davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28

ma zadnJi strani so besede pleme-
nitega gubernatorja driave Hi
nois, p. Altgelta, zadnjega demo
krata v ameriSki republiki: NE
pomilostim teh ljudi, marvec jih
izpustim IL jece, ker je bila sodba
krivicna.
Takrat je bila komedija. Profi-
Ia lacni III delavske krvi zejni ka-
,pitalisti hoGejo komedijo zopet
.ponoviti Organizirani premogarji
V drzavi Illinois so spremenili boj-
no taktiko V Strajku. PrviG Ego
DOWN. premogarskih Strajkov so
pozvali maSiniste in kuriaGe pri
Sesalkah ma Strajk = TEN so zadeli
kapitaliste obGutno. ker so premo-
gokopi nevarnosti. da jih po-
plavi voda.
Pritozba kapitalistov pri gubcr-
natorju Deneenu je pa rodila re
zultat, da je delavcem skrajno So
vrazni gospod zdaj IA mirovno
razsodiSce, dasi o razsodiSGu nj no
tel cuti besedice Sc pred tednom
dni. Deneen nj tenn vstregel ka-
pitalistom. XII so ze videli duhu.
da odborniki unije visijo ma visli-
cah, premogarii pa ponizno della
10 "a najnizjo place.
V sveti jezi zdai groziio kapi-
talsti tozbo glede zarote. No, to
tozbo lahko odborniki unije pri-
cakujejo mirno vestjo. Sal ne
Avimo wee letu 1856. In 6e hi bi-
10 treba iti ma vislice, smrt Kai
potem9 Zavedni delavci so vedno
pripravljeni umreti "a svoia ma
celia ma vislicah. Kot ie kriz postal
casino znamenje, tako so tudi vi
slice. Clovek, Xxi nj storil nikomur
mic zalega, ki Sc bori postavnimi
sredstvi "a sploSno dobro svojega
razreda ali vseh ljudi ma zemlii.
umre povsod castno: v postelji in
ma vesalih!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
POZDRAVLJENI!

V sobOtu zvecer pricne Ma
rodni dvorani'', ma vogalu Is. IL
lice in Center Ave. predkoferen-
ca "a prvi jugoslav. soc. kon-
gres Ameriki.
Sodrugi, ki prihajate cd blizo
in dalee IL prostrane ameriske re
publike, prejmite naSe najsrcnej-
Sc in iskrenejSe pozdravel
Sibki in slabi smo bill pred /.
in ). lett. Sodrugi, ki so ucili in
bodrili narod, so IA svoj trud in
delo zeli zasmehovanje in ostud-
no obrekovanje, Ali delo nj bilo
zastonj. Rodilo je sad.
Ustanovili ste lokalne social
sticne organizacije. Sedaj pa pri-
hajatc, da te lokalne organizacije
ma kongresu zdr,Mite V celoto.
ki ina namen koriStiti proleta-
riatu vsega sveta. DoloGili bodete
taktiko do bodocega kongresa in
reSlll goSpodarska vpraSanja. XII
Sc tiGejo jugoslov. soc. organiza-
cije V Ameriki.
S TEN bodete poloziIi temeljni
kamen bodoGi jugoslovanski soc.
organizaciji Ameriki. Priceli
bodete delati zgodovino ameri-
skega jugoslov. proteriata, ki je
bill vsled gospodarskih vzrokov
prisiljen zapustiti svoio domovi-
no. ker ga je strahopetna jugo-
slovanska burzoazija i2dala poll
ticno in gospodarsko.
V Chicagi vas Gaka delo. in ko
Sc vrnete domov, bodete zopet Sli
ma delo "a osvoboditev proletaria,
ia IL gospodarske tlake.
Zategadel dobrodoSli ma prvem
jugoslov. soc. kongresu V Chica-
gi.
Ia slovensko socialistiGno I'VE
20 V Ameriki.
John Petrit, tajnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28

