davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

Department " gll1 lnler,or. United
.ftsg AK see vf'ee ~ iev'''e', lasllo
NoIlee 3 Aeleby glgai ,bel Nallas,
n flnley, VI ElF (ity. ldallo. uao N,
July n. 1905 mlvle IoDesLead loltg
~. OIL ~ laef VI lbIN aclaf
plohally sitbin 4 IA n, N9E. II. III
lQAlgeq cad described ~ iolloas
fsf'1',l'y Al y kelnt ~ spsibsesi
az pssl NJ. N n.si.t y ns lsI ~ VI
~ fllsllf p.feqf q ~ daslse % 40
staf ~ ~ fiallil Ilfnn II ca le4l.a
II ~ ellslns u,sDee ~ sl,s|,. ~ N
luif NltAff n III ellall|t aln " Anii
illspef n ~ aelless " lnlNule "a N
e|a|lt iielt III AZ sa.sIls lllNDc1 Al
~ plNff ~ ltainu4 a.st Z 4 <
NJ Nflt4ilsn " A,slN nlaI ~ 5fu
lieDf N tsfaQllal elaIN Al ~ I4a
,sv ANsNiilt, Lef4lt a b I4llsl
NJ t,e 2st f1f " I4ss.f 100
flAiAi.lll alii,s a. HilII .sfi HVl1,.
ssi,T isis y "a ~ y III
w s1ssgsgy ,ss..sp
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

Whenever State Pure Food Commits
sioner Wallis shows up in community
it does not have to be advertised. He
has way of making himself felt If
things do not smell right.
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

and at the time of the primary be duly
registered in the precinct wherein he
offers to vote" The registration books
will be open August 6. Let every one
register and vote, so the people can
see how the new law works.
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

1hf hsilesN Apple Al,ee 30 n hsle
~ hilshalif hpf ~ N AL AZ lss
slssf NJ ~ fpskaif sAllbll illf gflts
rlnnlng ilvll slll M n,sssd NJ '|hfaal
eaeff y ell IA p,l ~ tkllllillsnl hsF
<asi M 4el 49,
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

Nita8 az sfNFlHlniH M 40 aiait
,,s.nasS lsH 'np psissn Anal N goal
tss N ~ ~ Hl,f pi|iiiHtf llllle@f ~
~ Ne . 4Asi.epN slsNlel ~ w. Nsssl
49, rssss ~ ~ Asfi ssasss sl~All,a
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

like COWS and oxen, whilst the streams
TEEN with salmon and the forests
supply abundance of timber Mining
Science.
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

Ice cream will be on sale at the
bowling alley Sunday.
You can get all the news for
So a year in the Mining News.
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

A Weekly Journal Devoted to the Inter
ests of the Elk City, Red River,
Orogrande, Newsome, Dixie and
Buffalo Hump Mining Camps.
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30

Entered at the Elk City, Idaho, Post
office for transmission through the
mails as second-class matter.
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30
ELK CITY MINING NEWS

ISSUED EVERY SATURDAY BY
GEO. C. PECK Publisher
Elk City mining news. (Elk City, Idaho) 1903-1913, 1910-07-30
SUBSCRIPTION RATES:

One Year, $500
Six Months, LOO
Single Copy, 10
Advertising Rates on Request.
Address all communications to the
ELK CITY MINING NEWS.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

zivljenje revnih zen bio olajSano,
in pa prijetnejse! In pa kako We
cjo udobnost bi vsakdo V svoji do
maciji mel, in kako hi Sc razsi-
rila druzabnost in vzajemnost
med ljudmi,
Enako bi bilo z ostalimi donna
cimi deli, Ge hi imeli enostavnejSa
stanovanja in enostavnejSe ured-
be domaGije. Predstavimo 81 lie
Ma eni strani veliki, S silo gnani
delavni stroj, ma drugi pa ia YES
trud in delo sto zen, Xxi delajo Z
vso silo ma sto nemotornih delav-
nih pripravah.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

