Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-25


Ida BIO vsakdo koristil vsem.
Sc pred Kristom je dejal mex
modrijan: kaj takega je, da Sc
pusti ljudi V miru; kako vladati
Judi, tega pa nj.
Use vladne forme so napaGne,
Dezpotizem ie krivicen napram
vsakemu, Sc proti %tiranu. XII bi bill
lahko kaj druzega. Oliarhija je
krivicna prot mnogim, ohlokrati-
ia pa napram malemu Stevilu. Da-
nasnJa demokracija pa nj mic dru-
zega. kot da ljudstvo pc ljudstvu
poblJa lJudstvo "a ljudstvo.
Dokler imamo kteri koli formo
Wade, Xxi je autoritativna. ie ne
mogoce, da bi Sc u"resnicili nauki
krista in drugih velikih m~islecev.
Avtoritativna vlada, XII sill Glove
ka, da Sc il prilagodi. ne more V
cloveku druzega obuditi kot mike
inStinkte.
To je resnica! V start domovini
lahko gledamO. kako liberalci brs-
kaJo po farovSkih smetiSGih in ia
gnoJ prinaSajo Y svoiih listih. Ma
obratno pa tudi klelikalci ne drze
krizem rok in stikajo pc liberal
nth domih in T. veseljem zveGiio
blato V predalih svojih listov. XII
bi Sc imelo K veGjem odpeljati Y
znano hiSo V Hrenove ulice.
Zakaj? Liberalni in klerikalni
stranki Sc gre IA avtoritativno
Waldo. Liberalna stranka ne da mic
"a invidualnost, kterH ie mimo-
grede vzela kot privesek Y svoi
program klerikalna Stranka pa
ne da mic "a kriStove nauke. dasi
trdi, da hoGe ljudstvo pripeljati
nazaj h KriStu - kralju.
Tia pojav pa opazamo re tudi
ponekod V sOcialistiGnih vrstah.
Pojavlja Sc tam, kjer osebnoSt o
drugoy Sc hi %popolna, kjer Sc So
drugi Sc MISC o~tresli popolnoma
burzoaznega miSljenja. Takticna
In agitatoricna vpraSanja zvrSe
najveckrat oSebne spore, XII Sko-
dijo stvari - socialism, in kori-
stijo kapitalizmu. Stranka So cepi.
drobi. mestn da bi Sc .jacila in
cvrstila. Tako dozivimo prepire:
Sine Ii posamezna oseba ali tiskov-
ma druzba izdaiati socialiSticen
casnik. Ali mora biti vsak social
sticen list latnina stranke? Ali Sc
DO strmoglavilo kapitalistiGno
druzbo Z ~glasovnico, unijami ali s
sploSnim ~Strajkom.
Prva vpraSanja spadajo V Sc
danio dobo socialisticnega giban-
ia, Xxi bi Sc lahko mirno brez VISA
Ike osebne mrznje reSila V sploSno
korist ma socialistiGnih zborih. ako
bi vsak sodrug poznal samega Sc
be. Iadnja vpraSan.ja Sc pa boil
ticejo prihodnjosti. Ia danaSnjo
gibanje imajo le taktiGen in agi-
t%atoricen pomen. DanaSnja druz-
ba Sc sploh nj zrela IA socialism.
Ia to lie treba wee tehnicnih IL
najdb in sploSne ljudske izobraz-
be in wee individualnosti V l.iudeh.
Predvsem je pa treba razSiriti
socialistiGen nauk V SirSe l.iudske
Sloje. kar je pa lie mogoce. Ge So
cialiSti opuste malenkoStne oseb-
ne prepire med seboj in nastopijo
agitatoriGno I vso silo.
Pri teh osebnih prepirih igra
dandanes veliko ulogo n~evoSGlii-
vost. Xxi izvira IL danaSniih poi
NOV o lastnini. V SocialistiGni
druzbi pa ne DO ncyoSliivosti.
Nsak clovek bo incl cnake pravi-
cc do ~izobrazbe. zemcliskih zakla-
dow IN p~rldelkoV.
Med sodrugi hi morala ia Slaba
lastnost izginiti popolnoma ze V
danaSnji druzbi. V socialiStiGni
organizaciji ina vsak Sodrug ena-
Ike pravice i'll dolznosti Y mejah
organizacijc.
kedar govorimo o delu druzih
.%sodrugov, Nth laStnoSti. 81 pokli-
elmo prvo Y spomin, da smo vsi
.produkt danaSuiih razmer. TAX
.Snji Smo, kakerSnc mas jc vStvari-