davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Greenville times., 1910-09-30
DISSOLUTION NOTICE.

The firm of S. Pyall and Chas. Wine
man, doing a general merchandise
business at Grace. Miss has this day
resigned partnership, Mr.. s. Pyall TAX
ing over the business and resuming all
liabilities.
September 8, 1910. s. PYALL,
% At CHAS WINEMAN
The Greenville times., 1910-09-30

haps the number of victims of auto
mobile accidents may not so greatly
object to being run over, sin e music
is to accompany all such events-To-
days Magazine.
The Greenville times., 1910-09-30

Thus far no announcements have
been. made by candidates for county
offices, however we are not inclined
to believe that the crop will be short
but it viii probably mature early.
The Greenville times., 1910-09-30

Every phone should have meter,
keeping tab on flow of CAB. Every
time you want to meet her, make a
date when you can greet her, click,
click, click will go the meter.
The Greenville times., 1910-09-30

Good roads are to a farming com
munity what paving is to city pro-
erty that adioins it. 1T makes bust
ness for that community and increases
land values.
The Greenville times., 1910-09-30

The oiling of the city streets has
surely proved blessing during these
dusty days.
The Greenville times., 1910-09-30

Why doesn't the Greenville Business
League 90 after that army post that is
to be located in the South?
The Greenville times., 1910-09-30
MAKE JUST LAWS AND ENFORCE
THEM

Various suits prepared by private
he state against corporations for
The Greenville times., 1910-09-30

You will have until Feb. /, 1911 to
get your name on tire list of qualified
electors.
The Greenville times., 1910-09-30

The new police station in the alley
will be some improvement anyway.
The Greenville times., 1910-09-30

FOR RENT-Two front rooms fur
nshed or unfinished; with or without
board; all conveniences; cheap. 1910.
Washington avenue.
The Greenville times., 1910-09-30

VINO said that the lid would be pried
off in Greenville?
The Greenville times., 1910-09-30

or doses ''666,' will cure any
case of Chills and Fever. Price 25c.
The Greenville times., 1910-09-30
LAND FOR SALE
24O AGREES (3-80s) near Blaine, in Sun
flower County; extra fine land.
PRICE $1,000 PER ACRE

1000 acres at Darling, Quitman Co..
higr grade cut over Delta land
In Tracts to Suit; Long Term Payments
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

mer, Xxi Sc glede trme pray mic
ne loci cd evropejskih kmetov,
zahteval pri sodisGu sodnjisko
prepoved, da bi zabranil krizariti
zrakoplovcem mad njegovim zem-
ljiScem.
Idaj pa prihajata brata Wright,
katerima so Franciji dovolili IL
beralno, da smeta delati posku-
Sic letalnim strojem in zahteva-
ta sodnjisko prepoved proti fran
coskemu zrakoplovcu Paulhanu.
No, dalec plovemo. Brata Wri-
ght zahtevata zracni monopol.
Take zahteve Sc zamorejo roditi
lie dezeli, kateri spada polovi-
co ljudi V blaznico.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

NH mozganov, z ljudmi, XII so ere
IL "a blaznico, katerih nauki two
rlJo nevarnost IA napredek in mi
rem razvoj
Vsepovsod vtikajo svoje noso-
We. Brigajo Sc "a gostilniSko obrt.
dolociti hocejo ljudem, kai smejo
pitt in JEST, kako sc zabavati OBJ
nedeljah. he nedolzna igra z Togo
OBJ nedeljah jih bode nos.
Il emo besedo: Brigajo Sc "a vse.
lie "a to ne, da bi sami ziveli DO
naukih krista in bill svojim xiv
lJenJem drugim "a zgled.
Zategadel ponavljamo Sc en-
krat; Vera maj bo privatna stvar.
nlkakor pa ne cerkev. Xxi Sc hoGe
vmesavati posvetne zadeve. XII
j he gredo mic mar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
LetO (VOl.) v.