moe V pOstavodajnih zborih in IA
stopih.
Dive lett mas zopet locijo cd
prihodnjc bitke l. glaSovnico ma
v~OliScu. Dosti casa, da Sc delavci
organizirajo politiGno V social
sticnih klubih kot kompaktna
masa nastopijo ma voliS6u proti
kapitalisticnemu izzemanju.
Ako so delavci pametni in zcli-
10 sebi, sroii deci in svojim re-
nam dobro, bodo zvrSili Ia ma
svet. &c so pa prot svoiim kori-
slim. bGdo pa ostali neorganizira-
nj in verjeli V bozjo previdnost in
p%oviSanie delavskih plaG, kedar
.jih bodo trle nadloge zine. Ali V
zadnjcm sluGaju mai ne trdiio, da
.ie kdo drugi kriv nth nesrece.
Sal bogu mai dajo mir IN mai ga
ne kolnejo in moliio, kcdar prcle-
haio in kruliio NTH la6ni zelodci.
Delavci zapomnite 81 lie besede
in ne dclaite drugih krive vase
ncsrccc. Kovaci Svoie ~rcGe i'm ne
Srcce ste.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29
M1inar.
Beckemeyer, III

Cenjcni Prolctarec,
20 dol@cm molcanju prosim tc
zopct IA nckoliko prostora V two
Jh, nam priliublicnih prcdaIih.
NaSc %pctmeSeGne poGitnicc ali
Strajk so nam pokazaIc ali odprlc
oci, da smo sprevidcli. da doscdai,
akoravno dobro organizirani. ven
dar nismo bill Sc ma pravem potn.
Ravno tie pocitnice so slehcrnemu
premogarju zaGrtale pot. DO KITE
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29
Joe Makauz.
(1z ''Simplicissimusa. ~

Ireci (poganski duhovniki) so
zaprli tempelj in razglasili. ia
prebivs v MEM najmogoGnejSi
Zeus. bog vseh bogov, in da ne
SINE nikdo razun Nth videti ME.
govo oblicie.
LJudstvo Sc je klece plazilo V
poboznem strahu okrog tempeli-
ma in verovalo in molilo
Tu pa tam so pa vendar posku-
sail radovedni in dovtipni liudie
videti Zeusa; ali zreci so zamaSi-
Ii Sc luknjo V kljucavnici.
Tu pa .ie priSel nekdo. Xxi nj mic
veroval, ko to, kar .ie videl. Dol
go Je o Icusu razmiSlicval in raz-
miSljeval.
kar pa ie nekcga dine wei Sc
klro ter udaril pc durih tempeli-
ma. Xxi so Sc Siroko odprle. In vsqk
do jr mogcl vidcti. da ie tcmpelj
p%opolnoma prazcn.
Ircci so pa dciali. da ic vcliki
IcuS cd jczc zbczal in ia pride
Sc-lc tedai nazai. ko bo Ia grch
maSccvan.
I'm ljudStvo ic Slo ter ubilo Glo-
vcka. Xxi ic razmiSljal in V tenn
pcli poglcdal.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29
SOCIALIST - GRAFTARJI?

