davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Delavci res nimajo toliko kapi-
tala. to je primal Glankar sam in
nitro dodal drugo, Sc neumnejse
vpraSanje: Ike je ma svetu Via
da, da bi dale obveznice (bond),
XII Bi reprezentirale dolg sedem-
deset miliard2"
Koncno Sc je pa "prakti6ni''
Miller necesa domislil in zapisal 4:
''Menda pa res MISC socialist ia
ko hudobni, da nameravajo kar
Mountaineering - ia ogromni ka-
pital - konfiscirati ali zaplenitiY
&c hi kaj takega bio, imamo ar
mado, XII DO branila privatni ka-
pital :"
Me nj bedastejSega! V slucaju,
da socialist v politicni premoci
proglasijo privatno posest sred-
stew "a produkcijo in distribucijo
"a skupno lastnino vsega ljudst-
va - kje DO takrat re armadaY
In Ge bi tudi vojaStvo Sc bio tu-
kaj, kdo ga bo vodil, ko DO pa ce-
la drzavna uprava V rokah socia-
listOv?
Nacin r~aZglasenja privatnega
kapitala je danes Sc p~ostranska
stvar. Socialist samo vemo, da
privatna lastnina sredstcv IA pro-
dukcijo in distribucijo Sc mora
razlastiti in postati skupna last
vseh ljudij. Kako III ma kak nacin
Sc bo to ~izvrSilo, bo odloCila bo-
doGnost in pa proletarijat V splo-
Snem, kterega sc mora pref pri-
dobiti IA socializem.
Pref ko ne, je pa gotovo, da
proletarijat pc koncni zmagi ne
DO delal nobene kupcije 5 kapita-
listi. Ameriski ljudstvo "a casa
prve revolucije nj vpraSalo an
gleSkega kralja. koliko je vredna
la zemlja. temvec .jednostavno jo
.je proglasilo "a svojo neodvisno
last. Istotako MISC vpraSaG abolu-
cijonisti IA casa druge revOlucije
pod Lincolnom. koliko so vredni
zamorski sunni; oSvobodili so Jill
brez vsake odSkodninc. V prvi in
drugi revoluciji je tekla cloveSka
kri; do dobe tretje revolucije, Xxi
bo plamtela IA industrialno svo-
bodo. DO pa moderni cas- morda
ustvaril druga sredStva i'll razme
re. tako da Sc DO z~avrSila nekrva-
vo. kljub temu. da DO delavstvo
razlastilo kapitaliste. ne da hi Jih
vpraSalo koliko SO vredne njih ze-
leZnice. row. fabrike it'd.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
Razlastitev privatne posesti.

Mex zelo "ucen" in "prakti-
cen" clovek 2 imenom Miller pri-
obcil je v aprilski stevilki revive
Century Magazine" dolg clanek,
V kterem Sc muci, da bi dokazal,
kako "nepraktiGni' da so socia
listi.
Ia clovek z ozkimi mozgani tr-
di, da Socialist nimajo Sc nobene-
ga = proracuna "a kolektivizem
ali skupno lastnino. On je mnen-
ia, da bi socialist predvsem mo-
rail- biti ma cistem, kako in ma
kakSen nacin hocejo razlastiti pri-
vatno posest sredstev "a produk-
ciJo in distribucijo, XII so V rokah
kapitalistov. Izracunal je, da sku-
pna vrednost vseh zeleZnic, far
marskih in mestnih zemljisc. tvor-
niskega in bancnega kapitala S
preostankom, te~legrafov, telefo-
novin druge privatne posesti V
Zedinjenih drzavah znasa $70.225-
S6O.O31 (sedemdeset miliard. dive
stopetindvajset milionov, osemsto
sestdeset tisoG jedenintrideset do
larjev). Nato vprasa prevzetno /:
kJe boste vi. socialist, pa dohili
toliko denarja, da bi krpili vse te
~stvari?"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
KdOr h0Ge biti socialist,

