davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26
DineTo y Ie|oj gratis
(CA APITAL $6O.O00)

Pida sin dinero, diez pesos
orc de Pastillas "Recuperador
de la Salud" el mejor patenti.
zado para la sangre, el este.
mago, Ell higado, y los rinones,
col6quelos entire sus vecinos
.pues es aoeptado donde quie.
IA que Sc ofrece y al mandar.
nos ell importe, obsequiaremos
con una comisi6n en- dinero,y
un reloj gratis. Escriba en-
seguida a la National Drug
Agency. Tetuan SO, San
Juan, Pto.. Rico. Noviembre.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

Cientos de Medicos muy conoci
dos certifican la verdad de que la
Pam ala cura el Paludismo.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

habitaciones ebuenas para HON J
bres solos y para fanilias, Sc ~
quilan con 9 sin comida en- Forta-I
leza II altos. San Juan. Il
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

Manuel TravieSo. Farmaceutico.i
Con IS amos de experiencia profe-
sional, oirece 4 usted sus serHci0s
en- SUI bien surtida oficina de farma.S
cia. San Jose, numero 12a, "cerca5
del correo. "-Esmero en- el despa-
cho de RECETAs.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

PraCticante. - Slvestre Feijoo
Martinez, Observation-Disclosures
| cia Colon v San Jose 6. San Juan.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

Farmacia CoIon.-Antiguo esta.
blecimiento. Gran surtido de drogas
y patentizadoa Plaza principal. San
Juan.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26
Sc VENDLN.

Las casaS de verindad CONT.
guaS a LA COlectiva". en- Puer-
ia de TERRA. Producer 500
menSuales. Facilidades aars ell
pagO. ApartadO SIG San
Juan, ?. K.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

: 81 vd. sufre de Paludismo, frios
de calentura y fiebres. Consigase
una botella de Pam ala.
En- esta imprenta &c vende
papel de peri0dioos viejo 4
s? quin.al.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

Herrero Hnos, S. ca C.--Importa-
dores y exportadores. Direction te-
legrafica-"Herrero" San Juan. u
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26
Il N GA

Sc vende per mitad de pre-
clio Is 325,00l un Autopiono
en- perfecto estado Luto en- la
familia es la causa de So venta.
Sc daran lnformes en- esta Ad
ministraci6n.
La correspondencia de Puerto Rico. (San Juan, P.R.) 1890-1943, 1910-01-26

Noventa y nuevc veces fuera de
Glen la Pam-ala ha curado el Palu-
dismo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
FERRERJEV DUH VSTAJA.

Ravno te dni je preteklo iedno
lcto. odkar .je zavrScla rcvolucija
' Barceloni ma SpanSkem. In par
mcsccev Sc, pa bo pretcklo lcto,
odkar je bill umorjen Francisco
Ferrcr. Siritelj modernih sol in
izobrazbe.
kaksna sprememba jcdncm
samem letu. Lsmi jc stal poleg
idijota Alfonza ma cclu Wade Don
Antonio Maura. naizagriznejSi
kcrikalec in petolizcc papcIov
Maura je vodil sramotno klanje V
Maroku. potlacil revolucijo in Z
idiiotom Alfonzom prebil nedolz-
no llri Ferrcra. \ lctos - Maura
ie politiGno mrtev, ma celu Wade
so liEeralci, zaccl So .ie boj prot
klerikalizmm in ccrkvi. Sami so
klerilUlci triumfirali Ma viSku
moCi kallor oh casu Svcte inkvizi-
cije III dcvcta nebcsa so pro
slavljali svojcga bcdaStcga Alton
IA. a letos .ie peniio .icze mad iStim
krcljcvskim idiiotom, ker ne mo
re pIepreciti izbruha proti pa
pezu.
Iatirano Spansko ljudstvo pa
ponoVno dviga pest. ne Samo pro-
III stoinstoletnim krvopiiam V ku-
tah in talariih, temvec tudi proti
kralj ljevemu trom. Scdanja libe-
ralna vlada, kakor preSuja kleri-
kalna je seveda protiljudska, ka-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02