draglnJe in znamenju slabih ca
SOW.
Nsled tega SO vlozili kongre.
su predlogo, da Sc Jim zvisa letna
plaza ma IL tisoc in pet sto dollar
Jev, ker ne morejo izhajati bor-
mimi dvanaist tisoc dolarii ma
leto.
Dandanes imamo ameriski re-
publiki delavske druzine, XII nj
maJo tekom dvajset let takih do
hodkov, kakersne dobivaio sod
nkl tekom enega leta. Ako sodni-
ki tozijo, da ne morejo ziveti vsled
draginje svojo place, potem ie
Jasno, koliko trpijo delavci vsled
draginje.
In kdo Sc spominja delavcevl
Mice! Neumnost je, Ge delavci
PrlcakuJeJo pomoc od kje drugod.
Cast, da bi ljudski odreseniki pri-
haJali ma zemljo, so minoG. I'll "a
vlJo lie Sc v pravljicah in bajkah.
Delavci so lahko sami "a sebe
odresenik, ako hocejo. Organizi.
rati Sc morejo: politicno in stro.
kovno. Dokler bodo pa prieakova-
IL socializem in boljSe case cd ka.
pitallstov, dotlej bodo tlaeani in
siromaki.
Dlavci, odlocite Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
SplOsen pregled.

- Vsegasiti ameriski bogatini
so izumili novo burke da Sc "a
bavajo ma svojih bakanalih. Ia
burka obstoji V TEN, da Sc zvrsi
vse narobe. Kedar Sc plese, sc pie
Sc nazaj in naprej. Pri pojedinah
prineso prvo Grno kavo ma mizo,
nazadje pa juho. Natakarji in slu-
ge nosijo maske od zadej, frak /
majo pa oblecen narobe, zopet ma
hrbtu.
Tia druzabna blaznost dokazuJe,
da zivimo V zadnii dohi potaplja-
locega Sc kapitalisticnega ziste-
ma.
- znamenja kazejo, da zivimo
res dezeli blaznosti. Sc nj dolgo,
ko smo porocali, da je neki far
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
Strajkarji V Philadelphia
zmagujGjo.
Splosni strajk po vsi Pensyvaniji,
ako kapitalisti kmalu ne pri-
stanejo ma zahteve delav-
cev. - Strajk straj-
kolomcev.

Vse kaze. da Sc DO generalni
strajk V Philadelphia - prvi tax
Strajk Zed. drzavah - koncal z
zmago delavcev. Stevilo Strajku-
jocih delavcev Sc je zadji teden
pomnozilo cd 100000 ma 100000,
vrste strajkarjev Sc naraScajo z
vsakim dnevom. Delavski voditelji
so popolnoma zadovoljni dose
danjim vspehom, in pogum Jim ra-
ste Sc bolj, ko Sc strajku V vedno
vecjim stevilu pridruzujejo tudi
neorganizirani delavci. Resnih do
govorov o miru Sc nj. Trgovci in
drugi manjSi kapitalisti V Phila-
delphiji, kteri trpijo Sc ogromno
skodo vsled strajka, delajo ma vse
nacine, da bi bill konec velikega
boja, do sedaj Sc brez vspeha. A
peliralo Sc je cello ma predsednika
Tafta, da bi posredoval prilog
miru, toda Taft je izrocil to zade-
vo Neilu, komisarju "a delavski
oddelek Wade.
American Federation of La
Dor" "a Pennsylvania je ma svo-
jem zborovanju V New Castle "a
dnie dni sklenila. da pozove ma
stra. X vse delavce, organizirane V
svojih ur;jah, ako ''Philadelphia
Rapid Tfansit Co" najkrajsem
casu ne odobri zahtev Strajkujocih
vsluzbencev. Temu sklepu so Sc re
odzvali organizirani konduktorji
in motormani cestozelezniSkih
druzb V Pittsburgh, in so priprav-
-lieni Strajkati vsako uro, ako Sc
skoro De konca philadelphijski boz
prid deiavcev.
Brutalne policijske orgije Phi
ladelphiji Sc nadaljujejo. V cetr-
tex so nameravali Strajkarji zbo-
rovati nekem veGjem base ball
parku iZven mesta. tOda policaji
nakonjih so jih uprav 30 kozaSko
napadli dolgimi koli; prizanaSali
MISC ne zenam niti otrokom: uni
fOrmana zverina je cello sunila S
kolom prsa neko zeno 2 malim
otrokom V narocju. Zborovalci so
Sc sprva uprli brutalni sill, in par
plasuknjezev neusmiljeno pretep-
Ii. nakar so Sc razSli. V sredo so
skabje ma poulicnih karah streljali
mnozice ljudi in med drugimi
nevarno ranili tudi neko deklico.
NajhujSi udarec je pa zadobila
lopovska Rapid Transit Co" V
soboto, ko so priceli puntati tudi
skabje, ki vozijo kare. Kompanija
ie pribavila IL New Yorka 1900
Strajkolomcev, da prevzamejo me-
sta Strajkujocih konduktorjev in
motormanov, toda odkar opravlja
io sramotno sluzbo,ni skabom IL
placala Sc nobenc mezde. Ko pa
tudi soboto MISC dobili skabje
nobene place, kakor Sc Jim je OBJ
ljubilo, odSlo jih je vecje stevilo
ma "strajk", ostali, bolj lokavi,
so pa nadaljevali delom in pre-
jeto voznino, kolikor so jo dobili,
pobasali V yep, da Sc tako maScu-
jejo mad "nezvesto" kompanijo.
philadelphia Rapid Transit Co"
ina ze diva milijona dolarjev zgu-
be, odkar traja Strajk.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
Ha, ha, hal Ruski car igl