Jati della in miSljenje kogarkoi,
kl Je katoliSki cerkvi nasproten.
Sc bolj pa kakovOst celih sekt in
organlzacij". Predrznost, o kate
ri cenca tercijalsllo glasilo, tiGi V
nJegovlh lastnih besedah. Ampak
kaj hi bilo, ce hi prijeli "Sloven-
ca IA njegovo logiko? Ce ina
papez ki nj "a nekatoliGane niG
drugega kakor Glovek. pravico o
lJudeh drugega miSljenja govoriti
tako zanicljivo, tedaj ne more nj
komur odrekati pravice, da govo-
re o MEM in njegovi organizaciji
enakem tonu. Steer Sc pa pogla-
varju katOliSke cerkvene organi
zaclJe najmanj prilega. gOvoriti,
da je drugim trebuh bog. Dokler
Je katollSka cerkev velikanska ka
pltNlStlcna organizacija. dokler Sc
po vSem SN 'tu fehta IA "SiromaS-
mega papeza, dokler zive katoliS-
ki cerkveni dostojanStveniki ka-
kor preSerni knezi in ST polnijo
zepe, je tako govorjenje trebuhu
zelo neumeStno. Med tistimi. Xxi he
prlsegaJo slcpo ma papezeve bese-
de, Jih .je tisOc ki 81 pogostoma nj
II "a silo ne morejo napolniti ze-
Iodca, pa bi 81 ga marsikateri med
mimi lahko polnil pecenko in
Sampanjcem, ako bi Sc hotel po-
tuhniti in zatrobiti rog katoliS-
XIII farizejev. S svojo breztrebuSno
morale maj torej klerikalci ostane-
10 kar donna. Trebuh je lahko "a
nicevati, ee Jim ga morajo polni-
ii drugi, Xxi "a svojega veasi Sc
suhega kruha nimajo."
Mi pa k tel satiri Sc pristavimo /:
L encikliko, V kateri papez kuje
svctnika V deveta nebesa. potrdi
papez, da je start pregovor resni-
cen: komur je papez V sorodu,
postane kmalu kardinal.
Carlo Borromeo je bill sin sestre
papeza Pija w.; ko ie bill star 30
let je bill kardinal in nadSkof V
Milanu. Sposoben "a svetnika ie
postal pa TEN. da je vprizoril
nebroj carovniskih procesov in
preganjal vso silo svobodomis-
lece.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
DELEGATJE IA PRVI JUGO-
SLOVANSKI KONGRES v
CHICAGO.

Slov. soc. klub st. l. V Chicago.
H.: Sodr. Mike Kulovec in Frank
Petric.
Slov. soc. klub stv. >. La Sale.
III. sodr J. Bratkovi6.
Slov. SOC. klub st. 8 Conemaugh.
Pa, sodr. Frank Podboj.
Slov. soc. klub st. 4. Glencoe.
Ohio sodr. Mace Zlemberger.
Slov. soc. klub st. 9 "Proletar-
ka" V Chicago, sodra. Helena Ia
vertnik.
Jugosl. soc. udruzenje Alleghe-
ny, Pa. sodruga Tomo BeSeniG in
Blaz zikic.
JugOsl. soc. zensko udrezenie V
Chicago sodruginji Katarina Stra-
hota in NJ. Horvat.
Tajnike SLOW. soc. klubov pro-
sim, da mi nemudoma naznaniio
imena delegatov. da jih objavim v
"Proletarcu." ="
Jugosl. soc. organizacija Clay
ton, Pa. p. Blazekovic.
Jugosl. soc. organizacija Mil
waukee, Wis. Petar Pichler, To
mo Robes.
Jugosl. soc. organizacija Cleve-
land, Ohio DuSan s. TrboviG.
Jugosl. soc. organizacija Pull
man, I'll. PajO Doroski, Boza Gu
culj.
Vsak delegat mai mi sporoGi, s
katerim vlakom Sc bo pripeljal V
Chicago. da ga bo kteri cikaSkih
sodrugov pricakoval ma zeleznis-
KEN peronu.
UpOStevajte to in zvrsite!
John Petric,
tajnik slov. soc. zveze.
Nota: Naslov glavnega tajnika
SLOW. soc. zveze Sc glasi: John Pc
trio 1888 w. %. st. Chicago, III.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
= Ma zborovanju metodistov