ker Ie pa treba skrbeti. da je
to premozenje tudi obrestonosno,
da Sc placujcjo obresti ia premo-
zenJe, Xxi ie lie ma papirju, pride
denarm trg pOgostokrat zadre-
go. kedar postane le kolesce ka-
pltalisticnem gospodarstvu, ina
mo ze krizo. Tako Sc je zvrSilo
pred tremi lett, ko .ie Heinze,
kralj bakra priSel V denarno "a
drego. Ljudstvo zahteva takoi
svoje uloge IL bank in tako ustavi
vSem podietjem denar, XII je nuj-
no potrebno izuenjevalno sred-
stvo V kapitalistiGni druzbi.
AmeriSki podjetniki ne morejo
nikdar postavnim potom laStovati
toliko denarja, da bi svojemu ka-
pitalu osigurah tudi poSteno rem
to.
Vsled tcga skusajo kapitalisti
pomagati 81 umetno Z viSokimi ce-
Mani, monopoli in odstranien-
iem vspeSnega nadzorstva ma
trgu.
: tenn pa kapitalisti zopet Sko-
dijo sebi, ker postavijo jez kupo-
valm sill liudstva.
kapitaliStiGno gospodarstvo je
napacno, ker Sc razvija ma pod
lagi napacnih zakliuGkov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02

pltallsticna, kljub temu da ie ma
povedala boz cerkvi; zaduSiti ho-
ce revolucijo silo in ohraniti
kralJa; kako dolgo sc pa bo kralj
Sc obdrzal, reSeno bo to vpraSa-
ME morda ze v jako kratkem
CaSu.
To, kar Sc danes godi V Spaniji,
Je znacilno IA YES napredni svet.
Ferrera so umorili cato, ker je
priporoCal locitev cerkve cd drza-
We. - danes jo zahteva vlada
sama, ako sc papez ne zadovolii
naJnove jsimi Odredbami Wade
napram cerkvi. Ferrera so umori-
Ii, ker je zahteval in vodil svobod-
ne sole, - a danes Sc pogania IA
ME zc vlada, ko hoGe oprostiti
sole ccrkvene kontrole.
Ferrerjev duh vstaja - gre ma
pref
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
Stew. (NO.) Isl.
SplOSen pregled.

= Jeff Davis, demokraticni Sc
nator IL drzave Arkansas trdi. da
je republikanska stranka kriva,
da vspeSno cvete trgovina de-
kleti "a prostitutske namene. On
trdi. da je lovec afriSki dung
Ii, "pogumni' sirovi jezdec, XII je
streljal lie ma bezeGe Spanske ro-
jake, bivSi predsednik amer. re-
publike, "diGni" Roosevelt oseb-
no pomagal, da podatki trgovi-
nj dekleti MISC priSli javnost.
Lansko leto je pomilostil debe-
Ii Taft, ki Sc vedDo drI ma smeh,
Avgusto Rousselt. kateri so price
neizpobitno dokazale pred sodis-
Gem, da Sc je pctala trgovino
deklet.
Mi gotovo nismo zagrizeni Gu
vaji morale, pOsebno ko vemo,
kje je iskati vzroke "a danaSnje
gnilo moralno naziranje, Xxi lepo
in krasno cvete pod hinavskim
moralnim plaSGem.
Ali veselimo Sc, kedar kak pri-
sten Amerikanec drugim pristnim
Americanom. ki hinavstvu pose
kajo tercijalke vsega sveta, po-
tegne krinko raz obraz, Jim po-
moi zrcalo, da vidijo samega
sebe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02