mora spoznati svOje %politicne dol
znosti in Jill izpolnjevati.
Kdor je socialist V srcu, pa ne
lie ma jeziku, mora vedeti, da .je
resitev ljudstva IL kapitalisticne-
ga suzenjstva, Xxi je hujse cd ne
kdanjega grSkega in rimskega, lie
tedaj mogoce, kadar popolnoma
zmagajo nacela socijalizma.
Vedeti pa tudi. da una
ga teh nacel ne more biti sluGaj
ali cudez. ampak edino lie sad "a
vednega, smotrena della vseh de-
lavcev. Tega della ne more napra-
viii noben posameznik. ''Reseval-
ci naroda', "IZvelicarji'' in ecu
dodelci' lahko stopajo med ne
razsodnim ljudstvo; lahkovernim
ljudem. XII nimajo sami misli V
CLAW, lahko obljubuje vsak dema-
Cog, da Jill BIO resi-. Zaveden de
lavec We, da je to nemogoce, cato
tudi V socialisticni stranki nj pro-
stora "a cudodelce.
Kdor spoZnava to resnico. pa
mora sodelovati pri delu proleta-
RATA.
kako o delovati2
Pred vsem mora biti Organizi-
ran. Ne lie s~trokovno in gospodar-
sko, ampak tudi politicno. Zakaj
tudi V politiki je treba slozncga
della mnozice. V svoji organizaciji
sc mora udelezevati skupnega de-
la. V p%rostorih svoje organizacije
ne IN biti tujec ali praznicni
COST, ampak kakor donna mora BIZ
ii tam.
Nlkakor sc pa ne IN Zadovo-
lJiti S ten, da je sam organiziran.
kaj to pOmaga, dokler je "a enc
ga organiziranega dvajset neorga-
%niziranih. Kdor je poznal potrebo
organizacije, nora dajati spo-
znanje tudi drugim. Poucevati
mora, agitirati mOra Njegova ko-
rist zahteva. da privaja vedno no.
viii clanov v svojo organizacijo.
Drugo, cesar je treba "a boz je
orozje. Najvaznejse orozje je ca
sOpis. In tn moramo vnoviG i'm
vnovic vprasati naSe sodruge: Kaj
so storili, da dobe mocno in ostro
orozje. &c bi vsak sodrug izprasal
svojo vest, bi Sc Jill mnogo naslo.
Xxi ne bi ostali. ''Koliko naroGni-
kov sem re dobil "a Proletarcag"
- bi morale biti vsakdanje vpra-
SAME vsakega re%snicnega, SLOW.
s~Ociallsta v Amerikil
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Mednarodni socialisticni kongres.

Mednarodni socialistiGni bro v
Bruselju, Belgija, je minuli teden
pOzval We socialisticne organiza-
cije pc celem svetu, da izvolijo de
legate "a osmi mednarodni socia-
listicni kongres, XII Sc vrsi v Ko-
danju ma Danskem cd %. augusta
do 3. septembra 1910. Obenem BIZ
no vabi vse strOkovne unite in
kOoperativne delavske organiza-
cije, ktere kolikortoli odobrava-
10 socialisticna nacela, da poSlje-
10 svOje zastopnike ma ia veliki
in pOmembni zbor mednarodnega
proletarijata.
Ma dnevnem redu letoSniega
kongresa, bodo mnoga in vazna
uprasanja, Xxi sc naravno tiGeio
delavcev vseh narodOv. Najvaz
nejsa med tenn so:
u sorodstvo med delavskimi
organizacijami in politicnimi stra-
nkami;
p problem brezposelnih
By razoborozenje armade;
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

A. mednarodni rezultati delav-
skega zakonodajstva;
81 priprave "a m~ednarodni pro-
test proti smrtni kazni; it'd.
Pc dosedapjem opravilniku cd
mednarodnega kongresa, kteri Sc
pa lahko pri vsakem zasedanju
spremeni, imajo socialist vseh ma
rodov in draw z ozirom ma moe
clanstva sledeGe stevilo glasov pc
svojih za%stopnikih ma kongresu :
Avstrija Is cesko stranko(. Mem
eliza. Francija, Anglia in Russia
pc 90 glasov; Italia ID glasov;
Zedinjene drzave Ii glasov; Bel
gija in Svedska pc II glasov !;
Danska. Poljska in Svica pc 10
glasov; Fnska, N~izozemska in
Ogrska $ Hrvatsko pc s glasov /;
Spanija 6 glasov; Argentina, Boil
garija, Romunija in Srbija pc 4
glasove; Turska 3 glasove in Lu-
Xemburg , g~lasova.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
Predelal "a slovenske delavce v
Amerih sodr. Ivan Molek.