- Ma zborovanju metodistov V
Brockville, Ontario so Sc izrekli
metodistovski pridigarji da so
place prenizkc. Nekdo je cello tr-
iii. te hi zivel Krist, da hi danda-
nes rajSi delal kot teSar mesto da
hi pridigal.
kaj takega hi bill Krist zmozen.
V kolikor ga mi poznamo kot ra-
dikalca, hi storil Sc korak naprei.
Boril hi Sc IA vpropastenje kapi-
talisticnega gospodarstva. Iakaj
pa tega ne zvrSe duhovniki. XII to-
zijo o nizkih placah? Odstranite
cerkvarijo, pa primite "a poSteno
i'll koristno delo. Seve. vi noGete
delati. Ziveti hocete ljudski ne
umnosti, ker je to prijetneje.
IL ideala Nazarenca so napra-
viii kSeft. PridigarStvo !c danes
tax kSeft. kot ce kdo prodaja OBJ
leke ali pa kaj druzega. Verski
kramarji vidijo danes le profit.
Ako pa Ia profit ne tece kot dero-
ca reka malhe oskrbnikov duS
tedaj postanejo hudi in jezni. Me-
sto da bi molili litanije, pa dajejo
svoji jezi duSka greSnih in po-
svetnih besedah.
Danes imamo vernikc raZlic-
nih ccrkvcnih obGinah. Xxi tekom
cncga mescca ne zasluzijo toliko,
kot nese duhovniku tekom enega
tcdna vera.
Priznamo, da je med duhovniki
dobiti tudi take. Xxi dobivaio mike
place, da Jim nj ziveti, ne umreti.
Cerkev ina tudi razredno razli-
ko; kapitaliste in beracc. kar prov
zroca boz med boziimi namestni-
XII Sal je cerkev del kapitaliz-
ma. del njegovega ziStema, Xxi bo
padel kapitalizmom.
Duhovniki! Ce so VAN place
prcnizkc. tedaj rccite: Doll ka-
pitalizmom. doll ccrkvijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
VAHVA OPOZORITEV!

V nedeljo, dine 3. julia Sc otvo-
ri v Narodni dvorani (stev. ~
1860 So. Centre Ave. prvi jugo-
slovansk socialisticni kongres,
h bo trajala dvo dni. Ma tenn kon-
gresu bodo prvic v Amerik zbo-
rovali zastopniki slovenskih, hr-
vatskih, srbskih in bolgarskih So
cialistov cd vseh strani republike.
Opozarjamo rojake v Chicagu
in okolici, da mas kongres ne bo
privatno zborovanje kakor kon-
vencija kaksne podporne jednote,
temvec DO JAVEN. Vsakdo ina
pravico, priti dvorano in poslu-
sati govore, porocila in sklepe ma
kongresu, brez ozira ma to, ce je
clan ktere socialisticne organiza
cije ali ne.
Ia poslusalce bodo pripravljeni
posebni sedezi Koginkrog dvora-
ne, a sredi DO zborovanje.
Izrabite torej to ugodno priliko
in posetite mas kongres. Kakor re-
ceno: vsakdo je dobrodosel! Ker
Sc kongres vrsi ma nedeljo in v
pondelJek a. julija) ma praznik
neodvisnosti, je casa in prilike do
volj "a vsakega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
Chicago, ILL.,, %. iuniia (June), 1910.

odstrani podukom in dobrodel-
mimi skladi. $1.S00.00O ma leto je
gotovo lepa svota denarja, kate
ro vsako leto ida illinoiska drza-
va Ia jetiGne otroke. Ali pametne-
Je bi bilo, da Sc zdrave otroke
ubrani jetike. kdor pa hoce bva-
rovati troke pred jetiko, mora "a
ceti pri starisih. Teorija, ia je ie-
tika podedovalna bolezen. je re
zdavnel oy"zena po znamenitih
strokovnjakih. Ali dokazana stvar
Je, da Sc Sibko telo ne more upira-
ii bacilom. Radi tega tudi otroci
stariSev, katerim so kapitalisti IL
pill kri in mozeg. podlezejo jetiki.
Njih telo je Sibko in Sc ne more
ubraniti bacilov.
kdor hoce uniciti jetiko, mora
reSiti socialno vpraSanje.
Odstraniti je treba nezdrava
stanovanja, ljudje morajo vzivati
tecno hrano. To je pa mogoce, ce
Sc odstrani kapitalistiGno gospo-
darstvo in St nadomesti socialis-
ticnim.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
SplOSen pregled.
Tobacni trust american To