kati. Mestni zupan George Mar
shall je na prvi migljej kompaLi-
je brzojavil governerju po vojaS-
two. In prislo je %. jul. V Column
bus 1000 mW - peScev, konjikov
in topnicarjev, da varujejo skabe
in ukrotijo "divje' Stra jkarje.
Pomislite - tudi kanone so pri-
peljali mad peSico neoborozenih
delavcev a niti najmanjsih
nemirov nj Sc bilo!!! Governor
Harmon, kteri sc je polozaju
dobro pOuGil, zahteva sedaj, da
mu zupan pojasni, cemu .je zahte-
val vojaStvo.
" New Yorku so nastali ne
miri med strajkarji in Strajko-
lomci V tvornicah American Su-
gar Refining kompanije (izdelo-
valci sladkorja). Delavca w. No
boloskega je zadela kroglja IL re
volverja, da je ma mestu mrtev
obIezal; Sest drugih je bilo ranje-
nih. Henry y. Morgan, poslovo-
dja tvornici. je aretiran, ker je
obdolzen, da ic on ubil Nobolo-
skega.
Radnicka STRATA ina 2
dine 22. jul. daljSe porocilO ne
:uvanih Srou,,+n;b ,,,,,,,r,l ,,,ol
delavstvem V Gary. Ind. Gary je
Lovo meStO, ki lczi kakih 20 mil
JUNO od Chicago ma peSGeni obali
MichiganSkega jc:era. Jeklarski
trust je ze tidal 90 milionov do.
larjev IA gradnjo tvornic Gary.
Y kterih je ze namCSccuih 12.0OO
delavcev; ker pa nepreStano cra-
d.Jo move tvornice, bo Stevll0 tam
!;dj vro>!emh dclavcev kmalu po-
Skocilo ma 10000. Med delavci
Gary je ogromen del Jugosiova
nov, najvec Hrvatov in Srbov.
Razmere med mimi so uprav
StraSne. Pri dclu Jill goniio kot
crno zivino. kompanijski dc,ekti-
vi so vedno in povsod ma strail,
in kdur Sc hoce obnaSati po Glo-
veSko - da Sc namrcc ne In "a
Sramovati cd kakSncga poiNinjc-
mega dclovodjc - "a prcte la:o
: Koli. DclaVSka StanUVania Sc ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
IL delavskega Sveta.

- StraJkujoci vSlulbenci zelez-
nice Grand Trunk imajo hud boj
ma cell crti. Promet je Y nekterih
mestih docela uStavlien in zelez-
niSka druzba ina ie obcutno izgu-
bo. V SO. Bcndu. Ind. SO zadnji
tedeu priyatni detektivi, ki 50 Y
sluzbi zeleznice, iZvali nemrie, V
kterih Je plnkertonSki Spijon ubil
Straikarja Louis Freela. Zelez-
niSki magnatje so odmah zahte-
wall vojaStvo, toda zupan Goetz V
So. Bendu Sc je temu odlocno
uprl. ceS. da Strajkarji Simpati-
joGc lIIdStvo nj odgovorno ia ne
mire. V Michiganu in Ohiu. ko-
der je Strajk ma imcuovani zelcl-
nici, .ic ma odredbo drZavnih obla-
iii vojaStvo ze pripravljcno. ia
pomaga Straikolomcem, pobijau
Strajkujocc delavce.
- DclavSkc nnije San Fran
ciscu bodo izdale wee tisoc doia-
rjev IA nakup zadolZnic bonds
move municipalne elektricne zclez-
nice, XII je meStna laStnina. Mum
cipalna zeleznica obrcstuie dcnar.
zalozcn IA zadloznice po 4l2%S.
med TEN ko banke placujcjo Samo
go.
- Republic Iron and Steel
Co., ktera ina Svojc tvornicc V
Pittsburgh. East Chicagu. Youncs-
townu. o., st. LouiSu III Toledu.
iic Sklcnila unijskimi zclelarSki-
mi, jeklarSkimi in pleSkarskimi
delavci pogodbo. po kteri Sc zad-
MIN povlSa plaGa ia pet odStot-
kov. Deleznih ie 1000 delavcev.
- Po zanesljivem porocilu je V
vclikem New Yorku 10000 de
lavcev, kteri zasluzijo mani kot
$500 ma lctO.
- Uradniki delavSkih unii ;
Salt Lake City. Utah. naznaEjajo
vsem unijam po Ameriki. da tam
nj vredno, skati della.
- William IIallas, superintcn-
dent mizarSkem oddelkll Hi
noiS Steel kompanije Gary. Ind.
.ic bill ~. julia aretiran vSled pri-
tozbc dclavca Charles Smitha, da
.jc hotel od MEGA imcti $l5 "a de
lo. ki mu ga je dial. llaIlas ie
nadzorOval 800 delavcev. OglaSili
so Sc tudi drugi in izpoveGaii, da
jc boss HallaS "kolektal" denar
cd novovposlenih dclavcev.
- Organizacija prcmogarjev V
DRAW Iowa .je veliko vecino
glasov odobrila Sklep. da Sc Strai-
kujocim premogarjem V Illinoisu
posodi 100000 il niih blagainc.
- SlovenSkim delavcem nj tire
ba hoditi V premogarske kraje V
Illinoisu, Pennsylvania. Kansasu
in Colorado, kajti povsod tam je
Sc hud atrajk. Ogibljite sc ten
krajev!
- V Columbus, O., Straika.io
vSIu1bcnci pouliGne zeleznice.
Kompanija je najela skabc, toda
zdelom ne more priGeti, dokler nj
- protekcije od kapitalisticne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
LetO (VOl.) v.
PREMoGARJI ZAVRNILI KoM-
PROMIS.