- Ha, ha, hal Ruski car igra
ulogo zaScitnika politicnih zlocin-
cev. Pa ne "a spas, marveG "a res
Rahim Kan, vodja tolovajev, XII
Sc Je bojeyal prot konstitucionel-
nj perzijski vladi, pozigal. ropal
In moril po severni Perziji, je zbe-
zal pred vladimir Getami Rustic.
PerziJska vlada je zahtevala, da
j Russia izroci tolovaja. roparia.
pongalca in morilca Rahim Kama.
Ruska vlada je pa odgovorila, da
Je Rahim Kan politicen begun in
ola ga po mednarodnem obiGaju
kot takega izro6iti ne more.
kako cudna in previdna SO po-
ta ruske Wade Ruska vlada, XII je
zahtevala od ameriSke in evropei-
SIKH vlad. da j izroce politicne
begune, izjavlja nakrat, da ne iz-
roci tolovaja in morilca. ker je
politicen begun.
Ako bi he bill predpust re "a
nami, bi mislil. da je vse to ne
kakSna predpustna Sala. Ker pa
zlvlmo V postu, pa re moramo YER
Jetl, da le vse resnica. Ia resnica
pa velja lie IA tolovaja in morilca
Rahim Kama. kedar bo ruska Via
da hotela prijeti katerega nevar-
NH ruskih revolucionarcev. takrat
ne bo izJavila, da je dotiGni poll
ticni begun. ampak trdila bo, da
je navaden zlocinec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
: Dive kulturni sikh o blazen

- Dive kulturni Sikh blazeni
Ameriki, kateri so vsi liudje
enaki in imajo vsi dosti hrane.
V Vermontu je nasla policija
druzino, sestOjeco IL Sestih glav,
ki Sc Je prezivljala 4 odpadki sko-
ii tri leta, katere je start, IA delo
nesposobni oce nabiral po dvoris-
cih, ceS, da pobira odpadke "a
presiGjo pico.
V Jersey City so pa hladni
shrambi razkrili vec ton purma-
nov. katere so ze 1909 mesecu
jan. hranili, zdaj pa re gnijejo.
Komentar nepotreben!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
Kaj? - tudi Peary je nalagal
javnost glede "odkritja" Sc
vernega pola?

IL Washingtona Sc poroca dne
4. marca, da je mornaricni odsek
zbOrnici izjavil, da Peary evi
dokazi ne zadostujejo, da bi bill
on kedaj dospel na severni pol.
Tozadevne zapiske in dokaze sta
predlozila recenemu odseku diva
gorka prijatelja Peary a, Henry
Gannett in o. III. Tittmann. Oba
sta clana "Narodnega geografic-
mega druStva" National Geogra-
phical Society,"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

med seboj prepirajo, pretepajo in
tozarijo. Tudi sodniki ne morejo
zeleti, da bi zginili zloGini, ker bi
morali obesiti svojo obrt ma kiln.
ce ne bi imeli hudodelcev. Tudi
jetni6arji so zadovoljni, ako pri-
haJaJo vedno novi kaznenci V je-
ce. Tudi zdravnikom ne more biti
vsec, ce bi prenehale bolezni in ne
bi imeli bolnikov.
IL tega sledi logicno, da imamo
V danaSnji cloveSki druzbi stano-
We, ki Sc ne morejo ogreti IA splo-
sen blagor, ne da bi pri TEN trpeli
gmotno Skodo. Marsikteri stan
ina Sc zeljo, da Sc druzabna zla
razsirijo, mesto odstranijo.
To pa potrdi zopet, da je nuino
potrebno, da Sc zrusi kapitalistiG-
ma druzba in zgradi socialistiGna
V socnlisticni druzbi zginejo in
teresi pojedinca, ker bo vse vseh
in ker bodo vsi "a delo sposobni
ljudje zopet delali "a vse. Sc lie V
socialisticni druzbi bo elovek res
clovek, ne pa bite zivalskimi
nagoni, kot je danes.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
v Berlinu so socialist Or

