Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-11

dokler MISC zrtve izdihnile vsled
prestanih muk ali pa pijan India
nee nj olajSal nuke $ sekiro. Taxi
SO bill zavezniki angleSke Wade.
In %generala Burgoyna nj bio
Sram take druzbe, dasi Sc je rad
ponaSal, da je vitez cd nog do
glave.
lndiiamci SO napadali posamez-
ne farme. V odprti bitki $ puntar-
il So vedno prvi bezali. Bali SO Sc
poSebno puntarskih strelcev Z
d%olgcevnimi puSkami. Kjerkoli so
opazili Y puntarskih vrStah dolgo-
cevne puSke, tam jim MISC o.iuna-
ellie nagrade in obljube angleSkih
tastnikoy. OStali 50 od zadei.
NSled nagrad in ruma so Indi-
janet povdijali tako, da MISC pri-
zanaSali niti lojalnim privrzencem
angleSke Wade. Vbili so vSakogar.
Iii Jim je ma Samoti priScl V pest.
ne glede j. Ii doticni prijateli in
Sovraznik, da 50 "a kozo dobili ma
grado. kako pobe>nelo 50 nasto-
pail Indijanci. dokaHuic majbolje
naSlednji dogodck.
Neki Jones .taStnik V anglcSki
armada ie najel diva g]layaria raz-
IiGnih rodov. ia greSta pc njegovo
nevesto in 10 pripolieta varno Y
angleSki tabor. Gee gdc. McCrea
ie bill lojalen podanik n~nglcSkega
kralja. Naselien je hill Y obliziu
forte Edward. Jones ie obliubil.
da dotiGnemu izroci Sodcek ruma.
XII pripelje nevesto varno V a
vetje.
G&. McCrea Sc ie oblckla
praznicno. da Sc seStanc $ svo-
jim zeninom in je radovoljno Sic
.dila indijanskim varuhom. All
indijanSka ~glavaria nista drug
druzemu p%rivoSicla sodGka ruma
in priGela sta Sc prepirati radi
nagrade. Nakrat je nckdo IL med
.njiju vdaril gospodicno : sekiro
pc CLAW in io Will.
TIA dogodek .ie silno razburil
ameriSke puntarje. ker ic angle
Ska vlada najcla take podivjane
%zaveznike. da hi vrgla oh tia re-
voluciio v amcriSki koloniji. VISTA
Ski general Gates ie to Sramoto
IN angleSko Waldo Y nekem govo-
ru pribil javno ma stcno.
Ie leta 1175. ko ic naStala ma
pctost med AngIiio in nienimi
ameriSkimi koloniiami je neki
Stuart. agent angleSke Wade SGu-
val indiianSke rodove ma zapadu
iuznih draw. Pri diviakih ie ma
sci posluSna vSesa. Dejal Jim ie.
da so Sc American brez vzroka
dvignili prot BRITISH vladi. da hi
onemogoGili viadi daiati Indian
Gem obleke. Strcliva in orozia.
Neki Moses Kirkland IL JUNE
karoline. ktcrega so naieli Stuart
in drug oboIevalci angleSkc ira
mjc. So ic incl dogovoriti 4 gene
raj Gagc-om. da napade ma who
du vStaSe Il morja in ma suhcm.
zadaj Ia hrbtom hi pa Indijanci
II roIu Cherokee i'm Greek (CirokV
i'll Kirk zvrSili krvavo delo. Ova
duha Kirklanda so pa ma potu V
Boston Well. Pri njem SO naSli
listine, Y kterih ie bilo izdajstvo
napisana ma drobno.
AmeriSki vStaSi so SkuSali \ lepa
pridobiti Indiiance IA sebe. Opra-
viii MISC mic. komaj ie sir Peter
Parker priplul $ svojim brodo-
vJem pred Charleston. SO Indian
ci zagrabili Ia bojno sekiro. Ma
stopali so kot ma severn. Morrill,.
pozigali in plenili so. Ali dine %.
jun. 1776 je priccla bitka pri
Charlestonu, sir Henry Clinton ie
vodil angleSko vojsko ma suhem.
sir Peter Parker je pa zapovedal
brodovoju. Glavni poveljnik anne
riskih vstasev ma jugu .je bill gee
neral Lee, podpovejlnika pa Arm
strong in Howe. V tel bitki so
vstasi sijajno odbili naskok An
g~lezev. Potopili so ladijo Action
in Parker je bill prisiljen ostaviti
s svojim brodovjem Charleston.