Ia brOsura je izvrstno sredstvo
IA socialisticno propaganda in III
va potreba "a vsakega razsodnega
agitatorja, kteri rekrutira move So
druge. Priporocamo 10 zlasti So
cialisticnom klubom, da 81 ie naro-
ce veGje stevilo i~ztisov.
Cena posameznemu iztisu je 10
centov. Kdor pa naroci naenkrat
20 ali wee i~ztisov, Jill dobi pa po
5 centov komad.
Naroca sc pri upravnistvu Pro
letarca" 2146. Blue Island Ave,
Chicago City, Ill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Zvecer, preden je zginil stol, je
dobil zupnik casnike, v katerih je
cital z zadoscenjem:
"Dne 16. septembra Sc lie znaHs
meniti naravoslovec, gospod Gay
Lussac V drugic odpeljal z balo-
nom in Sc dvignil 7016 metrov vi
soko mad mOrsko gladino; dvig-
nil Sc je visje, kot vsi ljudje pred
MIN! SkuSal Sc je dvigniti Sc vi
sic, a ker je ballast re pometal IL
gondole, je zagrabil stol in ga vr-
gel ma zemljo. A zrakoplav Sc W.
lie temu nj hotel dvigniti in spu-
still sc Je Ia zemljo oh 3 uri 10 mi
nut med Rouen in Dieppe.
Komaj jc zupnik to cital, je sci
pc stol in pc sekiro in ma ognjis-
Gu je kmalu prasketal ogenj. Syo-
je farane je poznal predobro, radi
tega Jim je Sc lie povedal. da je
sezgal stol, ko je minolo re dokai
let.
Kdo We, ce pc letih, ko DO ia
dogOdek zivel med kmeti kot pra-
vlJica, ne proglase Madonna del
la sedia' IL st. Gourgona svetni-
CT. Marsikateri citatelj DO rekel,
to ie nemogoGe.
No, ce so raZumeli narediti liz
Janeza Nepomuka svetnika, XII nj
nikdar zivel, zakaj hi ne progla-
sill Suzane svetnici, Ge tako pro-
g~lasenje zopet privede versko
mlacne FrancoZe ~narocje edino
zv~eliGavni cerkvi???
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

novo razsodba proti trem easni-
kom New Castle, Pa. V Penn
sylvaniji je namrec mex star "a
kOn, XII doloca, da mora vsak ca
sopis tiskati ime urednika in last
nika. Proti temu zakonu so Sc
"pregreSili' V imenOvanem me-
stu listi Free Press, "Solida-
rity' in New Castle Herald.
Prva diva lista sta socialistiena. a
zadnji je republikanski. In ured-
nisko in upravnisko osobje prvih
dveh listov, namrec socialistiGnih.
je bilo obsojeno v vsakem slueaju
ma $500 globe, a republikanski
list, XII Sc je ravno tako ''pregre-
sil", je bill pa oproscen.
Sodrugi pri Free Press" so vlo-
zih PRIV Ia novo obravnavo, do
elm je pet sodrugov V uredniStvu
in upravniStvu lista Solidarity"
odklonilo plaGilo globe in slo raje
"a trl mesece V zapor. - Blazena
81 tiskovna svoboda V Ameriki!
In trikrat blazena 81 pa ii, dvo-
obrazna kapitalisticna justica!
CestozelezniSki skebi V Phila-
delphiji, kteri so pred par tedni
V divjem diru 5 karami pc ulicah
streljali V mnozice ljudi in nevar-
no ranili par otrok. so bill pred
par dnevi pri sodiSGu - popolno-
ma o%prosceni. Sodnik Jill .ic jed
nostavno oprostil Sc predno so ma
stopile price, ktere so bile iasno
dokazale Nth lopovstvo. Spet nov
dokaz gnjilobe korupiranih. in
prodanih sodnikov! Skeba, Xxi je
pr belem dnevu V priGo stoinsto
ljudi streljal IL revolverja V mno-
zico Z ocitnim namenom, da koga
ubije. Sc oprosti, - a stra.jkarja,
XII je Z opeko ubil lie sipo ma elek-
tricni kari, Sc pa poSlje V Sestlet-
no jeGol To je pravica! To ie red
in zakon! Seveda. V jednem in
drugem ~sluGaiu je pravzaprav So
dila Rapid Transit CO.: sodnik
MEN ponizni hlapec. ie lie izustil,
kar so mu rekli tirani.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
Visok Gene.