- Tobacni trust american To-
baco Co.. je zopet izumil nov kra-
marski trik. Vrgel ie ma trg tobak
"a cikanje, kateremu je dial ime
Brotherhood Plug. Kupec dobi
2 vsakim kosom tobaka kupon, ka-
tere lahko zamenja "a umetne ude.
Taxi so kapitalisti. Sc ubogi po-
habljenci. katere rodi kapitalistic-
III listen. so jim Y denarno Speku-
lacijo. IL navedenega sledi. kako
ogromno Stevilo je pohabljencev,
da Sc trustu izplaGa izrabiti jih
"a trgovsko reklamo.
Zdaj potrebujemo Sc bratovski
shops. kuponi maj Sc zameniava-
io "a mrliSko rakev. Tudi bratov-
ski samokres" hi bill ma mestu. da
hi policaii in vojaki poSiljali lag
je drug druzega ma drugi svet. s
TEN hi kapitalisti dokazali. da so
doslednji Y morjenju ljudi, Ge gre
"a profit.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
Slovence V Chicagi.

opozarjamo, da ina vsakdo prost
vstop ma prvi jugoslov. social
sticni kongres. Xxi Sc bo vrSil dne
B. in 4. Julia Narodni dvorani
ma Center Ave.
Vsakdo lahko pride posluSati
razprave. Xxi so "a vsakogar po-
ducnc.
Socialist nimajo IA prikriti
ME ma svOjih kongreSih. radi tega
tudi dovolijo vsakemu vstop.
bodi socialist ali nasprotnik.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
Enciklika rimskega papez


o kateri plsemO ze ma drugem me-
stu. je zagledala bell dan dine %.
maja. ker je bill pred tri sto lett
neko Carlo Borromco proglaSen
svetnikom. Skomine po tistin do
brlh tasih. ko grmadc Svetc so
plamtele V bozjo east in slavo. so
zmcSale mrzlim bratom Vatika-
on tako mozgane, da vdrihaio po
vsem 4 gorjaco. kar Sc ne klanja
nezmOtljivemu occtu Rimu. O
tel encikliki je pa prinesel "RdeGi
Prapor' primerno satire:
Papeza Pija x. so tudi razni IL
beralni casopisi ko je bill izvoljen.
proslavljali kot nckako nenavad-
no luc, Xxi Sc ie imela zableSGati
cloveStvu. Pripovedale so Sc gan
live anekdote o njegovi ubozno-
Sti, blagosti in milobi, kakor da hi
bill res sam sveti duh razSvetil kar-
dinale pri volitvi. No. resnici ie
bila tista volitev. Zagrizen boz TEX
mecev, ki so vsi pO strani gledali
ma tiaro. In sedaj Sc kaze blagi in
milostni "oce krSGanstva takega,
kakrSni so navadno Ioglavarji ka-
toliSke cerkve. TIE dni .ie "sveti"
moz tidal encikliko. kakor smo ze
porocali In Z MO napada ma eni
stram protestante, ma drugi pa ia
koZvane moderniste in mimogrede
Sc Sc izpotika oh znanost in njene
rezultate. Gospod papez sevcda
lahko misli o teh receh, kakor zna
in hoce. da ne zna o njih preveG
razumno misliti, je pOkazal ravno
5 to encikliko. Ampak Ge ne bo
nihce ugovarial, dokler ia rimski
Skof lie misli. postaja stvar nekoli-
ko drugaGna. kadar govori. Blagi
moz rabi svoji encikliki izraze.
Xxi nikakor ne povzdigujejo njego-
vega dostojanstva in XII jih po
pravici lahko V ogOrGenjem odbi-
jejo tisti, katcrim so namenieni.
PHI y. pravi n. pr. kratkomalo, da
ic vsem tistim, Xxi ne miSljo ma
tanGno tako. kakor zahtcva on in
njegova bojna Organizaciia. ire
buh bog. Naravno jc. jc protcsti-
raio proti takim izrazom nekateri
neklerikalni liSti. cello Norddou-
tschc Allgcmcinc Tcitung". glasi-
10 ncmSkc Wade. Xxi nj ravno lihc-
ralna ali SocialistiGna, kritizira tc
bcscdc. Po pravici. To je pa straS-
no pOgrelo naScga "Slovcnca in
klerikalni huiskaG govori "svo-
bodomiselni prcdrznosti". ter pi-
Sc, da CHINA poglavar katoliSke
cerkve neomajcno pravico. preso-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
v Brooklynu, N. Y. 5,

