Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-04

mn lrdHocSkln urZaNlJanOV lilo
cenih Od sploSne kulture, zato ker
Sc Jim nj dala prilika razvijati
samostojno svojo kulturo. ZgreSe-
ma francoska politika kaze, da Sc z
razparodovalno politiko lie pospe-
suJe nekultura. - Ako bi daiala
FranciJa Bretoncem in Baskom
lJudske III srednje Sole, kjer bi sc
goJila kultura domaGega pleme-
ma IN ukratvistiGno udomacevala
kultura francoska, hi Sc dalo Glo-
vestvu po eni strani marsikatera.
ce Sc tax skromna, ali vendar
prisSna in zdrava cvetka iberske
IN bretonske kulture. pri tenn bi
Sc pa gotOyo tudi poveGal Sc vpliv
francoske kulture.
ALI Sc IL tega tako sijajnega
vzgIeda Avstrija in Ogrska ne
mOreti res prav nic naueiti7
Daj nam danes mas vsakdanji
kruh = molijo kristjani vsak dan
cerkvah in donna. Toda bog ie
prepustil najveG vpliva ma dobav-
ljanje vsakdanjega druha ljudem
samim in cato nj najvaznejSe. kaj
mol0o, ampak kaj poGenjajo.
PRAY tisti. ki najvec molijo ali pa
Sc vsaj tako delajo, provzrocajo
svojo politiko najvec, da ne pride
ljudstvo do kruha. Njihova poll
tika Je pomagala vladi, da il nj
bile, treba sklepati trgovinskih
pogodb baikanskimi drzayami.
njihova politika il je dala izgo-
vor, da mi mogla" odpraviti ca
rine ma tito. In vsled tega je da-
nes krih V Avst~iji tako drag,
kakor skoraj mixer ma svetu ne.
Nekoliko stevilk poda "a to Ia
lostno resnico najjasnejse dokaze.
V danasnjih dneh velja cent go
kilogramOv) psenice V Odesi ma
Ruskem 10 kron 33 vim: V Liver
poolu ma Angleskem 20 X. 81 vim.
V Parizu ma Francoskem 22 X. 81
vim, Budimpesti ma Ogrskem %
X. 20 vim, ma Dunaju V Avstriji
pa 81 X 20 win. V Avstriji je to-
rel cent psenice "a deset kron mad
svetovnO trzno ceno. Razlika med
avstriJskimi in zunanjimi cenami
seveda samaposebi nj nova: svoj
razlog ina V visoki zitni carini,
XII jO imamo V Avstriji. doGim 10
ma Angleskem in ma Ruskem
splOh nimajo. Toda tako velika nj
bila razlika prejSnjih cash. Tu-
di to dokazujejo stevilke. Leta
1904 je bila cena psenice "a 1000
kilogramov V Londonu 149 X 20
", Avstriji pa 191 K 80 ", raz-
lika torej ~ k 30 "; leta 1905
Londonu Ill X, V Avstriji 199
X 80 vim, razlika % X 80 vim;
leta 1906 V Londonu 165 X 10 v,
v Avstriji 1S4 X 90 vim. razlika
10 X 10 vim: leta 1907 LondO-
nu 160 X 20 vim, razlika 10 X so
"; leta 1907 Londonu 160 X 20
V, V Avstriji 207 X, razlika 46 X
80 "; leta 1908 Londonu III X
% vim, V Avstriji 275 X 80 vim,
razlika 7S K 10 vim; letos Lon
donu 800 X 20 vim, Avstriji
1927 X 80 vim; razlika torej 9S
K 10 win. Izstradalni ucinek ca
rine je jasen. Do leta 1906 je Sc
veljal starr tariff; tega leta je
bila raZlika med angleSko in
|avstriJsko ceno Sc 10 kron 80 ";
leta 1907 je obveljal novi tarif in
naenkrat jc bila razlika 46 kron
80 vim. Cd tega casa pa raste in
raste in sedanja cena je narav-
most nezaslisana. IL navedenih
stevilk je razvidno, da Sc je cena
pac tudi ma svetovnem trgu po-
drazila ;toda kaj je tisto nara$ca-
ME primeri avstriislIim? Ia
so kron imamo utemeljitev V ce-
nah svetovnega trga; ostane pa
Sc vedno 30 kron. XII gredo IL
l0ljucno ma racun avstriiske ca
rInske agrarno-klerikalne politi-
Ike. Sal iZnaSa sama carina ma Tito
Avstriji 63 do 70 X. Tako ie-
mljejo siromaSnemu liudstvu kruh