- V Berlinu so socialist pri-
redlh zopet velikansko demon
stracijo "a sploSno in enako volil-
no pravico. Dmonstraciie Sc lie
vdelezilo do 100 tisoG socialistov.
Orozniki in policaji so zopet ma
stopili zversko: zabadali. sellali
In streljali so.
komentar nepotreben. Ever o.
Stane EVER, pa maj Sc imenuje poll
caj. oroznik ali tiger.
" Chicagi jc umrl sodr. joe
Peukert starosti 81 let. Rodil Sc
je ma severnem CeSkem. V Avstri-
j je bill dobro poznat V dobi pre-
ganjanja. ko je nastal razpor med
radikalnimi in zmernimi. Sc je
pridruzil radikalni struji. "a kar
je Eel tudi placilo - grdo obre-
kovanje. Obrckovali so ga ma mai
infamnejSi nacin ozji prijatelji ze
umrlega anarhista Johana Mosta.
ne da bi IN svoje trditve doprine-
sli dokaz resnice.
Kar Sc tice agitatoriGnega della
V Ameriki. moramo izreGi. da je
joe Peukert do zadniega bill "a
gitatoriGno dclaven IA strokovno
organizacijo, posebno pa "a unijo
plesllarjev in sobnih slikarjev, ka-
tere elan je bill.
Ma politicnem polju nj agitiral.
najbrz ie incl zadosti zc il Av-
STRIFE. Steli smo 81 V dolznost, da
Sc ga spominjamo OBJ njegovi smr-
ii, ker je svojedobno, ko je bilo
delavsko gibanje Avstriji Sc V
povojih. brez jasne, in zacrtane-
ga ella, incl emo tvnih, vpliv-
nih in vodilnih vloG.
Obdrzaval je tudi konference
Ljubljani, Beljaku in Trstu. To
je bilo takozvani Zeleznikarievi
dobi, predno je sodiSce obsodilo
sodr. Zeleznikarja ma deset let
tezke jeGe radi veleizdaje.
joe Peukert Sc je rodil kot sin
proletarskih stariSev in umrl ie
kot proletarec. Blag mu spomin!
- Najvisii zvezni sodniki in
Nth prijatelji so prisli do zakljuc-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
Ill, Is. marca (March), 1910.