Droohlynu, N. 7. so aretl-
rail- diva mlada fantiGa in ju OBJ
sodili na $50 globe. ker sta irhcla
V zepu potovalni naGrt predsedui-
ka Tafta. ma katerega sta napisa-
la dovtipne opazke.
Ali ameriSki drzavljani res ne
opazijo, kan plovemo? Nam ne
gre "a "kralja fraku" in ljudi,
ki ga Guvajo. Ii so ameriSko repu-
bliko ze dovolj osmeSili pred Ev-
ropO.
Nevarnost preti ameriSkim dr.
zavljanom. Cast liberia Sc vraca-
10 ameriSko republiko. Takrat
so starem Rimu ma tisoGe drzav-
ljanOv zaprli radi zaljenja veil
canstva.
Ce bono hodili to pot, bo kmalu
napoGila doba, ko bodo biri6i in
policaji trail vsakega pred sodis-
GO, ~ Sc no drznil kritizirati pred
sednika.
Sc je cas-! Caveant consules!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28

Use brzojavke ali pismeni
pozdravi ma jugoslovansk So
cialisticni kongres maj Sc naslovijo
sledece; CONGRESS, 1900 so.
CENTRE AVE, CHICAGO, ILL.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
LetO (VOl.) ".

gatl denar poStno hranilnico kot
V prlvatne banke. vloge Sc bodo
spreJemale od enega dolarja ma
pref.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
IL delavSkega Sveta.

' Clevelandu so Sc organizi-
rail- telegrafisti ma postajah brez-
zlcnega brzojava.
- Cnija izdelovalcev usnia V
Duluthu, MINI, namerava V KRAFT
KEN zgraditi svojo lastno tovarno
"a usnje
V Canadi Sc ie lani organizi-
ralo 162 delavsiih unii; 30 iih ie
pa razpadlo.
- V trinajstih tovarnah "a plo-
cevino V Pittsburgh, Pa. ie pre-
tcceni teden zastrajkalo $1,000 de-
lavcev, a po pardnevnem pogajan-
Ju kompaniio so Sc delavci vr-
mil ma delo. ne da hi dosegli DO
vlsanJe place. kakor so zahtevali.
- Strajk 1900 izdelovalcev OBJ
leke Syracuse, n. Y. XII Sc je pri
eel dine l. junija, Sc je kon6al %.
t. m. polno zmago delavcev. Pla-
ca jim je poviSana "a 10 odstot-
kov.
- Po uradnem porocilu IL Wa
shlngtona je bilo lansko leto
AedinJenih drzavah smrtno pone-
srecenih 2412 premogarjev. Ran
Jemh ali poSkodovanih pa 1879.
Ma vsakih lS6.567 ton premoga lie
bll ubit en premogar.
- Po zanesljivi statistiki dobe
telesno poSkodovani delavci ali
dedIcl "a smrtno ponesrecenimi
delavci Ameriki, ako sodnim DO
tom nastopajo prot kapitalistom,
cd vsakih $1,000 povprecno lie
$50; ostanek, wee kot polovico.
pozro advokatje.
- IllinoiSki kralji premoga ho-
ceJo sedaj sistematicnim potom
ugonoblti organizacijo premogar-
Jev. da bi TEN lazie zdrobili Strajk
ki jim re della velikanske pregla-
vice. Med Straikujoce premogar-
le posiljajo agente vseh narodno-
Sti, kteri lazejo stanju uniie in
obrekujejo ME voditelje. ma
menom, da hi zasejali razdor in
preplr V vrste premogarjev. Ako
Sc Jim to poSreci. potem je seveda
>traJk kratkem izgublien Ill pre-
mogarska unija oslabljena, ce ne
unicena. Opozarjamo slovenske
premogarje ma strajku v Illinoisu.
ola mai ne poslusajo ljudi, kteri
obrekujejo njih unijo, kaiti to so
placani agentje cd kapitalistov.
zapodite take sumljivce cez prag,
magari ce so tudi Slovenci.
- kovinarii Clevelandu, O.
so 81. priborili zviSanje place cd
$500 ma $3.50. Delavcem tvor-
micah "a usnje ravno tam je tudi
poviSana plaza Ia 30 centov; zdaj
imajo $3.50 ma dan.
- Med rudarji bakrenih in
zelezarskih okoliSih ma severnem
mchlganskem polutoku je opaza-
II zadnje case veliko gibanje. Ru-
darji Sc zanimajo "a organizacijo
Western Federation of Miners in
so pripravljeni zahtevati osem-
urni delavnik. Po tamoSniih ba-
krenih in zeleznih rudokopih della
jo rudarji - okrog 10000 vsi sku-
Dal - danes Sc 6pSpt do dvaDaist
ur ma dan "a inferno place od
800 do 30. Skrajni cas- je torej,
da Sc ii podzemeljski sunni orga-
nizirajo in odlocno zahtevajo kraj-
81 delavnik in veGjo place.
- TobaGm trust posebnih cir
kulariih zahteva od svojih vsluz-
bencev, kterih je 10000, da ne
smejo kaditi drugih cigar, ciga-
ret in tobaka sploh razen izdel-
kov, ki jih izdela trust sam. Trust
ina pa samo skabske izdelke. A
Ii nj to bojkot vsch drugih tobac-
mh izdelkov. Xxi jih izdelujejo IL
nijski tobacni delavci? Seveda,
bojkot ma strani trustov jc po-
polnoma opraviGen in zakonit
kriminalcn .jc Samo takrat. ce ga
proglasijo dclavci prot trustu.!N
Sodrugi! Priporocajte hrvats-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
Inter Ocean" kapitali

