanci ameri-
Nkem kongresu so clani kapitali-
Sticnih Strank. Zakon doloGa. da
mora vsak poSlanec imeti tajnika,
kl dobiva IL zvezno drzavne bla-
game 1928 dolarjev place ma me
sec.
Med temi poslanci so pa nekte-
ri TAXI "graftarji". da nimajo
tajnika in 1925 vsal-i mesec spra-
viJo V svoj Yep. ali pa nujno po-
trebna pismena della izroce Gene
MIN stenografom, Xxi iih zvrSe "a
hlzko odskodninO. To zlo Sc je ia
ko razSirilo med poslanci, da so
Sc Stenografi III tajniki Wa
Shingtonu ID. c. organizirali in po
svoji uniji zahtevajo. da Sc temu
poneverjenju drzavnega denarja
naredi konec.
kratkovidni delavci pa vsecno
pricakujejo. da jih bodo taxi low
ci IA dolarjem varovali pred gra-
bezkimi trusti in "a delavce uve-
dli prep0trebne druzabne pre-
oSnove.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

anarhiste, la bo potem lozje pri-
krila svoj zlotin.
" New Yorku ie 100000 oseb
brez della. New York je pa mesto
mlllJonarJev, -mestO, kterem
je najveGja beda in najveGje bo-
gatstvo.
Mar je to bozja VOLTA?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
-Soproga Evgenija Azeva j,
kaznenka Pavlir

JarScvskaia ie pobegnila IL jcGe V
Odesi. Beg je pOsrecil in policija
jo iSce zaman.
Bravo!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
SplOSen pregled.
-Kozastvo v Spokane, Wash

-Kozastvo v Spokane, Wash
Ie Sc vedno ma delu. Delavce, XII
hocejo izrabiti ustavno zajamcene
pravice, pobijajo koliGi.
kaj pa javno mnenjel
Mixer ma Svetu, tudi Rusiji
in Turciji nj tako nasilstvo mogo-
ce. AmeriSko ljudstvo spi, le so
cialistiGni delavci protestirajo.
Kaj pa zvezna vladal
Vincent st. John je brzojavno
sporoGil predsedniku teptanju
ustavno zajamcenih pravic Spo-
kane, Wash. Taft do danes Sc nj
odgovoril. Najbrz Sc niegovi mo-
zgani pe6ajo z zeleznicami V
Mandarin in poStnimi hranilni-
cami.
MogoGe Y druzbi kapitalistov kr-
pa stare glorijo, h kteri Sc dan
danes priSteva tudi poturGenje
republic.
Tega pa predsednik gotovo nj
sam kriv. To je zakrivilo ameri-
Sko kapitalisticno Gasopisje vseh
narodov. ki vzgaja ameriSko liud-
Stvo tako, da ne pozna druzega
ideala - kot polno moSnjo denar-
ja in vsakem veletatu in ropar-
ju vidi "kunStnega" cloveka.
--Ako delavec in mula. III de
lata IA istega kapitalista, zbolita,
bo kapitalst postal po zivinozdrav
nika, da mu ozdravi mulo. Ia de-
lavca Sc ne bo trigal.
V danaSnji krSGansko kapitah-
stieni dobi je kapitalistu wee
vredna mula, kot clovek, o kite
rem trdijo vsi kristjani, da je
stvarjen po bozji podobi.
Pred nekaj meseci so cenili,
da SO delnice trusta IA jeklo in
zelezo vredne 100000. 900. Danes
so pa vredne $345 100000. Kapi-
taliSti SO napravili $145 100000
dobicka, ne da bi genili mezin-
Gem.
koliko dobicka so pa imei de
lavci Xxi delaio "a ia trust?
Me!
John Bigelov, nekdanji "a
stopnik ameriSke republike ma
Francoskem je star 81 let. Star
eek je krepak in zdrav.
V nekem listu pravi Bigelov: (:
"Vidim vecji vspeh revoluciji
kot vsaki reformi naSe domoH-
ne. Zadnji dive let; je bila vecja
armada placojemalcev V revolt
proti placodajalcem. kot V naSi
civilni vojni konfederiranimi
drzavami. Seve nj bila ia revolta
tako krvava. ker Sc je veGinoma
ugodilo zahtevam plaGojemalcev.
Vzlic temu pa trdijo kratkovid-
hi ljudje, da he zivimo sredi raz-
redne bOrbe.
Delati, da Sc clovek prezivi, je
castno. Delati IA dobicek druzih
ljudi pa pomeni priznati roparje
"a gospodarje.
Ia stalno armada in norman
nico plaza vSaka druzina petih
glav ma leto $3.50 potom indie
reEtnega davka.
Danes smo vsi prizadeti, da po-
nizamo Nicaragua V interesu Pc
scice kapitalistov.
" Buenos Aires so zaprli 500
oseb kot anarhiste". Tako poro-
ca brzojavl
| K,-...1.... -,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
.Financne operaciie Morgan;