da Sc navsezadnje tako izvezba,
da bo lahko zivel brez hrane.
BoJimo Sc pa, da ga ne zadene
osoda osla, katerega je hotel GO
spodar odvaditi JEST in XII je erik
nil, ko Sc je izvezbal tako dalec,
da bi bill zivel brez hrane.
- re leta porocajo kapitalistiG-
nj casniki o grozodejstvih Ru-
sill, Turciji ali Kongo drzavi.
Razmere Mehiki so pa grozne,
straSne, in vile temu ne citamo
ME V kapitalisri6nih listih. Znani
in start krvolok Diaz, predsednik
mehikanske republike po lastni
wolff in ne po ljudski, vlada kru-
tejse kot kak aziatski samodrzec.
ZakajY
AmeriSki kapitalisti so vlozili V
rama podjetja V Mehiki brezste-
Wine milijone in pioneGka tlaka
Jim pa nosi velik profit.
Dokler imajo ameriski kapita-
listi profit od vlozenega denaria.
Sc ne brigajo, ce milijoni Mehi-
kancev zdihujejo V pioneGki SUI
nosti, in ce magari Diaz ukaze
vsaki dan postreljati sto Mehi
kancev.
Profit je bog kapitalistov, ljud-
je Jim pa Sc toliko MISC vredni kot
pes, XII je bill odlikovan ma raz-
stavi.
- Milijonar Carnegie pravi, da
je draginjo zakrivila izbircnost.
"Zivimo pregosposko'', vsi hoGe-
jo najboljSi kos mesa. it'd. Tako
modruje Carnegie.
Da, da! Delavci morajo rediti
prevec ljudi, Xxi so TAXI kot Car
negie, XII vzamejo vse najboljSe
IL delavcev pa crpajO profit.
Ia izjava Carnegia priGa. ka-
ko domiSljavi so kapitalisti. Mi
lijonarji, ki delajo mic in lenuha-
rijo, naj lbi imeli pravico do maj
boliSe hrane, delavci. Xxi trdo de-
lajo, maj hi glodali kosti.
NaSe mnenje je pa drugo. Mill
jonarjem kosti, delavcem pa meso.
- Obceznana resnica je, da je
V Chicagu klavnica "a konie. Ali
kapitalistiGni casniki so vedno po-
rocali, da Sc konjsko meSo izvaza
V lnozemstvo, pOsebno V Kopen-
hagen.
Zdaj pa prihaia drzavni inSpek-
tor "a zivila in trli, da Chicago
pobijajo konjc ma debelo. in da
meso oddajajo najbrz V nekatere
gostilne, V katerih Sc dobiva prost
in gorak prigrizck. Izvazajo pa
tudi ma dezelo. posebno rudars-
Ike okraje.
kjer prihaja konjsko mcso ma
mizo, zivi ljudstvo gotovo V bedi.
Nihte vendar ne smatra koniske-
ga mesa "a delikateso.
Sc lansko leto so Sc ameriSki
kapitalisticni Gasnikarji norcevali
IL Nemcije in Avstrije. OGitali so.
da delavci Y NemGiji iedo paste
in konjsiSo meso, Avstriii pa
oslovsko in konjSko.
Zdaj mai pa ta gospoda prime
samega sebe "a nos. Razkritje dr.
zaynega inSpcktorja dokazuie. da
mnogo ameriSkih delavcev ne zivi
mic boljSe kot njih evropejski to-
variSi.
- Precastiti" gospod zupnik.
naslednik Krista imenom Wesley
Hill. ki sedaj pasc ovce V metro
politanskem tempelju New Yor-
ku, ie zelo hud ma socialiste. V
svoji pridigi ie klical sodnika
Linca ma pomoc. "Sveti" in "kr-
ScanSki' moz je dejal. da je tre-
ba vsakega obesiti. XII priznava
socialisticna nacela. Ce pa nihce
noce oprayljati rabeljskega posla,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

- Rockefeller in Carnegie sta
orodJe krscanskega boga. Tako ie
spisal minoli teden neki angleski
kapitallsticm list. Med drugim Sc
glasi:
"Ako bi ne imcli bogatinov. bi
ne imeli dobrotnikov kot Rookie
feller. Ako prereSetamo vse do
brote, katere je storil clovestvu.
potem zakljucimo. da della Bog
svoje cudeze razliGnim potom. da
Je On V svoji neskonGni modrosti
"a ureditev razmer ma zemlji vst-
varil "bogatina."
klobuk glave pred bogom. XII
V 'svof f,SkOneni n6drosti dela
take cudeze! Najprvo dovoli. da
kapitalisti ma fin naGin oropajo
lJudstvo, potem pa skrbi, da ia
tovi cd ukradenih milijard vrneio
lie majhen del ljudstvu nazai.
Start Grki so imeli poleg boga
"a tatove in roparje tudi poStene
bogove, ki Sc MISC vtikali posle
boga "a roparje in tatove. Neka-
teri sektaSki duhovniki in brumni
tercijalci, katerim gleda neumnost
IL oci, so pa neskonGno modrega.
usmiljenega in dobrotljivega kris
canskega boga ponizali "a boga
tatov, sleparjev in roparjev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
/. v American Magazir

" American Magazine" re-
Suje, mex blister" sourednik dra-
ginjo ma fin nacin. Ia bistra gla-
vica priporoca, da Sc maj pri obe-
du mani je in vec govori. V do
kaz prinaSa, da sta on in njego-
va soproga pred desetimi lett pri
zajuterku pojedla vsak diva iaica,
danes imata "a zajuterk vsak lie
po emo jajce in Sc dobro pocutita.
Temu modrijanu zelimo, da zivi
Sc deset let in Sc wee govori. Nor
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

