Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-31

SioN. soc. kluba pr~ostOvoline do
l'Nkr. /akaj hi clani kluba ne DO
plraIl prostOvOljnih doneskov pri
"eiavcIh. Iii Sc MISC Glani soc. or
~gahIzaclJc. Mar So socialisticna
S'ranka ne bori IA osvoboditev
vseh delavcev IL kapitalisticne SUI
%il">tl. 40 vemo. da jc resnica,
da So socialisticna Stranka bori
"a odpravo kapitalisticne sumo
Stl, Zakaj ne hi IA to osvoboditev
prispevali tudi delavci. XII navad-
no ne zrtvujejo mic. ker MISC ak
tlvnl clani socialiSti6nih klubov.
. Sodrugi. Xxi ste ze organizirani v
klubih, lie glavo pc konci in ma
delo. Il vztrajnim delom zmaga-
mo vSe tezkoce in ovire.
Nem, da je hudo "a mas. XII Ii
vino Y DRAW Illinois in "a tiste,
kl so V DRAW Kansas. tn so pre-
mogarji, rekel hi skora.i cvet SLOW.
soc. organizacije ma Strajku. Ako
Je clovek ma Strajku, ne della. In
&c ne della, tudi ne zasluzi. Tezko
mu je torej prispcvati tudi mai
hne darove.
Ali vprav Ia Strajk nam prika-
zeva kapitaliStiGno Suznost V po-
polni nagoti. Ma tisoGe krepkih,
pridnih delavcev mora poGivati.
ker lakcmni in trmoglavi kapita-
liSti nocejo %pripoznati opraviGe-
MIN Skromne zahtevc premogar-
jew, katcrim So imajo zahvaliti "a
bogastvo in udobno ~zivlienie. Ia
StraJk mora zanctiti Y nash Srcih
plamen. Spodbuditi mas mora. da
ne odnehamo. doklcr ne razpade
kapitaliSticna GlovcSka druzba. ma
njeni groblii Sc pa zgradi social
STIGMA. Y katcri ne bo veG treba
Strajkati radi koSccka kruha.
Sodrugi ucimo Sc pri Finch. te-
mu malemu narodu kot naScmu,
kakO je trcba organizirati in de
lati "a socializem. Sc lie pc ruski
revoluciji so priGeli seliti Sc Finci
Y veGjem Stevilu V AmerikO. In
danes imajo Finci SeSt soc. Gasni-
kov. & tisoc aktivnih clanov V So
cialiSticni organizaciji. XII prcmo-
reja poi milijona dolarjev vredne-
ga in Skupnega nepremicnega pre-
mozenja. Nth delegat Sodr. FIR.
Aaltoneh je pa izjavil ameriSkem
Socialisticnem kongresu. Xxi Sc .ie
vrSil minole tedne V Chicago. da
DO V nekai letih vsak Finec. XII
zivi Y ameriSki republiki. clan
soc. organizacije.
Idaj pa oglejmo sebe. NaSa or
ga~nizacija je Y primer $ Finsko
Sc Sibka. In naSe premozenje ie
list "Proletarec''. Kic so naSe
dvorane, dclavski domi. tiskarna.
konzumna druStva it'd. it'd. Nj iih
danes Sc mixer,
Ako Sc jasno zavedamo svoje-
ga bednega ~polozaja. mar ne pri-
demo do zakljuCka: Prvi jugosl.
soc. kongres v Ameriki je tako
vazen "a politicni in gospodarski
razvoj vseh jugoslovanskih delav-
cev v Ameriki, da je dolznost VISA
kega SLOW. soc. kluba, da poslje
ma kongres vsaj enega delegate.
Ako zrtvujemo "a drugc reel.
zrtvujmO Sc "a temeljni kamen
bodo6e in krepke .iugoslovanske
socinalistiGne organizaciie, XII ina
namen boriti Sc skupno s social
sticnimi organizacijami druzih
narodov "a Svobodo vseh DELAY
ccv Sirom Sveta.
Predno koncam. Sc omenim. da
je ameriSki socialistiGni kongres
sprejel V organizacijski Statut to-
exc, Xxi doloca. ia ina vsak narod
pravico organizirati Sc "a sebe ma
podlagi skupnega programa in
Organizacijskega Statuta IA Anne
riko. Vsak narod DO incl svojega
tainika. Xxi mora biti polcg mate
rinskega jezika zmozen sc angle
Seine. Vsak narod bo plaGeval lie
pet centov "a pristoibinske znam-
Ike, mesto IL ct. kot .le bilo do Sc
| l.. ..1. L.