Visoke cen zivku .je tezko raz-
lagati. PoveGini ljudje mislijo, da
Jih povzroca slabo gospodarstvo.
kupujemo namrec wee. nego ra-
bimo In mecemo preoStanek vst-
ran kuhamo wee mesa nego ga
moreno pojeSti, pijemo Gev. nego
hi smell. Ce je res tako. je reSitev
vpraSanja lahka. Umno gospoda-
riti i'll gospodinjiti Sc naucite.
Predvsem skrbite. da Sc ubogi ze-
lodec odpocije II pOtem uzivajte
dobro zelodcno toniko. kakrSna lie
TrlnerJevo ameriSkO Zdravilno
grenko vino. To YAM usposobi ze-
lodec IA uzivanje vsakrSne hrane.
Jed van DO zopet diSala in uzivali
bOste lahko vse kakor ste V svojih
mladih letih. Mic he DO z~avrzeno.
To zdravilO lie ma jboljSe V. bolez-
NH zelodca, drobja. zivcevja in
krvi. P~riporoGati je smete brez
skrbi vsem ljudem slabega teka,
bledega ali ozoltelega obliGja, o.
slabele moti in teze. $ tezavami
pc jedi. bljuvanjem in bolecina-
mi. V lekarnah. JOS. Triner, 1888
1889 SO. Ashland Ave-. Chicago.
Ill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
ameriski repnbliki imamo

" ameriski republiki imamo
miliJone delavcev. In ogromna We
Gina teh delavcev nj organizirano
gospodarsko in politieno. Ne bri-
gajo Sc "a unije, ne "a politicno
socialistieno organizacijo. Neor-
g%anizirani delavci so jez, XII jezi
organiziranim delavcem pot do
napredka, do politicne in gospo-
darske enakopravnosti.
Vsaka postojanka, katero Sc or
g%anizirani delavci izvojevali po
hudem boju, je zavofjo neorgani-
ziranih delavcev vedno V nevarno-
sti. Strokovno neorganizirani de-
lavci skebajo V dobi strajka, po-
liticno neorganizirani delavci pa
izdaJaJo svoje koristi in tovarise
svoje ma dan volitve kapitalistom.
Ako bi bill delavci slozni, orga-
nizirani, bi ne bio ma svetu sile,
XII bi Sc jim zoprstavila. Kapitali-
sti hi moral ~privoliti v zahteve
delavcev in postavodajni zastopi
bi sprejeli take zakone, kakrsne
zahtevajo delavci.
Danes je drugace. Izda.jice, mai
vecje sovraznike delavskih tezenj
najdemO V delavskih vrstah. To
je tudi vzrok, da kapitalisti in
Min ponizna dekla kapitalistiGna
vlada, delajo tako Z delavci. kot
Sc jim poljubi.
Ne crtimo kapitalistov. kraljev,
cesarjev in duhovnikov. Ne oci-
tajmo lie MIN, da so zakrivili da-
naSnje razmere. Pojdimo marvel
med neorganizirane delavce in po-
vejmO Jim odprto obraz. da so
najvetji Sovrazniki delavcev.
Povejmo Jim to I lepa.
II vsakim delavcem. katerega
smo pridobili IA strokovno delav-
ske socialiSticne ideje, smo Ease
kali kapitalistom in d%anaSnjemu
zistemu globoko rano. Storili smo
stokrat wee, kot Gee zabavljamo
kapitalistom. kraljem. cesarjem
in duhovnikom.
kedar DO zginila neveda IL de
lavskih mozganov, takrat bono
tudi gospodarsko in politiGno ena-
kopravni.
Zatoraj Ma agitacijo med neza-
tedne delavce. XII so vsled neve-
de sovrazniki samega sebe in svo-
jega razreda.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Izstradanega, trudnega in vse-
ga obupanega brezposelnega de
lavca Z imenom Norman w. Tay-
lor SO potegnili zadnjo sredo IL
michiganskega jezera. ko 81 .je
hotel dvakrat zaporedoma konca-
ii zivljemje. Chicago ie prava sa-
harska puScava Ia delavca. XII nj
ma della niti centa V zepu," je de-
jail Taylor pozneje V bolniSnici.
~Izpovedal .je, da ie hodil diva dni
pc mestu brez poGitka in brez gri-
zljeja V ustih in prehOdil da ie ze
mile in mile IA delom. a vse
brez vSpeha Sistem,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
L. nebeS padel ma StOl.