-Financne operacije Morgana
vznemirjajo kapitalistiGne ljubi-
telje miru. Min casopisie ze kri-
.cl: " Drzava je ncvarnosti"!
Morganova Equitable" druz-
ba Ia zavarovanje noGe kupiti
bondov okraja Dallas Texas.
ker je teksanska postavodajna
zbornica sprejela zakon, Xxi Nor
ganovi zavarovalni druzbi nj vSeG.
Morgan, multimilijonar je boj-
kotiral teksanske vrednostne pa
plrJe. ker SO pOstavodajalci spre-
Jeli zakon, Xxi trustjanom. kterih
vodja je Morgan, nj vsec. Ako
pojde tako naprej. bodo kapitali-
sti bojkotirali vsako drzavo. KITE
re poslanci ne bodo njih posluSna
in ponizna dekla.
kaj bo temu sledilo?
kapitalisticna drzava bo priSla v
protisiovje $ kapitalisti. Temu Sc
ne da izogniti. Nastal bo BOZ, V
kterem bodeta oba propadla -
kapitalisticna drzava in njena
cvetka kapitalizem. IL obeh bo
vsklilo novo zivljenje - pristni
ameriSki socializem. kterem ne
bo mogel nih6e trditi, da so ga
razSirili hudobni inozemci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
-Mesto Montreal Canadi S

-Mesto Montreal Canadi Sc
tekom 6 let okradli Ia $7.2O0O0O.
Stirinajst "visokih" mestnih do
Stojanstvenikov .ie ma zatozni klo-
pi.
Mi smo prepricani. da med temi
$tirinajstimi tatovi Uradniki nj
tudi enega socialista. da hi Sc
vsak teh tatov zgrazal. Ge hi mu
kdo podtikal socialistiGno mi.
Sljenje.
Nadalje smo prepricani. da vsi
ii tatovi verjameio V boga, pri-
znajo svetost lastnine, hodijo oh
ncdeljah in praznikih ccrkev in
preklinjajo socialistiGne prekucu-
he
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

-obceznano je, da ekspresne
druzbe ociganijo ljudstvo, kolikor
lc morejo. Oh praznikih so racu-
male IA oddajo vsakega zavoja
od % centov do enega dolarja. V
st. Louisu Mo. bo sedai ia rop
preiskavala drzavna zelezniSka in
sl<ladscna kOmisija. Komisija tr-
iii. da Sc ckspresne druzbe lahko
prisili da V mestih IA oddajo "a
vojev ne racunijo mic. V druzih
drzavah Sc ne nastopi proti temu
modernemu roparskemu vitestvu.
Zakaj?
V Avstriji ina poSta tudi cd
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

