Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-10-04
ZMEDNARODNEGA SOCIALIS-
TICNEGA KONGRESA.

z osmega mednarodnega socia-
listienega kongresa, Xxi sc je vrsil,
kakor znano, zadnje dni augusta
IN prve dni septembra V Copen-
hagnu ma Danskem, povzemajo
sledece vazne razprave in zakljuc-
Ike:
Ma sell dine 81. augusta je bila
predlozena reSoluciia, $ ktero Sc
kot prva dolznost vSakega Socia-
lista oznaGuje najvecji odpor pro
ii militarizmu kterekoli vrste. Re-
solucija Sc glasi. da mt SINE noble
ma socialisticna skupina glasovati
"a izdatke V militariStiGne svrhe
in vsak socialistiGni zastopnik V
postavodajnih zborih mora pri
vsaki priliki delati "a razoboro-
zenje in omejevati oborozevanje.
PovodOm re rcsolucije Sc .je raz-
villa zivahna debata. Delegate
Ledebour (Nemec), keir Hardic
(Anglez) in drugi so zastopali
ostrejSe in ~odloGnejSe staliSce.
Kontno je bila reSolucija spreieta.
l. sept. Sc je kongres bavil 5
v~praSanjem, koliko glasov mai do
hi cd ameriSkega poslanstva So
cialisticna dclavska stranka Is.
L. P.) Zedinienih drzavah. Dasi
so ameriSki delegate in posebni
odbor kongresa re pref odloeili.
da ina S. l.. p. Cd II ameriSkih
glasov Same jeden glas, .je De
Leon vseeno zahteval. da Sc ia
njegovi stranki vsaj 81 glasa. Re-
KEEL je. da le s l.. p. nacionalno
organizirana in da ina mnogo or
ganizacij V vecini ameriSkih dr.
zav. Dale je trdil, da je samo So
cialist Party kriva, da nj Sc do
danes priSlo do sporazumljenja
obeh strank in da ie S. L. p. re
dvakrat ponudila roko V spravo.
Ma De Leonova izvajanja sta
krepko in stvarno odgovorila
Morris Hillquit in Victor Berger.
Dokazala sta kongresu, kaj je
p~ravzaprav S. l.. p. ktera Sc ne
more wee niti nazivati stranka.
Medtem ko' Socialist Party redno
lzdaJe natancna porocila o Stew
lu svojih clanov in zamore vsak
cas- dokazati, da ina vsaj $4,000
dObrih clanov, nina s. l.. P. nj
kakrsnih porocil V svojem clanst-
va; kadar sploh ga poroGa, polka
q, re Sc doticno p~oroGilo vsele.j la
znjivim. Ako Sc vzame, da ina S.
l.. p. danes Stiristo dobrih CLANCY.
Je to Stevilo vsekakor pref vec
-kot premalo. Cakajmo Sc par let
= in zjediniti Sc ne bono imeli S
kom, kajti S. l.. p. ne DO wee. S.
l.. p. danes predstavlja pescico
~zagrizenih fanatikov. kterih vse
"delo" je, da napadajo social
sticno stranko. Socialist Party je
vedno p%ripravljena ma zjedinjen-
je, a pod %pogojem. da s. l.. p.
spremeni svoje staliSce napram
strokovnim organizacijam. Kajti
socialisticna stranka Sc nikakor
ne more zdruziti 4 liudmi, kteri V
tako vaznem v~praSanju kOt .je cd
noSaj Socialisticnega gibanja zav-
zemajo nasprotno. nesocialisticno
staliSce.
De Leonova zahteva .je biia ma
to Odbita in zakljuceno je. da ina
cd Stirina.jst ameriSkih glasov S.
l.. p. samo jeden glas.
Delegat Ellenbogen, clan avst-
riJskega parlamenta, ie predlozil
resolucijo. $ ktero kongres prote-
stira prot ruskemu carju rablju
In pc "milosti bozji" neumnemu
NliJemu III. in obenem pozivlje ma
brezobzirni boz proti vsem avto-
kratom in samodrzcem kakor tn
di. da sc imajo podpirati zrtve po-
lticne ~reakcije. Resoluciia je BIZ
la Z navdusenjem sprejeta.
Pri tocki v brezposelnosti je BIZ
la tudi zivahna debata. Zastopniki
nemSke s~ocialne d~emokracije so
predlozili resolucijo, XII Sc V CLAW
nom plasi.