StraJk prcm0garjev drzavi H.
lloniS ne bO Sc tako brz korGon
kot sc Je pricakovalo zadnie dni.
hompromis ali pogodba. sklenie.
ma med operatorji in mednarod-
nm lzvrSevalnim odborom premo-
garske unije United Mine Wor.
Kers of America" IndianapoIi-
Su, Je blla zadnji teden DO splos-
mem glaSovanju premogariev si-
JaJho porazena. Obenem je med
premogarji nastalo sploSno ogor-
cehJe protl mednarOdncmu pred
Sednlku Lewisu, kteri je hotel kar
no svoJl pest Skleniti mir in izde-
ial zaeno ostalimi clani medina
rodne eksekutive predloge "a DO
godbo, ne da bi Sc pri TEN oziral
ma nacrt pogodbe, sklenjene ma
konferenci V Peori-i. Ill. Po mno-
glh mestlh so premogarii sklicali
>hode IN ostro protestirali proti
predlogom, Xxi so jim bill DAM ma
glaSoVanJe: Sprejete so bile tudi
reSolucije. V kterih premogarii "a
htevaJo, da mora Lewis odstopi-
II od predsedniStva. IzvrSevalni
odbor premogarSke zveze "a Hi
nolS, kteri je jednoglasno prot;
lndlanapolSki pogodbi, je pred
gIasovanjem izdal posebno okroz-
nIco ma vSe unije V Illinoisu
kteri premogarje svar, da mai pa
%iJo, kako bodo glasovali glede
pogodbe. ToGke Y indianapolski
pogodbi - teh .ie osem - SO bill
dokaj sumljive, tako da ie bilo
vSakemu bistrcmu prcsoievalcu
ocltno. da hocejo operatorii DO
tegntl IA nos premogarje. med
TEN ko Je bilo prcdsedniku Levi
Su Samo ma TEN lczece. da Sc
StraJk elm pref konGa.
kazalo je torej vse ze pred
SploSnlm glasovanjem. da bo Lee
wlSova pogodba zaloStno poraze-
ma. Tako Sc jc tudi zgodilo. Po-
godba Je porazcna ogromno We
emo - mnoge umije SO jcdnoglas-
no glaSovale prot -. dasi oh TEN
caSu. ko to piSemo 81. JUL. Sc
ne vemo natanGnega Stevila gla-
SOY "a in proti. kajti predscdnik
Lewis Jc odgodil Stetie glasov.
klJu btemu da jc bilo glasovanje
kontano ze %. Julia. Lewis. Silno
potrt vsled poraza, namrec zdaj
trdi. da glaSovanje nj bilo pravil-
no. Zakaj da ic bilo nepravilno,
mora Lewis Sele po.iaSniti.
Polozaj .ie torcj Sc vedno talk,
kakor .ie bill pred Jednim tednom:
Strajk Sc vleGe naprc.i. 30. jul. je
doSla vest IL indianapolis. da ma
merava Lewis Sklicati izvanredno
N"tiNcIclJo premOgarSKc ZVeZe.
potem ktere hoce nadaljevati svoj
boz prot illinoiSki distrilltni orga-
nlzaciJi. IzvrSevalni odbor ILL
noiSke organizacije Sc odlocno
protivi LewiSovim naGrtom IA mir
IN sploh njegovi taktiki napram
naSprotno pa odbor
premogaricm da ST. bo-
re IA pcorijSko pogodba. ktera
vScbuje veliko veG ugodnosti "a
delavce. kot pa indianapolSka.
Da .ie bila indianapolska pogod-
ba male koristi "a premogarje, do
kazulc tudi To. kcr SO Sc kapita-
IiSticni list navduScno ogrevali
IA MO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
Pred Ratkim

