Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-09-13

Admit
nj presedeli zadnja tri leta v Ia
north "svobodne republike" Ze-
dinjenih drzav, samo cato, ker Sc
bore proti strahovladi Diaza, mai
veSjega krvoloka in tirana na "a
psdnem kontinentu so raZposlale
ns k~rajeyne o~rganizacije ameris-
kh strokOvnih uni in socialistic-
ne stranke okroznico sledeGe vse-
bine:
NOTICE.
Los Angeles, Calf, "a. avg. 1910.
Svobodoljubecemu ameriskemu
uudstvul
Til leta smo trpeli ~nepopisne nuke
j~etniStya V a dezeli, ne vsled kakega
zloeina, temveG vsled nesramne zarote,
Ii je bila skovana med krvavim tira-
nom. kteri vlada mas narod in med go
spodarji vase industrije, ki tlaGijo vas
in mas narod.
Danes smo prosti. Deloma cato, ker
so Sc nasi ~preganjalci brez dvoma ustra-
Sill slime a%gitacije, XII ste jo vodili vi
"a naSo o~svoboditev, a deloma smo pro-
si pa cato, ker zarotniki ~raGunajo, da
so mas $ triletnim zaporom uni6ili po-
pOlnoma. Nedo namreG, ia je naSa or
ganizacija razbita, da smo brez denar-
rih sredstev in raditega 81 mislijo, da
jim cd nase strani ne preti wee nobena
nevarnOst.
Toda, dasiravno smo brez organizaci-
je in brez vsakih sredstey, mas duh, ma
Sc ideje Sc MISC uniGene. NaSa domOvi-
ma je Sc vedno poskropljena 5 krvjO
umirajoGih suzniev. Milioni nasih TO.
jakov Sc vedno zdihujejo v peonazi
(prisiljeno delo). TisoGi morda V TEN
trenotku umirajo M moristih, Same "a.
to, ker so Sc osmelili, nasprotovati bar.
barskemu poeetju Wade.
NaSa nesre6na domovina mas danes
potrebuje bolj kot kedaj popre.j. Nase
ljudstvo Sc danes ogorGeno dviga profit
diktatorju, da naredi konec njegovi
strahOvladi, kakor Sc nj Sc nikdar pc.
pref.
4eksika je danes zrela "a plodono-
sno delo v korist delavstva in Glovestva
v ob5e. Mi moramo ma delo.
In cato vas prosimo, da nam poma.
gate pridelu, kterega smo bill prisiljeni,
ostaviti pred trent lett. Tri leta so
preiia; takorekoe zapravljena so; nj,
kdar veG jih ne zatecemo. Amerikanci
nam nikdar ne morejo poplaGati IL
gubljenega casa niti trpljenja, ki smO
ga prestali zadnja tri leta.
Ampak ena stvar je, ktero zamore
storiti amerisko ljudstvO ena stvar,
XII BIO vsaj deloma zbrisala m tie
republike, ia je krSila n~ajdrazji anne,
rBki princip: Guvati pOlitiGne begune.
In ia stvar je, da nam Amerika finan.
emo pomaga do stopinje, ktera nam O.
mogoGi kampanjo "a odpravo suznosti,
peOnaze in sploh "a odpravo politicne
tlake vseh farm, HI je danes Y Meksiki.
Predvsem potrebujemo tasopis, kteri
W SoAAAAd SAid hdHt dElAsiClIt III HiiN slt
Orozie naSe boievne organizaciic, XII jo
hocemo ~ustanoviti. Raii hi, ia Sc list
takoj cd zaGetka tiska Y 10000 izvodih
vsledtega pa p~otrebuiemo takoi, ako
hoeemo dObiti postni debit (second
class. 5000 naroGnikov. Casips DO ii.
skan V spanskem jeziku; izhaial bo
tedenskO v Los Angelesu. Rabimo tudi
%nlaJhno tiskarno. Ko imamo enkrat ia
"a Zatetek, upamo. da bono potem
lahko vrsili nase delo.
Da za6nemo primerno kampanio, mo.
ramo imeti $1,000 gotovine. o priliki
slJajne demonstracije, ktero nam je pri
redila sacialistiGna stranka V TEN ma.
stu dine Z. augusta, nabralo Sc je "a
mas s4l4. Sc par takih shodov, in nasi
preganjalci bodo smrtno zadeti, "A ODE.
mem DO nam pomagano, da lahko "a
enemo s vspesno agitacijo. SocialistiGne
organizaeije mi prosimo, da prirede ia.
Ike shode. Posvetite jedno vaSih pri
h~odniJih sci diskuziji o polozaiu V Me
Ksikl In prispevajte V mas sklad. Pri
spevajte kOlikor moretc. Prispcvki sc
lahko p~osljejo kot direktna podpora al.
pa kot naroGnina ma mas list.
Naroenina listu DO 50 ma leto, $1.lC
"a pol leta in 60 centov IN tri mesece
hterega veseli, uGiti Sc spanskega jc
aka, incl 10 V nasem tedniku lepo pri
Ike. Use nase ameriske priiatelie, KITE
n so V dotiki z Meksikanci, prosimo
ia nam p~osljeio njih imena ali pa da
Jh pridobe kot naroGnike ma mas list
Dale apeliramo ma vse socialistitnc
Id hnlnNaLn Gn.ou:.. - . .n..n.-.