Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-29

Shi SldI.
Ptica selivka poleti V JUNE
kraje, da ubezi mrazu in 81 po-
isce V naravi polno MILO zivcza.
Druge ptice in zivali. XII prezimi-
| io V mrZlih krajih. obleGe narava
V topel kozuh. pa tudi L zivezem
| Jill preskrbi vsaj V tOliki meri,
da Jim nj treba poginiti gladu.
lie deiavec .je propulsion svoji
zaloStni usodi. Ia NIGGA Sc ne bri-
ga nihGc. Iapustil "a ie bog. ma
ravm, drzava in kapitaliSti. OSam-
lien je, pa Sc tcga ne Iaveda. Sc
vedno upa ma pomoG od Zgoraj,
drzavc in milosrdih kapitalistic-
nth src, dasiravno "a vSakdanje
SkuSnjr utijo, da nina priGallo-
yati pomoCi od nikodcr.
Dclavski stan upa, pricakuje
pomoti cd drugod, radi tcga pre-
zcha pc zimi in gladujc. Vsaka
lima jc ~ mega Strahovita po-
ia>t, XII polni in mort nicgovo du-
50 : Skrbjo. in tako bo ostalo do
kIcr Sc dclavSki stan ne DO zave-
DIAL, da 81 lahko pomaga. da raz-
blim vSe skrbi in nadloge. Hi ga
'arcjo noe III dam. &C. lr hoce.
IN delavSki stan je lima Stra-
hovita poSaSt! Nv prcmogarske
haronc pa pomcni dohrc ease. Ke-
dar prihaia lima, grcdo Gene "a
prcmog kviSko; N laStnrkc pre-
mogokopov in kramaric. XII trziio
: prcmogom napoGiio zlati east.
cas- ~izzemanja "a konzumente in
prcmogarje, cas- mastnega prOfita.
Prcmogarski magnat Baer je ne
kot dejal. ia jc to bozja previd-
most. Lahko je bio MENU govo-
RITZ o bozji previdnoSti. ko .ie Sc
del 5 polnim zclodccm Y topic "a
kurjeni sobi. puhsjo5 dim najfi-
ncjSih Smodk malomarno Y zrak.
Ia NIGGA j" bila bozja previdnost.
IN konzumente in premogarje pa
Slba bozja. Al Y resnici .ie pa to
naNaden rop na SploSni ljudski
lastninl. Well so ljudstvu, kar ie
bio Ijudskega. Da pa liudstvo tn
"clten rop ne spoZna, so pa svoje
roparsko delo. XII Sc vrSi V meiah
kapitalisticnih zakonov ali pa tu-
di izven teh Iakonov. krstili "a
boajo previdnost. /
kapitalistom pa ne zadostuje
lie ia ocitna laz, da lahko V miru
zvrSujejo svOjo roparsko obrt in
delijo med seboj roparski plen.
' zalogi Jill imajo ma tucate. Nj
kdar MISC V zadregi, ce .je treba
svoje grehe zvrcGi ma tiSte. kateri
vsakl dan oropajo ~ Nth zaslu-
EEK.
konZumente farbajo, da so bill
prisiljeni zviSati ceno premogu,
ker so Sc lie pred kratkim zyiSali
place premogarjem. Delavce Vie
cejo $ TEN, da V noheni dezeli ma
svetu MISC delavci tako dobro pla-
tani "a Nth delo, kot tukaj. Tako )
farbajo in sleparijo premogarski
baroni konzumente in premogar-
Je. kratko: YES svet vodijo "a
nos, da Sc profit V TEN vecji meri
steka V njih Shrambe.
Premogarske barone varuje Vi
soka colnina pred inoIemsko kon-
kurenco in ~produktivni stroSki so
manjSi kot V mozemstvu. Pc off
cielnem pOroGilu amcriSkih kon- ,,
zulov so znaSali produktivni stro-
Ski V letu 1909 "a tono premoga
ma AngleSkem $1.93, Kanadi
mejtem ko znaSajo V anne
riski republiki povpreGno lie en-
dollar in oseminstirideset centov.
Y primeri l. Anglilo profitirajo
premogarski baroni V ameriSki re-
publiki ze pri produktivnih stros-
XIII II tone premoga 43 ct V pri- !
meri s kanado pa Sill. IL ofici-
cline statiStike So tudi ucimo, ia
p~0vprecno en- premOgar ma Angle
Skem tekom enega leta sprawl 271
ton premoga ma svitlo. V Kanadi
l23 ton. y ameriSki republiki pa