Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-30
soCIALIST0M - NEZADRU-
GARJEM.

darski nauk, da ne bi bill "a sno-
yanje zadrug, kjerkoli in kadar-
koli so razmere ugodne "a usta-
~novitev zadrug, Xxi imajo namen
ojaeiti gospodarsko produktivne
sloje, v zadrugarjih samih pa
ucvrstiti socialisticne nauke.
Vsaka zadruga, kateri so pro-
nvajalna sredstva skupna last,
in XII p~ostavlja svoje produkte
skupno ma trg, vcinkuje ma neza-
vedne in brezbrizne delavce.
Brezbrizni delavec pricne umeva-
ii, da je bolje in pametneje, ce
so p~roizvajalna sredstva skupna
last, kot da Jill lastuje posamezni
capitalist.
Dokler delavec hodi delati v
tvornico, V kateri je vse lastnina
kapitalista, DO vedno Siromak.
Gospodarsko je vedno odvisen
cd kapitalista. Njegov suzenj je.
Kedar Sc mu zljubi. ga vrze ma
cesto.
Ako delavec zaStrajka in zahte-
va veGjo place ali znizanje delav-
nika, re mOra drugi dan trkati
ma solidarnost svojih tovariSev,
XII Sc delajo. Dokler je delal V
t%vornici, Xxi jc last kapitalista. je.
mogoGc prihranil majhno svotico,
XII jo .je zopet nesel ma banko ka-
pitalistu. kapitalist mu je res
obr~estoval svoto. Seveda V taxi
meri, da ie delavec dobil mleko,
kapitalist pa smetano. Oh casu
staVke pa re prve tedne poidelO
prihranki. In ko delavec priGne
delati pc Stavki je V 18TH gospo-
darskih raZmerah. kot je bill pred
trent ali Stirimi lett. ko je tudi
stavkal. To velja le "a Slucaj, Ge
je Stavka konGana Z zmago delav-
cev. V Slucaju. da so pa delavci
izgubili stavko, so pa V slabejSem
gospodarskem p~olozaju, kot so
bill pred trent ali Stirimi lett.
Sodrugi V Evropi, odkoder pri-
hajamo tudi mi, in cd kOder smo
prinesli socialisticne nauke tudi
S seboj, SO to re uvideli pred tri-
desetimi lett. Seveda ne ma Slo-
venskem, ker so bill takrat socia-
listi Sc redki. Tam MISC zamogli
zadruzniStvu posvetiti toliko po-
zornosti, kot bi bio potrebno, ker
so poleg zadruzniStva imeli resiti
Sc mnogo druzih vaznih vprasanj,
pa menda tudi ~talentov MISC ime-
Ii, XII bi zadruznistvo Studirali z
yso paznostjo in ma~rljivostjo.
Pred tridesetimi lett nismo ime-
Ii ma Slovenskem Sc strokovnih
drustev, dasi so drugi narodi re
imeli strokovno in zadruzno or
g~anizacijo. EdinO strokovno dru-
Stvo so imeli tiskarji in crkostav-
ci. Socialist so bill organizirani
lie V iZobrazevalnih druStvih. Sc
SLOW. rudarji SO bill dolgo organi-
zirani V tel starokopitni organi-
zaciji, ko so zeleznicarji re incl
svojo strokovno organizacijo. To
je tudi vZrok. Ola so ma Stevens
KEN priceli kasneje kot drugod
ustanavljati konsumna druStva
i'll produktivne zadruge.
kakSna moe in sila ste V dobri
zadruzni organizaciji je pokaza-
la najboljse stavka Belgiji "a
sploSno, enako in direktno volil-
no pravO.
Delavci V Belgiji so $ sploSnO
stavko izvojcvali enako. direktno
in sploSno volilno pravo, ker Sc
bill izvrstno organizirani Zadruz-
no. incl so svoja konzumna dru-
silva in prOduktivne zadruge.
To nj priznala lc borzuazija,
marvec socialist vseh narodov.
Ko Sc je V Avstriji bila bitka
"a plosno, enako in direktno vo-
limo pravo. so sodrugi ma stran-
karskih zborih prihajali in pred
lagali sploSno stavko "a izvojc-
vanje volilnega prava. Ali sodru-
gi, XII so re skoraj osiveli V stran-
XII, so rekli: Non possumus. (Ne