naslednik krista imenom Wesley
Hill. ki sedaj pasc ovce metro
politanskem tempelju V New Yor-
ku. ie zelo hud ma socialiste. V
svoji pridigi je klical sodnika
Linca ma pomoG. "Sveti" in "kr-
scanski' moz je dejal. da ie tre-
ba vsakega obesiti. Xxi priznava
socialistiGna nacela. Ce pa nihGe
noce oprayljati rabeljskega posla,
Jih bo obeSal on, ce mu dajO pri-
voljenje.
In ia clovek trdi, da oznanuie
krScansko ljubezen.
Priznajmo vero "a privstno
stvar, cerkve pa ne moreno pri-
znat:,
lmeli smo do danes rabuke Z
rimsko katoliSko ccrkvijo in du-
hOvniki V starcm kraju in tudi tn
kaj. Ali boz sc je ponekod in vsai
deloma vrsil naGelno. Boj z anne
riskimi krScanskimi sektaskimi
cerkvami je pa vse kaj druzega.
tn imamo opraviti izrodki Dol
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
: Okoli ameriske repnhlike d

=
postane nasvet najviSjega naselni.
skega komisarja O'Keefeia posta.
va.
O'keefe. kitajec brez cofa ma
glavi i'll pristnimi starimi kitaj-
skimi Maori V glavi, .ie predlagal.
da Sc maj beseda inozemec" V
naselniSkem zakonu nadomesti 2
besedo "nedrzavljani'. TIA nedol-
I'M nasvet pa pomeni mic druzega
kot pooStrenje naselniSkega "a
kona.
kdor je incl prvi drzavlianski
papir. je dosedaj vzival nekake
ugodnosti Ge je odpotoval Ev-
ropo in sc zopet vrnil V Ameriko.
Ako Ia nasvet postane zakon,
bo pa drugaGe. Kdor Sc bo vrnil
IL Europe $ prvim drzavlianskim
papirjem, ga bodo smatrali "a ne
drzavljana, postopali bodo Z Min
kot Z onim, ki je prvic priSel V
Ameriko. VSled tega Sc lahko do
lgodi. da mu ne bodo dovolili sto-
pitt ma suho, Ge ina prvi draw
ijanski papir in magari Ge ina tu-
di pOsestvo Zdr. drzavah.
Mi pripOrocamo in povdarjamo :
Nsak slovenski delavec. ko pride
Y Ameriko, maj nemudoma wa
me prvi drzavljanski papir. Ko
pa potece zakonita doba, mai wa
me pa drugega.
kdOr ina pa danes ze prvi pa
pir dive lett in je pet let Ameri-
lii, maj vZame nemud0ma druge-
ga.
Tako Sc bo mcgoGe izogniti ne
Prilikam. ce O'Keefejev nasvet
postane zallon. In O 'Keefeiev ma
svet bo najbrz sprejet, ker je We
cina V drzavnem zboru vsai ma
videzno sovrazna inozemcem.
AmeriSki kapitalisti so danes IL
bircni. Hocejo lc krepke naselien-
ce. izsesanih. kterim so ze enkrat
izpili kri in mozeg in ki so sli V
stare domovino. da 81 pokrpajo
zdravje. noGejo wee,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
Dandanes imamo dvoje

- Dandanes imamo dvoje vrst
"trampov" Ena vista hodi pes
ali Sc pa vozi tovorni vlali. dru-
ga Sc pa vozi V kocijah in avto-
mObilih. Siromasni tramp prosja-
ci "a milodare, bogati tramp nam
pa prodaja petrolej, XII stane ga
lon komaj ,. centa, po 10-15 cen
tov. SiromaSnega trampa pregan-
ia policija, farmer mu nastavi pu-
slzo, ce pride prosjacit, imenujejo
ga nevarnost IA cl0veSko druzbo.
Naobratno Sc pa bogatemu
trampu vse klanJa, imenujejo ga
Napoleona industrije, Gloveka, ki
ina blister um in dobrO pamet.
V resnici je pa bogati tramp"
kriv, da imamo siromaSne tram
PEI. Treba je tisoGe siromakov,
da vspeva en- milijonar.
Ako nocemo 'trampov", potem
je potrebno, da najprvo odpravi-
mo bOgate trampe", siromaSni
bodo zginili, ko ne bo bogatih po-
stpacev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
= v Clevelandu, Ohio so "a k