''i'h "a ApNbIt. All ne Dl DllO u
mestno. da Sc tudi Ameriki i've
de tovorna poSta in tako naredi
konec brezvestnezem, Xxi Five u
dobno zivljenje nA liudski ra-
cun??2
Cannon, predsednik ameri-
Skega kongresa je zadnjo nedelio
pred zbranimi verniki Svoje SEX
taSke cerkve zatrjeval svojo 1.-Two
vero.
Stara igra! Nekai navadnega.
Xxi je povsOd donna. Onkrai oce-
ana je tudi start znanec DIR. Su-
stercic. vodja slovenskih klerikal-
cev vnet kristjan .... pa lie je-
zikom.
Pa ne cudimo Sc!
No. veletatovi in roparii ma
sploSni ljudski lastnini so Sc We
dno z veliko vnemo prlznali jaw
no, da SO clani kakSne sektaSke
cerkve. kjer je bilo treba klecati
In moliti ma glas. so bill Sc vedno
prvi.
-Po nemSkem zakonu "a zivez.
ne SINE vsebovati 6ista mast wee
kot O.3 procente vode. Naravno
je. ia So mesarji ma debelo prisi-
ljeni izdelovati dvoie vrste Gisto
mast: "a Ameriko in NemGiio.
Cista mast "a Ameriko je IA 10
procentoy drazja kot boljSa in Gi-
stejSa. ktero izvazajo NemGijo.
Mesarji res ljubijo svOio do
-Kako krasno in vzviseno je.
ce clovek goji slovensko misel in
ideal, ce Sc navduSuje plemcnito
IA vse, kar so najboljSi sinovi dali
narodu. Solzice iskre oceh I'VE
stemu sinu make Slave. XII ka-
sneje Z veseljem Steje dobicek,
ktercga sta mu prinesla idealizem
In navduSenje "a narodno stvar.
To SO tisti plemeniti kramarski
Slovenci, ki sc iavnosti bahaio
$ svojo pozrtvovalnostjo in odpr-
to roko, ma THEM pa oderejo svo-
je drage rojake. da .je Strah in
groZa.
" Baltimoru obStoji policaj-
ska zarota. ki ina namen uniGiti
strokovna delavska druStva IL
nije.
Dogodek je ia le:
Pred IA dnevi je razpoGila bonn
ba pod mostom Baltimore Ohio
zeleZnice. Policija je aretirala vec
- sumljiyih' oseb. med mimi tu-
di Waltera Amesa, sedmega pred
sednika mednarodne strojniske IL
nije "a Ameriko.
VISA znamenja pricajo. da je pri
tel razstrelbi imela policija svojo
roko vines. Med aretiranci je tudi
neki Harry ID. Madden. Xxi ie pri-
znal zlOcin in imenoval Solirivce.
IL te izpovedi je razvideti jasno
kot bell dan. da je bill atentat Z
bombo navadno in nizko policaj-
ska delo.
Ia kaksne vrste liudi deIajo
dclavci! la lenuhe in uzivaGel
MaI ne.
V nedeljo dine 9. januarja so
naSli ma postelji V bordem 20l4
Dearborn utica. Chicago. ILL., mr.
tvcga 26 let Starega millionaire
Natana Moore-a. Bogati pridanic
Je bill star gost zloglasni hiSi.
Neccr pred smrtjo j" pri penecem
Sampanjcu druzbi zloglasnih
zensk priredil orgijo. Nazrl Sc je
prevec zganja in Sampanjca, ma
stopila je reakcija in bill .je mrtev.
Kakor je zivel, tako ie poginil.
V pondeljck SO prijeli Chica-
gi sedemnajst let stare dekle Ro-
berta De Janon IL Philadelphia,
XII ie dedic $40 milijonov. ker 81
je privoscila spas. da le ubczala $
svojim starim in ozenjenim slu-
zabnikom.
Dekleta bodo odvcdli nazaj k
Starntvu ncat,,. Sl,ro,, lao na so1 .,o
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
kapitalisticno Ca,