- Pred hatkim smo omenili,
da danaSnii goSpodarski pololai
della skrbi finanGnim krogom. To
j. stara boleZen V gospodarstvu
/dr. drz. Mixer ma Svetu ne nri-
drvi takO nitro @OSpOdarSki no
lom kot V Idr. drz.. katerih Sc
govori in piSe. da imaio neizmer-
no bogastvo. Skoraj vsaka diva
ali tri leta 81 finanGniki beiijo
svoje gave, kako bi preprecili fl
nancnO ali pa gosDodarsko krizo.
Iakaj? V Idr. drz. ie primeri
Z narodnim bOgatstvom iako ma
10 denaria. 20 statisticnem izkazu
ic vlozenih le p miliiard dollar
jev (ena miliiarda ie tisoc mill
ionov dolarjev) bankah. Narod-
no premozenje pa ZnaSa 125 mill
jard. Sploh je pa tezko dolociti
visoGino narodnega premOzenia
= kapitala. Xxi jc vlozcn zelezni-
cab, rudnikih, premogokopih,
tvornicah in druzih industrielnih
podjetiih, ker te vrste kapital
oznacuie le Stcvilke. V trustu "a
jeklo in zelezo vidimo. kako V
ameriSki reDubliki vstvariaio oo-
romna prmozenia. Carnegie je
pred ustanovitvijo cenil vrednost
svojega premozenja ma $3.50 mill
jonov. Ustanovitelii trusta so to
premozenie pomnozili ma 1920 mi
lijonov, kmalu "a tenn pa ma $1,000
milijonov. Ia vclikanski trust, Xxi
sc je ustanovil komaj pred desc
timi lett ina danes $l700 miliio-
nov premCzenia.
Vrcdnost Sc ie pomnoMla. pa
le ma papirju. V resnici pa ina
naivecii ameriski kapitalisticni
konzorcii. zveza, trust lie $500 mi
lijonov premozenia.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
KONVENCIJA ZAPADNE RU-
DARSKE ZVEZE.

