Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-02-01
" Oh MA.

cloveSki rasi doloeeno, da Sc unici
2 vojno. kdor lista V zgodovini ali
clta o razvoju cloveSke rase in
nJenih druzabnih spremembah,
pride do %zakljuGka, da voina ne
doloca druzabnih form.
Dasi Sc prva doba GloveStva zgu-
blJa V tenn. vendar Sc lahko trdi,
da ljudje MISC bill vedno boieviti.
LJudJe MISC bill bojeviti V dolgi
dobi pastirstva. To dokazuieio
skupni izrazi irdoevropejskih ie-
zikov. IL tega lahko sklcpamo, da
Je bila DastirSka doba dal.jsa kot
druge, Xxi so il sledile, V kterih
naJdemo napredek V p~oljedelstvu,
trgovlni in %industriji.
V ~kasnejSih dobah vidimo. da
so lJudje Z orozjem Y roki skusali
obogateti: V vojni so zaplenili
suznje, zenske. domaGe zivali. ko-
vine blago in tito. NaStale so vol
ne med pOsameZnimi naSelbinami
In WASN'T. Kasneje so Sc zdruZili
zmagovalci 5 premaganimi V en-
narod in nastali so narodni boil.
Usak narOd je utrdil postojanke
oh p~relazih, cestah in ma morju.
da Je v%aroval svoj imetek. Zopet
kaSneJe so Sc naraScajOGe liudske
Skupine priCele druziti. mesto. da
bi Sc bojevale med seboi. so pa
pricele izmenjavati produkte med
seboj. NapoGila ie doba, V kteri Sc
je dOmnevalo, da je Rimu podlo-
zen YES svet.
Augustus ie trdno verjel. da
napoci zlata doba vesoljnega mi
ru. Zmotil Sc je, ker nj poznal OBJ
seznosti zemlje. Napacno .je v~erjel,
da je rimska moe podiarmila YES
svet, da reke, visoke gore in jeze-
ra oh katerih so bivali Slovani,
German in Peril in mad kterimi
je plapolal rimski orel. ~tvorijo
konec sveta. We Sc. dandanes. da
so sc tie iluzije Rimlianov pokaza-
lie kot navadna domiSljija. da so
Germani poplavili rimsko drzavo
in jo uniGili.
ri barbara. XII so ma razvalinah
rimskega cesarstva ustanovili -svoj
dom. so 10 stoletji ubijali drug
druzega in ustanovili krvave do
movine. Tako zivljenje ie bilo V
Srednjem veku. Vojna je cvetela
bujno in ie zrla n~ajboljSe moGi
narodOv.
Dasiravno so V dobi renesance
zOpet malo oziveli duhovi in pri-
cell blagodejno vpljivati ma mi
SlJcnje narodov. je ma drugi Stra-
nj strastnO stremljenje pc iznajd-
bah in %znanoSti zopet ozivel boz
nj duh. Razkritje zapadne Indie,
p~Otovanje V osrednie Afriko in
preplovba Tihega oceana so vZbu-
dill V Linden zOpet lakomnost. Be
Ii ljudje so Sc kali med seboi. da
bi vnicili rdeGo. rmeno in crno
raso. Stir stoletja .je trajalo to
klanje. V TEN medsebojnem khan
ju je pa bella rasa spoznala obsez-
most Zemlie. TembOli .ie bella rasa
Spoznavala velikost naSega plane
ia, t~olikorboli je Slo cvet.ie khan
je. rop in pozig. Narodi. ktere be-
la rasa zaniGuje kot barbara in in
ferijorna plcmena, poznaio belo
raSo lie pc nienih zloGinih.
Tia morska potovanja in kriza-
renje pc oceanih, ktere .je rodila
neizmerna lakomnost pc bogatSt-
WI, kterih so Sc vdelezili klatevi-
tel. cloveSki lovci in trgovci 5
cloveSkim meSom. to brutalno gi-
banje. Xxi Sc danes sill l.iudi. ia
ena polovica hoCe vnicit drugo. 50
morda nesreGne kcndicije. Xxi pri-
pravliaJo Gobo sploSnega miru, g
kateri Sc danes Sc ne more reel.
kedaj BIO n%apOGila.
Nobena drzava ne more danes
zahtevati absolutho ylado mad
morji in ocean,. Priiatcljska vez,
Xxi objema dandanes vse kulturnc
narode, nj morda tako o6ividna.
kot je %politicna nadvlada. Vendar
je pa tesnejsa in solidneiSa, dasi
| r~aZlicna. ker temelii Y Samem lru-