casnik V Chicago piSc. da umrjc V
ameriSki republiki vsak dvajscti
otrok "a jetiko. predno postane
polnolcten. Kapitalisticni list pa
vpraSuje, koliko casa bo ameriSko
ljudstvo ravnoduSno gledalo. da
Sc siri bella kuga. "Inter Ocean
po vzorcu "Glovekoljubnih" " kapi-
talisticnih listov meni, da Sc ietika
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
= Drzavna zbornica ie sprejel

$ l95 glasovi proti 101 glasu "a
konsko predlogo o poStni hranil-
nici. kot .io je izdelal republicans
Xxi odsek. Vlagatelii bodo dobivali
.. odstotka obresti cd vlog.
Iakon IN poStne hranilnice nj
tako obsezen in temeljit kot V Av-
striji. Vsekakor bo pa boljSe Via
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28

V Nemciji so nekateri liud-
ski krogi razburjeni do skra.jne
meje. Pa ne radi tega, ker kapita-
listi izkOriScajo delavce. iih mo-
rijo svojih podjetjih radi pro-
fita ali delavske zenc in dekleta
podijo prostitucijO. Zato ne gre A,
Mumija ma Petrovem sedezu V
Rimu. katero nekateri ljudie ma
zivljejo sv. oce. drugi zopet pa
PEI, je izdala encikilko proti pro-
stentantizmu, kateri udriha z
veseljem po Martini Lutru.
Seve, je Vatikan to encikliko
zvrsil neumnost. To priznajo vsi V
Vatikanu, Xxi mislijo die kot sega
njih nos. Ia to skuSajo pokazati
encikliko najmileiSi luci, pa brez
vspeha. Ljudje, Xxi Sc brigajo, kaj
papez piSe Martini Lutru, so V
cerkvenih zadevah zelo kocljivi.
Tu ne poznajo ''Spasa', ker so
borniranci.
In papez? Papez Sc pa zdaj tru
di, da hi vse zavil V plaSt poza-
bljivosti.
V 20. stoletju provzroca nava-
den verski prepir Y napredni dr.
zavi razburjenje Kaj to pomeni?
Da ie dandancS svet boil naZa-
dnjaSk. kot 81 domiSljamo ali YER
iamemO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28

Sodrugi! Priporocajte hrvats-
kim delavcenl "Radnicko Strazo"
edini hrvatski socijalistiGni list
Ameriki. NaroGnina je 81 ma leto.
Naslov: 1890 SO. Centre Ave. Chi
cago, Ill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28
: Dicni Tedi. ki in hil zeln hr