Porocila IL osemnajste letne
konvencije w. +. of NJ. Denve-
ru, Colo. - ktera bo najbrz re
koncana ko izide ia Stevilka Pro
letarca' -, dokazujcjo. da ie ia
konvenciia najmameniteiSa in
naJdelaNnc.iSa, kar jih do zdaj
lmela imenoyana organizacija.
23. julija je konvencija jedno-
glasno zakljuGila, da mora ekse-
kutlvm odbor Zapadne rudarske
zveze takoj vloziti tozbo pri I'VE
zlnem SodiSCu Y s. Dakoti proti
Homestake Mining Co., ktera po-
seduJe znanc svincene rudnike V
okoliSu meSta Lead. Pravda Sc
ina zateti ma temelju, da je ime-
novana rudniSka druzba p.cl.rsl-
Ia antlbojkotni zakon, ko je rre-
povedala unijskim rudarjem ypo-
Slevanje V svojih rudnikih,
Lead, So. Oak, je tiSti lraj.
kjer SO sc minulo limo in SpomlaI
vrSili veliki med rudarji IL last
niki rudnikov. Druzba je najprvo
lZprla unijSke rudarje. nahdr iih
Jt Prlc'ia kruto pregan Iat' We
tiha tamoshJlh rudarJev - JTgo-
sIoNahi' kleri SO - kak": Sc Jc
i%razIl james hlrwan. clan eksc-
Oily Oily M, s'"'''" oPor" ""'je '
.',o.. N ms" IT, ~ "SN' j" III "'HN'
..n " ~ j. pr o'''oCiioiii orusI'u
-, n"iH"i 80 or%oJa'no Po|dra-
M "t' II" No'i.eiiciJi' Ma
Nar st inn Ie KohVehc'Ja ma pred
,'7 "''N' - ~',"' III ." SNeS" "e-
/ -I,., 7:' 'i'''''' nav "''S'ho "a
" ,''',''
DaiJt Je kohNehclJa SpreJela
rtH"iuciJo' kler" HraZa Slmpa-
'iJe iheNSiNailSklm reNoluclona-
rJelh - Mag"n, Nlllareal, AranJo
III 1ar"ola = |apftim V Los An
Se'e"' Nai'' III reSoiuclJo, 5 ktero
Se PoHiViJa VSe uhlJSko deiavstvo
I'D ooJ Pr"li W, H. iiearstu IN nJe-
SoNe'hi pluIlarSheiliu caSopl-
SUI """ill PoliIicil iah'r Hearst
NJ'r IrPc r'HarJl He|h"Shc hrlNl-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02

- Ma ukaz Sodnika Latshawa
Kansas City. Kans., so %. III. m.
pripeljali V sodnijSc prostore 200
lacnih delavcev in jih nasitiIi ma
StroSke ondotnega county-a. De
lavci so bill vposleni pri Chicago
Great Western zclcznici. Teden
poprej so pa bill odpuSGeni cd de-
la in delovodje so iih poslali
tovarnim vlakOm Kansas City,
da mai tam cekajo ma zasluzek,
ktercga so imcli Sc dObiti od ze-
leznicc. Cakali so ccle tri dni brez
vSakega dcnaria, doklcr nj "a
njih tuzni polozaj zycdelo sodiSGe.
- j. c. Dean IL IIattieSburga,
Miss. delavcc brcz della in dena-
ria, 81 jc konGal zivljenje kar-
bolno kiSlino pred par dncvi.
- Ker nj mogcl dobiti della, je
50lctni dclavcc August Banner
Brooklynu. y. Y. zadnji tcden
SkoGil vodo in utonil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
Zopet dokaz.