ASfAo h"PisS.AiSeiSho CdSV-
pisje poroca, da je bill Zelaya, biv-
81 predsednik Nikarague izkoriS-
cevalec najhuiSe vrste. Vsako leto
le baje oropal ljudstvo IA $500.
OO0!
Ielaya je pa primeri naSi-
mi Rockefeller in Morgani siro-
max in bedak. ri ljudie vzamejo
vsako leto dvajSetkrat toliko kot
2elaya.
Zakaj ameriSko kapitalisticno
casopisJe ne prime ameriSkih IL
koriScevalcev,
No, Ia to, ker Sc rede njih
milosti,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
.Avstrijska vlada ie

AVstTIJska VIada le Znanega
nemskega ljudskega pesnika Pc
ira Roseggerja, rodom Stajarca
pozvala visoko zbornico. Peter
RoSegger jc To ponudbo uljudno
in odlocno odklonil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
SvetOven pregled.

-Zrakoplovec Hubert Satham
Je prekosil do scdaj vse svoje tex
niece letalni1ni stroll. V Mour-
melonu Sc jc dvignil do 1850 me-
troy visoko. : TEN je dosegel sve.
TOWN. rekord, prekosil je Orville
Wrighta in Louis BoIlhana.
-Soproga Evgenija Azeva je
zvrSila samomor. ker Sc .ie prepri-
Gala. da je bill njen soprog Spiion
ruske policije, Xxi je podlimi o.
vadbami izroGal svoje tovariSe We
SALON..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

-Delavci! Ali ste re razmislja-
Ii TEN. da bi bilo pametno, da hi
vsak delavec. ko postane nesposo-
ben za delo vzival drzavno pokoj-
nino?
- Ako ste razmiSljali TEN. ste
PRIMAL, da hi bila to pametna
.lrlavna naredba.
kapitalisti pa mislijo povsem
drugace. Ii gospodje meniio, da
pokojnina gre le uradnikom in
advokatom, XII pomagajo kapita-
listom, da SO delavci sunni.
Delavci in tovariSi. Ako Sc ne
strinjate kapitalisti, glasujte pri
volitVah IA delavske kandidate-
Socialiste.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
-Nezaveden Clovek

-Nezaveden clovek Sc zaveda
Svojega duSevnega della.
-IzkoriScani delavci he nasto-
pajo slozno, ker Sc vsi ne zaveda-
jo, da jih kapitalisti izkoriSca io.
" New Yorku je priSel brez-
poselni delavec William Grisel ma
policijsko sodiSce in zaprosil sod
nika, da ga poSlje pristine de
lavnico. Tozil je. da je brez della
in da ne more dobiti della. V pom
deljek zvecer je dozivel. da sta
diva tovariSa ma 26. ulici, ko so
V vrsti stall ia kruh, umrla lako-
te. Boji Sc. da bi ga doletela ista
nezgoda, zato prosi sodnika. da
ga poSlje V pristine delavnico.
Pollcajski sodnik Breen ga je
usliSal in postal IA tri mesece V
pristine delavnico.
Tako Sc je zvrSilo leta 1910. V
dobi civilizacije. kulture in kr-
ccanstva najbogatejSem mestu
ma svetu.
Pobozni trebusasti in bogati
bruzoa bo pa vzlic temu trdil, da
lahko vsakdo dobi delo, Ge le hOGe
delati; zvecer Sc bo pa vsegaved-
nemu in neskoncno modremu bo-
gu zahvalil, da je svet tako mo
dro vstvaril in MEGA obdaroval Z
bogastvom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

Mister Saxer, lastnik skebske-
ga dnevnika, kontrolira razen
'"Proletarca" in "Clevelandske
Amerike" vse slovenske casopise
Ameriki. Vsi oglasajo njegOve
sifkarte in OBJ priliki kimajo "a
MIN. Naravno :-svoii k svojim !!
"Glas Naroda" je skebski list
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