Leta 1904 je zavladala V mese-
cu septembru med prebi1alci vasi
st. Gourgon jri Rouen velikanska
razburjenost, Hi SC .je bliskovito
razSirila ma druge vasi.
Neka mlada deklica .ie doziveIa
tako Gudezen dogodek, da bi klna-
In zatemnela siava Jeanne dare.
Suzana Jaqueminor je pasta ovce.
kot svojedobno Ivanka. "a ktero
teSejO. ako Sc MISC ~stesali. svctniS-
ki %stolcc.
Dne 10. septembra OBJ treh po-
poldne je bill krasan dan. Solnce
pc sijalo in oblacka nj bio videti
ma nebu. Nakrat je nekai treSci-
10 poleg ME v grim. 10 ie V strahu
pogledala tie, je videla med po-
lomljenimi vejicami bel stol. Po-
kleknila je, pricela moliti in xii
cati ma pomoG, Pastirji. XII so pri-
hiteli ma pomoc. so kmalu klecali
in molili.
kaj je neki S TEN stolom, XII je
padel IL neba? Zakaj je ia cudez
prva videla pastarica Suzana ia
queminot? Tako so vgibali l.judje
in ponizno ogledovali zdaj dekli-
co, zdaj stol.
Nekateri so Sli pc zupnika, XII
je bill precej bistre glave. Ma ME
gov ukaz so Sc drugi zopet toliko
ojunacili, ia so well stol liz grma.
a, glej ga zlomka, grim nj priGel
goreti. kot so pricakovali babje-
verni farani. VaSki mizar je IRE
KEEL svojo strokovno sodbo. Pove-
dial je, da je brezovega lesa, pa
zelo slabega della. Vsled tega bo-
gokletja so Sc prekrizali vsi po-
boznjaki. V svecani procesiji so
nesli stol V cerkev, v kateri Sc je
nekaJ dni noe in dan drenjalo.
dobro in pobozno liudstvo, ker so
hiteli skup verniki IL vseh bliznjih
vasi, da vidijo cudez.
Zupnik gleda mirno to komedi-
10, ker JO ne more zabraniti in tu-
di ne pojasniti, odkod je prisel ia
stol.
Suzana je dobivala cd povsod
darila. Neka bogata vdova 10 20.
hceri, ker jo .ie Bog re ma tenn
svetu obdaril 2 nebeskim sedezem.
Snubci so hiteli cd vseh strani
Vsakdo je hotel ozeniti device.
katerO je doletela ocividna bozia
milost. Skozi teden dni narasca ia
dirindaj, mesto da bi ponehal.
Nekega ULTRA je pa zginil stol.
Novo z%acudenje in drvenje. Ali ie
stol V tel kratki dobi re spolnil
misijo, glede katere nj bill nihGe
ma jasnem? Sc lie leta kasneje, ko
je re minola sreca nadutega in do
m~islJavega Napoleona. so napred-
nj kmetje zvedeli pc zupniku res
nico o stolu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
KAKO so NASTALE WERE IN
BOGOVI?

Ia interesantna razprava IL pod
peresa slavnega ~Ingersola Sc do
bi v slovenskem prevodu sedaj "a
samo Is centovi Pisite ma ida
~jatelja IVAN KAKERJA, 1922 s.
Latin ST., CHICAGO, ILL.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Vecina delavcev bi strajkala te-
dine in mesece prot kapitalistom,
a ma volilni dan pa pri zdravi pa
nett glasuje "a n~ajvecje lopove
IL med ravnoistih kapitalistiGnih
lopOvov. What's the use then?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
Strankin kongres. Soci;