- Dlcni Tedi, ki jc bill zelo hra-
her ko so bezali gladni Spanski
voJakl, je pravi komedijant. Ma
ladiji, ma kateri Sc je yraGal V
Ameriko. ie govoril gorsko pridi-
90 ma vodi naseljencem namenje-
MIN ameriSko repuhliko. Pozdra-
vii jih je po ocetovsko, klical jim
ie: "dobro doSli" V obliublieni
dezeli; opominjal iih je, mai po-
stanejo dobrj drzavljani in pravi
kavalirji napram damam.
Izseljenci IL dezele "cavalleria
rusticana" in il mnogoiezicne mo-
narhije oh Donavi so baie burno
odobravali govor Roosevelta. dasi
MISC umeli niti besedice. kar je
govoril.
Me ne de! TekOm petih let bo-
do lahkO ameriSki drzavljam. Ime-
Ii bodo volilno pravO. Roosevelt
pa potrcbuje "a svojo bodoco kan
ditaturo glasov. Radi tega izrabi
vsako reklamno sredstvo "a sebe.
- Delavcem sovrazni lastniki
'premogokopov V DRAW Illinois so
vlozili pri Zveznem sodiScu prot
uniji premogarjev tozbo zavolio
zarote. Sklicujeio Sc ma juristicno
komedijo leta 1856 V Chicago. ko
so Spiessa Parsona in tovariSe OBJ
sodili po nedolznem ma vislice. Ia
banda trdi po svojih pravnih "a
stopnikih. da so odkritosrGne pr
vobojevnike "a delavsko stvar le-
Ia 1886 sodili po zarotniSkem "a
konu drzave Illinois, da je unija
premogarjev zvrSila isto hudodel-
stvo, ker je odredila maSiniste pri
sesalkah ma Strajk i'll tenn spra-
villa V nevarnost 'imetek i'm ziv-
ljcnJe' kot atentat ma Haymar-
kctu.
Ne bono Sc SpuScali V podrob-
nosti afere 4 leta 1856. Prostor ie
prcozek in majhen. Xadeva je da-
mes jasna. Bila ic navadna kome-
dija pred kapitalistiGnim sodiS-
Gem. In ce kapitaliSticna druhal
in njem pravdni zagovorniki ne
vcrlamejo V to tedaj mai Sc po-
trudijo V Chicagi ma pokopaliSce
Waldheim. Tam bodo naSli gomilo
tistih; XII so umrli po nedolznem
ma vislicah in tistih, katerim je je-
ca okopala prerani grob. Mad GO
milo sc dviga krasen spomenik in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-06-28

p A ZITE!
ma steviiko v oklepaIu-
vi Sc nahaia poles va
sega naslova. prileplte-
mega spodat ali
ma ovitku. Ako U40
ie stovilka
tedai vam s prihodnio
stevilko nasesa lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo ponovite 10 takoj.
--
The Roswell daily record. [volume] (Roswell, N.M.) 1903-current, 1910-06-02

the Roman Catholic Church., and 5,
1854, or S7.4 to Protestant bodies.
Comparison with the report of 1890
shows thai in general there has been
an increase In the proportion OF COM
nunicants or members in the principal
cities as compared with those outside
of these cities. In 1906 h percentage
of the total number of communicates
in these cities for all denominations
was 3I.9 as compared with 25.7 in
1890.
OF the total number, 10 5l1.17S. OF
comnHnicants or rembers in the
principal cities in 1906, there Were
7.243, f02 or 69.9 per cent reported by
the 50 cities of over o 10000 popula-
tioa, aud, of these, 2,432 $50 or 33.1
per cent, belonged to Protestant bod
les, and i,736.535 o. 6i5 per cent to
the Roman Catholic church. The lat
ter denomination had in these cities
about ISL per cent OF i.s entire men,
bership in cities of over % 600 inhab-
itants.
In thirteen Of the cities more than
one-half of the communicates or mem
bers reported belonged 10 Protestant
bodies. while IN - the majority be-
Iongcd to the Roman Catholic canrch.
The cities showing the largest pro-
portions of Protestant communicates
are Memphis S44 pe- cent: Toledo,
40 per cent: Washington. $50 per
cent; Kansas City, Mo-, go per cent;
and Indianapolis, 62I per cent.
The cities showing the largest per
c~entages of Roman Catholic COM
lubricants are Fail River, S6.5 Fer
cent: San Francisco, Sill per cent;
New Orleans, 1877 per cent; New
York, 769 per cent: Providence 76.5
per cent; St. Louis, 90 per cent Bos-
ton, 6s.7 per cent; Chicago. $50 per
cent: &nd philadelphia, 81 = per cent.
In the leading cities the proportion
Of communicates to population was:
! New York. All per cent; Chicago.
iO.T per ceat: Philadelphia, 1873; Bos-
ton 62.6: and St Louis. i6.6 per cent.
II is stated that in general. cities
Which have a relatively large Roman
Catholic population show a higher
percentage of church meMbars Than
cities i'm which this bodv has "A com
paratively small representation. In
Fall River sos per cent of the total
number of members reported were
Roman Catholics and the church mem
berSaip represented 57.S per cent OF
the population. while in Memphis
where 81 per cent of tle conmuni
cants belonged to Protestant bodies
the church membership vas only 3C
per cent of the population.