kadar SocialiStozeri ze nima.io
KAT drugcga podtakniti social
Stom. pa kriGiio: Socialist hi ne
bill mic boliSi cd republikancev
in demokratov Gc hi priSli V jaw
ne zastopc in urade; graftali in
slcpariIi hi kako drugi pred Mi
mi" Ako hi Slo SocialiStom "a
graft. ne jakali hi lcta na socia-
listi6no zmago; Sli hi k republi-
kanccm ali dcmokratom. kjer Sc
graft Sc danes maStno izplaca.
MarSikteri Sodrug, bogat vSeh
zmoznoSti. hi hill lahko ze leta V
kOngreSu. senatu ali kterisibodi
javni sluzbi l. bogato place. samo
ako hi sci Y republikanski tabor
nameSto naSO strankO. Zakaj nj
sci? Iakai So trudi IA Stranko 81
romakov in craven vporablia
svoj cas- in denar rajSi kakor da
hi sci k starim strankam. pr KITE
RI je mastni politiGni Job vsak
cas- ma razpolago? Ali tax sodrug
in tisote takih Sodrugov res mi
sli ma graft? Gotovo ne! Graftar
Lee O'Neil Browne ne mara biti
socialist. kajti on ie pravi graf
tar in kot socialist hi ne bill Sc
izvoljen V illinoiSko legislature,
vsled cesar hi tudi ne mogel gra-
ftati; cato je raje demokrat. In
senator Aldrich tudi nj socialist,
ker kot tax bi sploh nikoli ne bill
senator in bi ne mogel skovati ca.
rinskega tarifa V svoje interese;
cato le raje republikanec. Ktere-
mu je torej "a graft in dobicka-
z%elJnost, Ia je najveGji nasprotnik
soclalizma. AkO hi Sc pa naSel
sodrug, kteri kot .javni uradnik
ali zastopnik V zbornici IL dobiG-
kazeljnOsti tidal naGela svoje
stranke in postal graftar ali kar-
sibodi, - kajti nikakor ne trdi-
mo, da so socialist sami angelji
- bill bi znjim kratek process: IL
sto urO, ko bi Sc zvedela n:jegova
krivda, moral hi odloziti svoi
mandat in stranka ga javno IL
kljuci in proglasi izdaialcem de-
lavstva. Nsak socialistiGni kandi-
dat, predno prevzame kandidatu-
70, podpiSe svojo lastno odstav-
ko. da v sluGaju izvOlitve. ako
pogazi na6ela stranke, ostavi svo-
10 mesto. SOcialisticni poslanci in
javni uradniki so pod kontrolo
stranke in "a Use svoje delo cd
govorni stranki. In socialist. kite
ri kandidirajo V drzavne urade
in zastope in kteri so izvolieni,
to tudi dObro vedo. cato Sc cuva-
10. Pri Starih strankah nj tega;
tamkaj MISC javni uradniki in DO
slanci nikomur odgovorni razun
Svojim politiGnim BOSOM in ia
trustom. kteri omogociio Nth IL
volitev. I'm kadar Sc med mimi
pojavi graft. kar ie vedno. bogne-
daj da hi Jill politiGni bessie jaw
no razkrinkali, pac pa g~raftariem
najamrjo gladkoieziGne advoka-
te, da Jill pereio. - Toliko V DO
JaSnilo tistim blebetaGem, kteri
glcdajo socialiStc IL staliSca de-
mo republikansEc korupcije in
graftarije.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29
DOpisi.
Oregon City, Greg.


Ccnjeni sodrug urednik,
Ker je vsakemu delavcu svo-
bodno dopisovati V edini slov. de-
lavSki list. cato mislim. boSte tu-
di mcni odStopili malo prostora.
Ma "Proletarca' sem IL star
narocnik Y ten kraju; pa tudi ne
KAY druZih zavednih dclavcev je
tukaj Xxi "a podpiraio in c%itaio.
Sevcda hi Jill bio lahko wee.
kcr nas je precei tel naSclbini.
Ampak boz Ia probujenje DELAY
ske a je teak; ljudje Sc otep-
ljejo dobrih naukov l. vsem Stiri-
mi. CScsa ne sliSijo pametnih ma
svetov in oGi necejo videti. Use
jc kakor hi hilo zaklcto - zaGa-
rano.
Zelezo obtuti vrotino ali mraz.
ma svojc poSledicc kadar ic V
enem ali drugcm slanju. clovek
pa je trii Oh zeleza. kar mic. nobe-
no Stanje, kakOr iZglcda ne mare
di vcaslh ma MEM sprcmembe. Ce-
10 oSel gre Same enkrat ma led.
ClOvek gre ceStokrat vsak dan.
Skoraj hi miSlil. Ola Sc nahajamo
10000 metrOv mad mOrSko gladi-
no, kJe V Sibiriji in da zamrzujcio
mozgani, ko bi ne bill pozitiven,
da Sc blizu tega kraja proizvaja
cement, Xxi ne prenaSa take tenn
perature.
V resnici, clovek BIZ obupal, ko
III ne videl. da Sc giblie drugod.
To mas bo potegnilo seboj in V
tenn Je tudi visa tolazba.
P%rlmirjati hi Sc dalo TO Z ia
bolki; $ sadjem sploh. &c n. pr.
V Oregon City ne rastejo dobra
jabolka, hruSke it'd. Sc $ TEN Sc
ne re6e. da Jill cato nj ma ameri-
skem trgu. Pridejo cd drugod. Pc
marance prdejo IL California,
breskve IL Washingtona, slive IL
ldahe it'd. - in politika: demo-
kratlzem IL Nebraska. republika-
nizem IL Maine in socijalizem liz
W Sconsina in Chicago. Magazin
IN Slovence je V Chicago.
JaZ sem seveda mnenja. da hi
dobra jabOlka prjdelala tudi V
Oregon City, ce bi Sc tozadevni
faktorji. Xxi sc pecajo $ sadjereio
posluzili ceplenja. Mogoce hi pri-
Slo cello tako dalec, da hi dobilo
sadie IL Oregon Citya prvo darilo
raZstavi.
Pa ne samo sadie bi Sc dalo ce-
pitt in s TEN ojaGiti pleme, tudi
socijalizem bi Sc oja6il ma ia ma
elm, da bi Sc tie ideje vedno wee
ucepljalo V otrple mozgane. Go
vek sc $ nekam bol.je poGuti, 6e
pridcla dObro stvar donna. da Sc
nj trcba lie navduSevati za Iepoto
in dobroto drugod.
Sok IA ceplenje sociialistScnega
drevesa je vsckakor V Chicago to
Je "Prolctarec'. Treba nam ie
toreJ lie skrbeti, da pride tega so
ka kar naJvet semkaj. Do sedaj
Sc je zal ~kupovalo sok le V .Iolietu
in New Yorku, in u6inek c~eplenia
Je bill tax, da .je obrodilo vsepol-
no zanikrnih lesnik.
Ia prihodnje leto 1911 mai Sc
vsak tukajSn.jih naroGnikov "Pro-
lctarca" zavcze. da no pridobil
llStu vsaj enega ali diva naroGni-
ka, da bo list izhaial ma osmih
Straneh ali dvakrat ma teden. s
TEN DO pomnozena zaloga cepilne-
ga Soka in pridelek ma naSem 20
lJu ne bo brez uspeha.
konccno iskreno pozdravliam
vsc zaNcdnc delavcc Sirom Anne
rike.
Mlinar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