stranka V Zedinjenih drzavah Sc
daj sploSno glasuje o clenku stra-
nkine ustave kteri doloca. da Sc
vrSi kongres vsake dive lett. lid
glasovanja DO znan dine 6. aprila.
Ako DO ellen sprejet tedaj Sc vrSi
kongres socialisticnc stranke Is.
maja V Chicago in 4 volitvami de-
legatov Sc pricne takOj.
Mednarodni kongres. Pc sklepu
Stranke poSljejo Zedinjene drzave
osem delegatov ma mednarodni So
cialisticni kongres, Xxi Sc vrSi me-
SEGA augusta t. |. v Kodanju ma
Danskem. Nominacija kandidatov
Sc ze vrsi. in ko bo koncana. pri-
enc Sc volitev zastopnikov potion
sploSnega glasovanja (%referen-
DUNN
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Ako delavec 5 petimi clani dru-
zine dobi $15 ma teden in IL tega
placuje ma mesec $40 rcnta. SO
kurjavo in luc, pc 40 centOv IA
tucat jajc, 40 centov "a funt ma.
sla, cd 10 do 20 centov Ia mcso
ma dan in poleg tega skrbi "a OBJ
leko, placuje zdravnika it'd. kohl
ko 81 potem prihrani. magari della
stalno tudi petdeset let? Prosimo.
reSite to ugankO.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Teddy Roosevelt. bivSi predsed-
mix slabega spomina. je zadnii te-
den V svOjem govoru V egiptovs-
KEN vseuciliSGu V Kari rekel. da
Egipcani ST. MISC zreli IA samostoj-
no Waldo. y drugimi besedami je
Egipcanom namignil Roosevelt:
Ia vas, E~gipcane. je najbolje, da
ma $ veGne case hlapcuiete an
gleSkim kapitalistom. Nj euda. da
je razsodno egiptovsko liudstvo
silno ogorceno ma bivSega DIVE
ga jezdeca'', ko Jim prav pred
nosom bere take levite. Roosevelt
Ostane Roosevelt zvesti bratec
kapitalisticnih razbojnikov, pa maj
DO V Ameriki ali Afrikii
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
Delavci, %pripravljajte
Sc ma prOslavO pr
vega maia!

Sodrug Fdeeman Knowles. IL
dajatelj in urednik bratskega IL
sta The Lantern V Deadwoo-
du, SO. Dakota, .je bill zadnje dine
We oproscen od dveh obtozb. "'cri-
minal libel-a', ktere so prot ME
mu naperili lokalni kapitalisti. ko
Je neustraSeno zagovarjal pravice
Strajkujocih rudarjev V Leadu.
knowlesa caka Sc jedna obravna-
va, kaJti lakaji Homestead Mi
ming kompaniji so mu obesili kar
tri tozbe ma vrat: tOda Z gotovust-
jo sc pricakuje. da bo tudi cd
zadnje obtozbe oproSGen. Do una
&c so know1esu pripomogli sodru-
gi vseh narodnosti, ker so ga pra-
vocasno gmotno podprli, da 81 je
preskrbel dobro zagovorniStvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Rockefeller pravi. da Sc ljudst-
vo nina nicesar bait cd njegove
"ustanove", kajti ista da bo pod
kOntrolo Wade. Samoobsebi razu-
mljivo! Toda kdo pa kontrolira
Waldo? Mar ne Rockefellerji?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Delavec, kteri glasuje leto "a
letom bodisi "a republikanske ali
demokratiGne candidate je podo-
ben nespametnemu cloveku, Xxi
hodi naokrog z napisom ma hrb-
tn: "Suni me, kolikor ii je dra-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Socialism je prOdukt naravne-
ga razvoja. Pojavil Sc .ie in prisel
DO, in nj je sile, Xxi hi ga ustavila.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
PRAY KAR JE IZSLA