- Zopet dokaz, da Sc moraio
delavci organizirati tudi politiGno
socialisticni stranki, ako Sc ho-
ceJo Z vspehom boriti proti kapi-
talistom.
Zadnji teden je zvezni sodnik
Ward V New Yorku izrekel sod
niJsko prepoved proti Straikuio-
elm tesarjem, katero je vtemeljil
po svoje.
Dejal je: Delavci Sc smeio or
ganizirati in Strajkati, ako Jim
MISC delavske razmere ySec. S TEN
so pa ponehale vse druge nadalj-
ne pravice. Bojkota in sovraznega
orozja ne smejo rabbit sploh.
Mi nimamo ME proti temu, da
Sc je sodnik toliko potrudil in
vtemeljil svojo sodbo. Mi smo Sc
zadovoljni TEN.
Take vtemeljitve sodb moraio
konGno odpreti delavcem oGi. da
Spregledajo in Sc pricno organi-
zirati tudi politicno V socialisticni
stranki kot razred.
Take vtemeljitve sodb prive-
dejo delavce do Spoznanja. da bo-
do ostah vedno hlapci in sunni,
dokler bodo glasovali "a kapita-
listitne stranke :republikansko
demokratsko ali prohibicioniSko.
The Catholic Universe
Oficijelen organ katolikov drza-
Vi Ohio je uvodnem Glanku IRE
kel zeljo, da hi drzava postavnim
potion zabranila zrakoplovbo.
Svojo zeljo vtemeljuie TEN.
teS. da je Bog dokazal, da ga jezi
predrznost ljudi. ker je vbil te-
kom zadniega casa toliko zrallo-
plovcev. Ako bi bilo Bogu vSeG.
da hi ljudje letali po zraku. tedai
hi jih bill vstvaril peroti. Nepo-
trebno ie delati Sc nadaline po-
skuSnie tenn greSnim pOGetjem
in zaliti Boga.
Nj ne trdimo, da ie clankar ne
umen. Marvec je navaden prefri-
gan Spekulant ma GloveSko neum-
most. XII lie Y cloveSki neumnosti
vidi dobro "a sebe.
/ Ker je pa katoliSki clankar ze
/ preko mere logiccn. mu priporo-
tamo. da mai Y prihodnie napiSe
clanek. da je vSako delo Smrtni
greh Xxi zali boga Ako hi bilo bo-
gu vSeG. da ljudje delajo. tedaj
hi jih vstvaril 4 lopatami. kladvi
plugi, stroll in drugim razlicnim
orodjem in hi iih ne pobijal ma
delu.
PripOroGamo katoliSkcmu logi-
ku. da vzame to ma znanje, da bo
dosleden Y Svoiih Glankih. Ge ze
piSe "a najbolj neumne ljudi ma
svetu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02
Borzuazni strokovnjaki


Borzuazni strokovnjaki so
res najbolj ''kunStni ljudie ma
svetu. To je "dokazal" Georg
Lewis urednik lista "Financier".
V mesecnilu Cosmopolitan" je
objavil Glanek. katcrem raz-
pravlja o yisokih cenah "a zivila.
Svojo modrost zakljucuje TEN,
da trdi, da so delavci sami zakri-
viii visoke Gene. ker zivijo ma
"puf'.
Mi pripOrocamo, da take stro-
koynjake poSljejo V blaznico in
tam preiscejo njih strokovnjaske
mOzgane, ker Sc je bait, da posta-
nejo nevarni "a javni mir.
- Stiriindvajset bogatih lopo-
vov - milijOnarjev je priredilo
vecerjo siromakov. Mesto cilin-
dru. fraku in nakitu so priSli ma
veGerio V raztrgam obleki. Sedeh
so ma sodGkih in zaboiih "a milo.
Jedli so lesenih kroznikov Gene
ma jedila.
Bill so bogati lopovi IL Pitts
burga, ki so 81 privoScili ia dow
tipo ma siromake' delavce.
Tako Sc Ameriki roparii nor
cuJejO IL tiStih. katere so Oropali
"a vse.
- Kako je narediti IL enega
funta sirovega masla diva?
Evo receipt. katerega rabijo
ameriSki farmarji in trgovci si-
rovim maslom.
En- funt mlcka zmeSajo Z enim
funtom Ola, Xxi je narejen IL bonn
bazevcga semena. V ia namen ra-
bijo posebne stroje
Nj cudo, da Y Ameriki prihaja
taksno maslo ma trg, da Sc presi-
ci poginejo, ako ga uzivajo.
-Dicni Gompers, predsednik
ameriske delavske zveze. je zopet
"izvojeval" zmago.
Citateljem naSega lista je INA
no, da je Bucks Stove druzba vpo-
rabila VISA sredstva, da hi porazi-
la unijske delavce.
Organizirani delavci so bojko-
trail druzbo. Druzba je pa proti
boJkotu izposlevala sodnjisko pre-
poved. V jeco so bill obsojeni
Gompers, Mitchell in Morris. In
druzba je ze mislila. da .ie TEN
konec boiu in ie izvojevala zma-
go. Druzba ]" delala raGune brez
organiziranih delavcev, in podleg-
la je.
Druzba je zdaj izjavila, da pri-
zna unijo in zahteve unijskih de
lavcev, in zeli mir ameriSko de-
lavsko zvezo.
Zmaga je tn, To je fakt. COLA
resnica, XII Sc ne da vtaiiti. Ali te
image nj izvojeval Gompers. mar
wee so jo izvojevali organizirani
delavci, XII so ostali zvesti princi-
pu, da ne kupijo izdelkov. XII jih
lzdeluJejo neorganizirani delavci
Delavska sloga - zavest je
zmagala, ne pa Gompers ali kate
n drugi posameznik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02