rel Je "a hoditl cd zdaj zanaprei.
TukaJsnJa Unija je pr zadnii re.
dni seji cnoglasno sklenila. da ho
glasovala IA socialisticne kand;.
date dine 8. novembra. Kar So Ia
culo tudi cd wee drugih kraiev v
drzavi Illinois.
Res je, da smo pc petmeseepi
borbi zmagali, $ ktero image 60
rad marsikateri unionist pobaha
Kdor pa nekoliko preudari. pride
pa do zakljuGka, da nismo sploh
mic pridobili marvec zgubilf. Ka.
pitalisti SO podrazili premog ka.
kor tudi druge zivljenske potreb.
seine. Torej pet procertnem pow.
sanju place sledi deSet p~rocentoy
poviSanje Mvljenskih ~potrcbsein.
To Sc bode pa ponavl.ialo vedno.
dokler bOdo ma krmilu k~apitalisti
Delavec Jc pac tcpen mai Sc obrne
kamor Sc hoce in kakor Sc hoGe.
Same ena stran je Sc IN dclavca.
trpina. to je. zaria Socializma ka-
terra Sc vzdiga vcdno viSie IN nam
vedno svitlejSc size. In priScl DO
dan, ko DO nam zaSiialo a
SoIncc Socialisticnc Svohudc. Ia.
krat Sc bo dclavcc Sc lc Spomnil
nazaj Y pretcklc case i'm yidel ma
tanko, kako so bill zatemneE ME
govi moZgani. Sprcvidel DO. kako
hi 81 bill lahko zc poprej pomagal
ako hi bill poSluSal svoir prave.
odkritoSrcne tovariSe i'm Sc obrnil
proc od nikdar sitih 2apcliivcev.
Neliko Jill je, kateri so Steer do,
bri unioniSti in Sc dobro drzijo V
slutaju Strajka. katcri misliio. da
je Strajk cdino orolir. prot ma
lohu kapitalizmu: n-a N pa ne
pomislijO, da ako pc, ccntov pri-
dobijo jim kapitalisti ma drugi
strani deset ukradejo.
Pride dan volitvc. dan. v kate
rem ina delavec njegovo usodo V
svojih rokah. Par Sladkih besedi
Cd bossa, glazek piva in skebska
cigara zapeGati dclavcev p%olozaj
zopet Ia dive ali Stiri leta. leta,
polne tugc in %trplenja. leta. ' ka-
terTh delavec ne We. kedaj mu bo-
de kapitalist odtrgal Sc tisti revni
koScek kruha IA kterega Sc peha
leto i'll dan. in ga pognal po Sir
mem svetu "a obstanek sebi in
druzini. Ma!o .je delavnic, katere
bs bile ZaSigurane N stanovitno
delO. Mala rec zadostuje kapitali-
stu. da zapre vrata svoje tovar-
ne, Jane it'd. ne ozira sc. kaj hos
pocel ii trpin, kateri 81 nakopiGil
vse bogastvo tega sveta. ESTRADA
Tvoja zena in deca craven pre-.
napolnjenih skladiSGih z zivezem.
Veliko Jill je Sc, kteri so voljni
opravljati tvoje delo Sc "a MILO
place, kakor 81 jo incl pref III.
kadar Sc vrata kake tovarne 70
pet odpro.
Torej rojak, slovenski delavec,
proc 5 starim kapitalisticnim 81
Use Sc dandanes umika
napravam V industrialnem
Pokazalo Sc je. da mad
krilJujejo S stare Z najboljSim
Z%atorej napnimo vse ma.
Sc moti in pomagajmo nadOmesti.
start gnjili kapitalistiGni sistem
z novim in cilim socializmom. Vsi
Sc bodete prepricali, da bode raw.
no tako uspeSen, kakor so vse no
industrialne naprave prot sta.
rim. In tedaj bode Sc lie nam "a.
solnce prave in bratske svo
bode.
Joe Makauz.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29
PREMOGARJEM IN OBCINST.
WI v ~PREVDAREK.