v zalozbi SLOW. del. tiskovne druz-
be
brosura
'SOCIALISTICNI KATEKIZEM.'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Glasoviti francoski antimilita-
rist V Parizu, Gustav Herve, je
obsoJen V Stiriletni zapor. Pre-
gresil' Sc Je T. nekim clankom V
svOJem listu, V kterem je seveda.
ozigosal armada, in cato mora V
jeco. Herveja nj pa najmanje po-
bila ia imfamna obsodba; takoj
pc obravnavi Sc je V ostri satiri
neusmiljeno n~orceval IL celega So
Omega procesa, osmeSil sodnike.
drzavnega pravdnika in porotni-
Ike in kOncno je vzkliknilP JAZZ
sem jih pricakOval pet. Pa maj
DO jedno leto "a ''duse V vicah !"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Pred nekaj dnevi je V Chicago
zgorela tvornica "a izdelovanje
pohistva, XII je bila last l.. Fish's
Furniture kompanije. Obenem .je
zgorelo dvanajst oseb, med tenn
osem deklet, Xxi so bile vp%oslene V
tvornici. Scveda, "a ia dvanajst-
kratni umor neGe biti zdai nihce
odgovoren. Lastniki tvornice dol
re o~gnjegasce. ceS, ola so bill pre-
pocasni, da bi bill reSili nesrecne
zrtve; nacelnik ognjegascev pa
trdi, da so bile varnOstne naprave
proti ogniu V t%vornici - uhajali-
sea potion izvanjskih stopnic -
pomanjklijve in "a mic. Stara pc
sem! Dvanajst delavcev in de-
lavk je morale zgoreti cato. ker jc
profit wee kot z%ivljenje delavcev!
Moloh IRE n%eprestano
Kako kapitalisticna sodiSGa re
ZejO kruh Drayice. dokaZuie ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05

Kako kapitalisticna sodisGa re
lejo kruh pravice, dokazuje ma
The Lexington dispatch. [volume] (Lexington, South Carolina) 1870-1917, 1910-09-07
Land For Sale.

121 1-2 acres good land 5 miles north
of Gilbert, s miles east of Leesvllle on
the Priceville telephone lire, two good
dwellings, phone in each, three good
barns, we'll Of good water 1T each
place, timber on place to cut 100000
feet of lumber.
Some of the land will make bale
TO a bale and half to the acre this
wear. Ten or twelve acres OF
bottom land on place, will make 40 or
so bushels of corn per acre. Would
make nice homes for two small fam
lilies. Call on or address
J. B. Oswald,
R. D. No. 3. GilhA~t. : O.
The Lexington dispatch. [volume] (Lexington, South Carolina) 1870-1917, 1910-09-07

THE STATE OF SOUTH CAROLINA,
County of Lexington.
By George s. Drafts, Esquire, Probate
Judge.
Whereas.F. W. shealy G. G. P. &G.s.
made suit to me, to grant him Letters
of Administration Of the Estate Of and
effects of Daniel Steel.
These are therefore to cite and ad-
monish all and singular the kindred
and creditors Of the said Daniel Steel
deceased, that they be and appear, be-
fore me, in the Court Of Probate, to be
held at Lexington, G. H., S. c., on the Sth
day Of October, 1910, next, after publica
tion hereof, at II o'clock in the fore
noon, to show cause, if any they have,
why the said Administration should
not be granted.
Given under my hand. this 23rd day
of August, Anno Domini, 1910.
Geo. S. Drafts, L. S.
Probate Judge. Lexington County, S. G.
Published on the 24th day Of August,
1910, in The Lexington Dispatch. 48
The Lexington dispatch. [volume] (Lexington, South Carolina) 1870-1917, 1910-09-07
For Ss1e.

143 acres five miles north east of
Leesville, one good eight room dwell
ing with good we'll Of water; one ten
ant house, one good barn, three horse
farm open on place, balance in timber
and pastures, plenty timber to keep
place up; plenty running water
through place with mill site, public
road through place. This land is very
productive and will make from one to
one and half bales 0: cotton per acre.
For further particulars call on or adj
dress Vastine Taylor,
Leesville, S. c., R. F. D. 8.
The Lexington dispatch. [volume] (Lexington, South Carolina) 1870-1917, 1910-09-07
White Rock-W. w. Metz, G. u.
Richardson, r. P. Slice.

According to the action taken by
the executive committee, each execu-
tive committeeman is responsible for
the transfer of the boxes to and from
his voting precinct. If any executive
committee is unable to come Tor
his boxes, please notify the secretary
in time to express same to him, giving
name of nearest express Office.
Managers will find inc]osed in box
two blanks for making returns.
Please fill out and sign both, placing
one in the box and mailing the other
to B. H. Barre, secretary, Lexington,
S. c., by first mail. ,,
B. H. BARRE,
Sec. Lex. Co. Dem. Ex. Com.