.-Ruska vlada, ozirOma mini
sterstvo "a inozemska della ie
dogovoru Z ameriSko vlado glede
zeleznic V Mandarin in ma Kitai-
skem. Use zeleznice maj bi kupila
hltaJska financiral bi jill pa med
narodni kapitalistiGni sindikat.
Evropski in ameriSki kapitalisti
so zadovoljni $ predlogom, le ia
popsll nj ia predlog 1Se6 Sal nj
cudo. Predlog ie fin ruski diplo-
maticen trik, Xxi ina namen. vni-
citi japonski vpliv Mandzuru.
Cesar Viljem .ie odprl pruski
dezelni zbor. V prestolnem nago-
voru Je priporocal preosnovo vo-
lilne pravice "a Prusiio.
-Francoska vlada Sc ie ziedi-
Mia glede sredstev prot boievi
tim Skofom. XII napadajo JAYNE
sole.
katoliSke takozvane privatne
sole bodo priSle pod drzavno mad
zorStvc.
kjerkoli bodo katoliSki stariSi
tozil ucitelje. bo ucitelje zastopa-
la vlada kot tozena stranka.
-Maksim Gorkij znani ruski
piatelj boleha IA ietiko. Vzlic bo-
lezni pa della neumorno. Sedai
biva ma otoku Capri Italiji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
Skupai $2.902, ,S0t


Vseh bancnih vlog Zed. drza-
yah po zadnjem porocilu je pa
$21. .000,000.000.
AkO bi recimo YES denar, kar
ga danes cirkulira, znasal okroglo
tri miliarde dolarjev, tedaj je ma
vsak dollar prometu sedem do
larjev vlozenih bankah. Tukaj
je toraj doEaz, koliko je vredno
takozvano "jamcenje" nasih de-
narnih zavodov. Ce bi banke ime-
lie tudi yes denar zaprt blagaj-
nah, ne morejo vseeno nlcesar
Jamciti, kajti njih nevrednostne
zadolzitve so sedemkrat vecje kot
YES Nth denar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
IN zOPET YAM SVETUJEMO:
POSILJAJTE SAM SVOJ De
MAR V starr KRAJ!

Kadar poSiljate denar start
kraj ali kamorsihodi, posljite ga
sami in sicer po posti. PoSTA JE
NAJCENEJSA IN GOTOYO JE
TUDI NAJBOLJ VARNA!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18
ALI MOREJO BANKE KAJ
JAMCITIY

Po zadnjem porocilu IL zvezine
sakladnice je Zedinjenih drza
yah vsega denarja V prometu:
zlato ....... 1888, 300 900,
srebro ........... $50, 100000,
papir .......... 61O,OO0.OO0.
Slr,n. .co 900 900 900
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

" Argentiji MISC V zadregi
kapitalisti, ako je treba udariti
po delavskih organizacijah.
V Buenos Aires SO ubili nacel-
nika policije Ramona Falkona.
Do danes Sc Sc ne We, ali so GA IL
smrtili lopovi v fraku in klaku
ali kak tramp. Kapitalistieni Via
di je to dobro doSlo. Zapreti je
dala 600-700 nedolznih delavcev,
ker priporocajo svojim tovarisem
organizacijo in socializem. TIE de-
lavce, XII Sc borijo s postavnimi
sredstvi "a boljSo bodocnost, ie
kapitalistiGna vlada proglasila "a
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

delek ia tovore. Ali ne bi bilo u
mestno, da Sc tudi Ameriki i've
de tovorna poSta in tako naredi
konec brezvestnezem, Xxi Five IL
dObno zivljenje nA liudski ra-
cun???
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

This paper Is devoted
to the interests Of the
working class. Work
ers are entitled to all
what tn ey produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

Ia stalno armada in mornar
nico plaza vSaka druzina petil
glav ma leto $3.50 potom indie
reEtnega davka.
Danes smo vsi prizadeti, da po
nizamo Nicaragua interesu pc
scice kapitalistov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-18

p A ZITE!
ma stevilko " oklepaiu.
vi Sc nahaia poles va
sega naslova. priiepIje-
mega spodaj ali
ma ovitku. Ako 124
ie steviika
tedat vam $ prihodnjo
stevilko nasega lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo ponovite 10 takoi.