Nv prcmOgarie. IA delavski
stan VOICE Sc zopct prikazevajo
SIabi east. lima jc pred durmi.
kupiti ie treba topic obleke sebi,
otrokom in zcni. Treba ie kuria-
We. Ali odkod wet denar IN mai
bOli nujne reel. Kapitalisti ne
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

Slab sistem - drago placan.

Mill c~itatcl.i! Veliki boz tvo.je-
ga zivljcnia je. ia greS poSteno
pc ~zivlienja poti in Sc poSteno
preziviS. Moi namen pa ie. polka
Zati Il tri reSnice:
|. Da kliub vSem mukam in bri-
gam ne ziviS dobro.
II. Da hi zamogel ; tretiino
omega della in truda. k~akorSnega
Scdaj Tvoje Skromno iivlienie "a
htcya, p%oStcno in priStoino ziveti.
III. Da hi mel pray toliko gmot-
nth uzivanj, kakor preic reGeno.
te hi tudi delal dvajSct II ma
dan in skuplial bogaStvo mad bo-
gaStvO.
Narava ic ze tako dolocila. da
je potreba tloveku zmcrno Five
ii, ako noGe nasprotnem sluGa-
ju kaznovan biti "a svoje nezmer-
no zivljenje. Narava .ic doloGila
cloveku kratko zivljenje. IL tega
sIedi. da ne more tlovek. pa Ge tn
iii zivi Y naugodnejSih razmerah.
uzivati mad gotovo nero. in Sc to
le ma kratek cas-.
Gmotne potrebe zivlienja so,
kratko reteno. majhne in lahko
doseglive. Nasproti temu so pa
duSevne potrebe pray obscene in
zvecati Sc dajo V brezkoncnosti.
Nelik narod nj V resnici tisti.
ki poseduje najveG denarja. am
pax oni, kateri daje svetu na.jdo-
vrSenejSe moe in zene.
NajboljSi in naiplemenitejSi del
cloveka je njegov duh in njegovo
~miSljenje torej najdovrenejSi
ljudje so oni, Xxi tai del najskrb-
nejSe COMIC. Pri mas pa je maj
wee ljudstva duSevno zanemarie-
mega. Ia duSevno zaostalost je "a
a velika grana. V duSevnem o.
ziru nadepolna. Lei pred Mani.
kot neobdelano pole. Mislim. da
trpi mas narod $ TEN veGjO Skodo.
kot hi jO trpel, ako bi ne bill IL
delki in plodi nash gor in tova-
rem nikoli prineSeni ma svetovni
trg.
Ponavljam Sc enkrat moi ideal
bi bila Zmernost in telesna skrom-
most ter duSevna raZkoSnost. emo
tho ~zivlJenje hi uredil kolikor lie
mogoce najenostavnejSe, Z mai
manjSo uporabo casa Ma pripravo
jcdila. obleke, stanovanja in po-
dobnih potreb. s TEN bi pridobil
mnogo prostega casa, XII hi mi o.
mogotil uzivati zivljenie V Wis
Jem smislu. in 81 osvojevati INA
nOSti.
To je pray tako, kakor ce hi re-
KEEL: "lmaS ~ ur ma dan: : ur
SpiS. 10 do - ur delaS. ostali cas-
pa pOrabiS IA So. Naredi to druga-
ce; porabi cd IL ur. katere beds.
! Svojimu poklicu. ostalih II pa
ma pridObivanje znanoSti in ma
Zabavo.
Prcir nrgo pridem k razlagan-
i'll. kako hi ii zamogel svoi prosti
cas- kar najkoristnciSc porabiti.
povcm ii, kako Sc pri naS ' sedan
II dobi ubija cas- in delo. Premi-
SIlujmo in opazujmo najprvo ono
tratcnjc casa. moGi i'm dcnaria. ka-
korSno vidimo dan ma ran Y Sic
hcrni domaGiji. Dragi G~itateli. do
bro YES, da Tvoja Icna nj nikoli
gotova L dclom. Ia vsako rodhino
So vsaki dan poSebci kuha VISA
ka goSpodjnia ina svoi. poscbno
doIotcni dan "a pranic in hkanic :
NNaka ina svojo pee in pa ostalc
poirehc Y svrho kuhania, vsako
minute skoro tcce ali pa koga po-
Size k trgovru kupiti to ali ono.
NIcmimo me ulico : sto stanova-
Mi in opazujmo. kako Sc TN trait
denar, cas- in dclo. Da ina sto
rodbin svojo udobnost. je trcba
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

