Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
Socialism in vera.

m0kratlcne StranKe. S0cla = de-
mokraticna stranka je praktiena,
p~oliticna in ekonomi6na stranka,
XII ina V politiki cilj, da sprawl
delavsko ljudstvo do Wade V drza-
vi in Xxi ga zbira in vodi V ekonO-
micnem boju proti zlorabi bogat-
stva in della, prot kapitalizmu.
cato so politiene in srokovne or
ganizacije tudi temelj in glavni
obseg socialno demokrati6ne po-
liticne stranke.
Res pa je, da ina socialno de-
] mokraticna stranka viSje, idealne
\ ellie in da Sc ii vjemaio z vsebi-
no in cilj socializma. Socialism
je, lahko recemo, velik %znanstveni
sistem, Sprva je bill socialism lie
nauk, da so vsi cloveSki poiavi -
pojavi cloveSke druzbe in strem-
ljenje to druzbo prenoviti in o.
krepGati V prid velike mase Glo-
vestva prot izkoriSGaniu bogast-
va In izObraZbe malega ~Stevila
Judi. Socialism ze pc svoji bese-
di pove, da .je nastal IL druzabnih
bojev GloveStva in .je moral ma
stopiti vidno V cloveSki zgodovi-
nj takrat, ko je poStala vidna de-
litev cloveStva ma diva glavna slo-
ia: gospOdujocega in sluzeGega.
Zaradi teg9 je socialism V praksi
ustvaril razredni boz.
Socialism temelji ma %razvoi-
mem principu. Socialism .ie ugo-
tovil, kako in zakaj Sc je razviia-
Va eloyeSka dr,.zba. in kazo ma tel
: podlagi, kako in V kateri smeri.
Saterimi cilji Sc morajo razvi-
bjati naprej. Gonilna sila socializ-
ma je ravno pOgled Y bodoGnost.
To je ona velika idealna sila. XII
jennie tudi naSe boljinbolj vse res
mteligentne moci, tudi il razreda
KapltallstoV.
Ker sloni socialism ma princi-
pu razvoja, razSiri Glovek V zelji
pc spoznavanju smeri in ciljev
clOveSke druzbe. nehote svoj po-
gled ma obdajajoGo ga prirodo.
Vsled istega principa Sc tako dru-
Ii socialism Z drugimi znanstve-
mimi sistemi, kateri so: naturali-
zem, subjektivizem, ekstetizem.
Tako predstavlja danes zdruzeni
socializem, naturaliZem in eksteti-
. Zem novO svetovno n%aziranje ter
| vsled tega nacelnega, glavnega in
tlahko reGemo. edinega pravega
n~asprotnika starega s%vetovnega
%naziranja, XII Sc izraza danes V
krs6anstvu, vceplienem ia stare
grSko kulturo in rimsko civiliza-
clio.
No. te znanstvene teoriie ne
spadajo V delokrog socialno-demo-
kraticne stranke. Xxi je, kakor re-
emo, zgolj stranka S praktiGnimi
cilji. Tako ostaja socialism tori
see znanstvenikov, socialistov-
teoretikov, Xxi pripravljajo novo
svetovno naziranje, Xxi mora seve-
da V bodocnosti in potem svobod-
ne Sole postati last sirokih mas,
ako tie hocejo izkoristiti pridobit-
politike in ekonomije V svojo
fmoralno in umstveno povzdigo.
Ogle,jmo 81 sedaj cd druge stra-
nj, kaj pravzaprav pomeni vera
kot religija ma sebi. Preden Je
clovek spoznal priblizno obdaJa-
joGo ga prirodo in GloveSko druz-
DO, je spoznaval sebe. In vsak clio
vek XII .je. spoZnavaje svoJo no
tranjost. lahko locil tri glavne la
lstnosti ali sile V sebi; cuvstvo, ra-
kum in VOLTA. vi vsi. Xxi me poslu-
fate, prav dobro locite, da cutie,
jubite, sovrazite, da hocete nekaJ
t%toriti, in da razlocite, da mislite.
ptrok, XII kolickaj telesno doraste,
e skoro gave ten trojnih moci V
lebi. We're pa. ako locimo prav
uloveSke notranje sile. ne zasledl-
no kot nekaj takega edinstvene-
| la, ZdruZba Guvstvenega naSega
Iotranjega z~ivljenja in naSega
I boznavanja.