" Clevelandu, Ohio so "a kr-
ScanskO mladeniSko zvezo Y. NJ.
c.. A. tekom dvanajstih dni nabe-
racili pol milijona dolarjev.
Mi smo prepricani, ce bi znanst-
vena druzba nabirala denar "a
znanstveno raziskavanje ali poto-
vanje V AfrikO, Brazilijo, juzni
ali sevcrni tecaj, ali ce bi dobro-
tvorna druzba nabirala denar "a
gradnjo donna Za stare in obne-
mogle delavce, da bi vsej re-
publiki tekom jednega leta ne ma
brali omenjene svote.
Neumnost je tel dezeli ze do
bro razsirjena. In ker je neumnost
matt suznosti, je lahko umeti, Ia
kaj kapitalisti globoko posezejo V
svoje zcpc, kedar je treba podpi-
rati tako druStva, Xxi so sredisce
duSevne teme.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

- Samoobsebi je umevno, da
je advokatom vsec, ako sc ljudje
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
= Rooseveltova hcerka in ME

soprog drzavno zborski poslanec
Longworth sta ma east dvcma o.
picama il JUNE Amerike, prize
dila banket Med povabljenimi
gOsti so bill tudi castivljivi go
spodje Kornelij Vanderbilt, Bour-
Ike, Cochran in drugi.
JUNO ameriSki Opici ste zgubi-
le najbrz vso cast in plemski po-
nos, da sta zaSle tako druzbo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

- Poleg druzih trustov imamo
zdaj tudi trust "a lruh. V New
9orku Sc je ia nov pOlip ustanovil
pod imenom "Shults Bread Com
pany." Vlozeni kapital znasa Sest
milijonov dolarjev. Enajst naive
cjih pekarn New Yorku, Xxi po-
rabi.o vsaki teden II 400 sodov
moke. Sc je ze pridruzilo trustu.
Tako Sc druzijo kapitalisti. Vse-
povsod Sc ustanovljaio trusti, Xxi
nimajo druzega namena kot oro-
patti ljudstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

- Andrej Carnegie, kralj jeIla
In zeleza je nakrat razkril. da ina
trl milijone dolarjev svojem
premozenju wee. "a katere nj ve-
del do sedaj.
kaj takega hi gotovo ne dozi-
vel Andrej Carnegie. ce hi moral
dollar "a dolarjem zasluziti pri
tezkem dclu plavzu ali rudniku.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

Sodr. Vladimir Burcev, clan ru-
Ske revolucijonarnc stranke. kteri
Je razkrinkal Znanega carievega
spiJona Azeva. Sc mudi te dni
Chicagu. Minuli petek veGer ie go
voril West Site Auditoriumu
veliko dvorana ie bila natlacena
posluSalcev. V svojcm govOru je
Burcev risal nezaSliSano tiranstvo
ruskega carizma "Svet izven Ru-
size" - dejal ie - lima popo-
inoma napaGno mnenje polozaiu
carevini; to pa radi tega ker ru-
ski kronani krvolok svojim sa-
tansko premetenim sistemom Spi-
jonaze zatre vsako vest vspehih
revolucionarjev, Xxi je ma potu cez
meJo. Nasprotno pa carjeva vlada
slri vesti po vsem inozemstvu. da
Rusiji vlada sedaj nailepSi mir
in da kakSni revoluciji nj ne du-
La ne sluha. V resnici je pa dru-
gace. Sila revolucije naraSca vsa-
h dnevom; - smodnik je sub in
pripravljen, treba ie lie male iskri-
ce in Rusiji bo buknil plamen,
kakrSnega Sc nj videl svet. BodoGa
revolucija, Xxi pa nj wee daleG, bo
zruSila carja in "a vse case izbri-
sala IL povrsja Rusije dinastijo
krutih Romanovcev. Upam, da bo-
do AmeriGani, vsi tiSti, ki resni-
ci ljubijo svobodo, ma naSi strani
TEN velikem bOju IA osvobOdi-
tev zatiranih. It'd.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

- Najvisii zvezni sodniki in
njih prijatelji so prisli do zakljuc-
ka, da zivimo dobi neZnosne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

da Sc navsezadnje tako izvezba,
da bo lahko zivel brez hrane.
BoJimo Sc pa, da ga ne zadene
osoda osla, katerega je hotel GO
spodar odvaditi JEST in XII je erik
nil, ko Sc je izvezbal tako dalec.
da bi bil zivel brez hrane.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

This paper 10 devoted
to the interests of the
working class. Work.
ers are entitled to all
what tn ey produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15

PA ZITE!
~
ma stevilko " oklepaju.
ri 80 nahaia poles va
sega nasiova. prileplte-
mega spodai ali
ma ovitku. Ako 1872
tedat vam . prihodnio
steviiko nasesa lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo ponovite 10 takoj.