SuSlInlc perlld. IAN Ia Il .e pO-
treba kuhati sto obedov, IA VISA
kega posebej; sto dni V tednu je
treba porabiti "a pranje perila in
sto zen hodi vsak dan k.trgovcu
pc emo ali drugo rec.
Premislimo lie stroSke takih ma
redb, upotrebo pri kurjenju, trud
in delo takega stevila zen.
SledeGe, Xxi pojasnuje. kako da
pride drago malim ljudem naku-
povanje, je veto IL L. Hobsonove-
ga spisa: problem revScine":
"Revni ljudje nakupuje.io svo-
je potrebe, deloma IL potrebe, de-
Iona IL navajo, V zelo majhni
mnozini. Dokazalo Sc je, da je
kupila nj rodbina tekom sedmih
tednov V malcm GAIA dvainsedcm-
desetkrat, pri wee rodbinah pa Sc
dcmindvajsetkrat. r. ljudjc kupi-
jo vse V zelo majhni mnoZini. In
'''N'' ~ Ih'ld EEIdEoll ldu VI
soko ceno, po kateri .je revno liu-
dstvo prisiljeno plaGcyati naina-
vadnejSe zivljenSke potrcbe ka-
kor zelcnino. Specerijsko blago.
prcmog it'd. Nrcvnih delhi meSta
Je z%elenina desetkrat draIic ku-
povana, kot jc mOgoGe cd kmeta
Y velikem kupiti.
Pisateli Holysake pravi Y svoji
knjigi: "DanaSnja konsumna
druStva':
Nzemimo, da Sto posestnikov
malih prodajalen pridcla razmer-
no 40 kron ma teden. To znaSa ma
leto 100000 kron. Ma emo malo
trgoNlno tc vrSte raGunajmo 40
konsumujoGih rodbin. IL tcga pri-
de, da plaza V nekem mestu 1000
revnih rodbin 10000 kron lie IA
to, da svoja skromna nakupovan-
ia izvrSujejo ma prodaialnicnem
pultu.
Pisatelj ~dokazuje dale. da bi
Ia Skoda Skoro popolnoma odpad-
la, ako hi Sc ustanovljala IN ure-
~jevala vcG.ia SkladiSGa.
Rekel sen ma samem poGetku.
da sem prakticen clovek in da
govorim IL lastnih skuSenj. Po-
znam predobro to kupovanje V
malem, visoke Gene in vse te res
nice sem pa spoznal V rcSni soil
ZlvllenJa. kOt otrok sem mnogo-
KRAFT pobiral proc vrzene. prazne
steklenice in enake malenkosti in
Jlh prodajal "a nekoliko groSev.
da hi s tenn denarjem kupil pre-
NIGGA. Dosti cesto sem bill poslan
pc pol gram GAIA ali pa IA par
vinarjev mleka.
kot nasprotni primer navedem
drugi, tudi IL mo.iega zivljenja
welt. Ma AngleSkem Steje n
kompanija SO 100 vojakov. in
vsak dobi ma dan pol 6etrt kile
mesa in pol kile kruha. Ma priskr-
DO raznih prirodnih potreb. KAYE.
GAIA, mleka, zelenjave it'd. plaza
angleSki vojak 30 vim. &c hi incl
Sleherni vojak lastno kuhinio in
zee bi 81 moral sam jedilo priprav-
lJati, hi to bio veliko tratenie
casa, p%rostora in denarja - led
pa bi priblizno Sc ne bila tako do
bra. Pri d~anaSnji uredbi pa kuha
eden MOI Ia cello kompaniio, in
delo to i~zvrSujejo V veliki kuhn
j. kJer so ~zaposleni 2 delom ku-
harji ostalih kompani.j polka. Po-
sledica je: boljSc in cenejSe jedi
10, pa tudi mani truda in nemar-
nosti.
PRAY tako ie pri hrani naredni-
kov, Xxi dobe to isto ma dan. lie me-
sto 30 v%inarjev. doplaGajo 50 Vi
Marcy ma pOsebne potrebe. Eden
iZmed Nth je imenovan stolorav-
natcllem, Xxi igra tekom svoje de
lavnosti vlogo gospodarja. pre-
Skrbljujoc svoie drugove. PRAY
mnogokrat sen bill stoloravnateli
IN skuSil sem sam. da ie bilo pray
tezko hraniti So ljudi.i. 10
10 pa dosti lazje. Kadar mas ic
bio polno Stevilo. Smo znamcnito
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

