Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
LetO (VOl.) ".

| plat LiN NlJcuShe redlnOStl
- potrebe. Sodr. Work je mne-
MIA, da Sc njegov porocilo tiska v
posebni broSuri, XII maj jo ida soc.
Stranka. Iahjucek kongresa pa
Je bil, da Sc porocilo izroci poseb-
nemu odseku pregled.
Mnogo diskuzije in debate ie
provzrocilo porocilo "Izseljeva-
nju in naseljevanju'. Ia sestavo
tega poroGila je bill namreG ma
zadnjem kongresu izvoljen pose
ben odbor. Xxi je incl nalogo stu
dirati ziyljensko razmerje med tu
zlvecimi naSeljenci 4 ozirom ma
nJih poklic, mezdo in zivljenje.
her je pa Studiranju teh ma
SelJencev nastalo dvojno mnenje
- ali vsaj navidezno dvojno -
sta naStala tudi diva, nasprotujoca
81 porocila. Prvo poroGilo v vecini
Sc je glasilo Ia izkljuGitev Japon-
cev, Hindu. Nitaj jtev in Korejcev
- drugo, mansini, XII ga je DO
dial Sodr John Spargo, pa Sc ma
Slanja le ma omejitev kontraktnih
delavcev in skebov. To poroGilo
Sc Strija tudi staliScem. XII ga
Zavzema tenn slucaju mednarod-
nj Socijalisticni kongres, kterega
Jc zavzel Stutgartu.
EkSckutiva ameriSke sociiali-
Sticne Stranke "a zavraca kompe-
tentnoSt doloGbi mednarodnega
kongresa "a dolOGbo staliSca to
llraj Oceana. ceS, da Europa nj
pozoriSGe naselievanja; vsled te-
ga Sc pridruzuje porocilu veGine.
Debate o teh porocilih SO trajale
preko diva dni. Eni so bill mne-
MIA, da bi ia tocka lahko izostala
IL dnevnega reda. ceS da enake re-
Strikcije glede naseljevanja re
vsebujejo sedanji ameriSki zako-
nj. Drugi so bill zopet mnenja, da
Sc hoce stem pOrocilom It'll ma
roke Gompersovi politiki it'd. Po
diva in pol dnevni razpravi pa Sc
le vsprejel llilquitov nadomestni
predlog, Xxi Sc po vsebini razlikuje
cd obeh prejSnih porocil, in ne
nasprotuje mednarodnemu sta
liScu.
Tako dalec je priSel kongres
svojim delom do srede opoldan
Is. maja, nakar Sc ie presto ma po-
rocilo zenske agitacije. Tudi to
porocilo je dala mnogo razprave.
Najtezjc tocke glede zenSkega So
cialisticnega gibanja so bile tam,
ker ie bilo treba dolOciti. kakSno
staliSce mai Zavzame zena V sluca-
ju. kadar je vabljena cd meScan-
skin zena V boz IA zensko enakO-
pravnoSt; to so boji. ki sc prav Sc
dai vrSe po cell Ameriki cd strani
obcega zavednega zenstva.
PorOcilo Sc bavi zelo obSirno
staliScem. kterega lahko zavza-
mejo - prvic zenske socijalistic-
ne organizacije kot take, in -
drugiG, kot posameZne Glanice
vsakem slucaju, kjer sluzi to gi-
banje principu zenSke emancipa-
cije najSirSem pomenu besede.
Sodruginja May Wood Simons.
predSednica odbora q zenskem po-
rocilu je zivem in jasnem gOvo-
ru razlolila vscbino porocila REX
la je. da ZcnSke sociialisticne or
ganizaciie vodijo zc kot take boj
IN enakopravnoSt zena in ia
vsled tcga ncmorc nastati upra-
SAME. ali mai Sc Socijalistinjc pri-
druzujejo TEN boju gibanju
meSCanSkih zcna. - - "Od dine do
dine" - pravi Mrs. Simons - vo-
dino ia boj. ne glede kakSne vse-
bine ic ia boz. NSlcd tcga ic samo-
obScbi umcvno. da vsaka Socijali-
stinia kot individii tudi lahko ma.
stopi ma govorniSki oder sufra-
gctk. "
Po daljSih dcbatah in razpravah
jc kongrcS to >taliScc in porocilo
odobril in sprcicl.
ObSirno pDroGilo. XII ob>cga
| I,o,r;l,ulturu, rnr,Sau;, in Iii Co