- "Ncliko sem 81 prizadeval,
da hi Sc doStojno tlIvcl, toda
svct mi ne da zivcti,' - pisal jc
svoii materi delavec G. Becker V
Springwatcru. n. Y, predno sc je
usmrtil plinom. Nj mogcl dobiti
della.
- Joseph Herman .dclavec IL
AShtabulc. O.. jc pred nekaj dne-
vi potoval pes "a dclom brez de
maria in jedi diva dni, dokler nj
koncno ma potu vsled dodge hoje,
vroGint in gladu zblaznel.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-08-02

List "a koristi delav-
skesa l.udsiva. Delav-
CT so opraviccni do
vsesa kar produciraio.
This paper is devoted
10 the interests of the
working class. Work.
ers are entitled to oil
what tn ev produce.
Newark evening star and Newark advertiser. [volume] (Newark, N.J.) 1909-1916, 1910-12-23
POLICE FACED BY
DUAL MYSTERY IN
UNKNOWNS DEATH

NEW YORK, Dec. 2S-The body Of
an unidentified man who, from marks
on his clothing is believed to have
come to his city from San Francisco,
was found today in the hallway Of
house in West Forty-ninth street, Just
on the border of the big hotel and
amusement district. A hasty examina-
ton supplied no evidence OF how the
man had died, and the police at once
instituted an investigation.
VIII Perform an Autopsy.
Medical authorities said the man had
been dead about two hours. The body
was taken to the morgue where an
autopsy will be performed.
The mar wore clothing OF excellent
material, and his general appearance
was prepossessing. He was about IS
years old, weighed IN the neighborhood
of 40 pounds and lacked only an inch
of being six feet tall. Nothing except
q door key was found In his pockets.
His derby hat bore the name of Nc
Greedy Brothers, SO Clementine street,
San Francisco.
Newark evening star and Newark advertiser. [volume] (Newark, N.J.) 1909-1916, 1910-12-23

which may have led him to be mis-
taken, the doctor said;
Arctic madness is a kind Of vapoi
that penetrates the brain and tenn
porarlly affects the reasoning powers
You ask me what IL felt like to be
called a liar and to be greeted by every
one as an impostor. I can tell you il
was decidedly unpleasant"
do you believe h a Peary got to the
pole?" the doctor was asked.
II have never questioned it," he re-
piled.
still Claims Mt. Mckinley.
Would you debate with Peary on a
platform regarding your own perform
ances?"
"Oh. that would be impossible. That's
not my manner"
You said when you announced the
discovery of the pole that you had
complete and positive proofs and il
later statements you admit that your
proofs were not sufficient"
"Ah, we'll, no proofs can be posi-
tive"
do you still claim to have climbed
to the summit Of Mount Mckinley
YES"
Professor Herschel G.. Parker, OF
Columbia, one of YOU companions on
the Mount Mckinley climb, says your
claim is preposterous."
.I1I answer that and a lot of other
things, but in my own time and in my
WI way"