Narocajte karte narooilnice!
Koliko maj VAN jih posljemo?
The Telegraph-courier. [volume] (Kenosha, Wis.) 1888-1946, 1910-12-08
MORE FOR HOSPITAL.
Jewellers of the City to Provide Clocks
for New Institution.

With the opening of the holiday sea-
son the directors of the Kenosha Hos
pital Association are receiving num-
Der of new gifts for the furnishing of
the new building which is to be opened
the first of next month. Gottfredsen
and Nicoll, L. II. Holbrook, T. S. Lock
hart and 7. J. Dale prominent jewelers.
of the city have notified the directors
that each will present the hospital
with clock. Other gifts received in
the past few days include gift of $40
from Mrs. R. E. Mailer and one of $40
from the German Lutheran Methodist
church. If the new hospital is to be
opened on schedule time and with a
full equipment the directors feel that
they must receive many gifts in the
next two weeks as provision has not
nearly been made for the cost of the
furnishings.
The Telegraph-courier. [volume] (Kenosha, Wis.) 1888-1946, 1910-12-08
AN ATTEMPTED BURGLARY.
Jimmy" Used on Windows of Peter
sen Shoe Store, but Thieves Scared.

Jimmy Used on Windows of Peter
sen Shoe Store, but Thieves Scared.
Burglars seem to be decidedly busy
in Kenosha just at present and some
time in the early hours of Sunday
morning an attempt was made to
break into the shoe store of J. A. Pet
ersen on Market Square. The window
sill shows plainly the marks where a
Jimmy" was used in an effort to
raise it and failing in this the thieves
had broken the glass in the upper
window with a view of unlocking the
window. The broken window was dis
covered by Merchant Police officer Mil
lager just after three O'Clock Sunday
morning and there were tracks in the
snow to show where the men had jump
ed over fence and gone toward the
city hall a few feet away. Here the
tracks were lost. There is no clew
to the identity Of the would be burg
lars.
The Telegraph-courier. [volume] (Kenosha, Wis.) 1888-1946, 1910-12-08
TESTING STEPHENSON COWS.
Pauline Wayne Under Experts Care
With Worlds Record in View.

Experts from the Experimental Sta
ton of the Agriculture college of the
University of Wisconsin are at the
Stephenson farm this week making
tests of Senator Stephenson's Hol-
stems. Gertrude Wayne who a year
ago made a remarkable record in the
production of milk is out after the
worlds record this year and it is
thought that her production of milk
will make it possible to win it. A num-
Der of the other of the members of
the Wayne family are also being tested
and it is possible that the Stephenson
farm will have several cows who can
put up world 8 record.