davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

taking from the height OF the "eaTef,
as becomingness requires. giving fuliness
~ sIenGerness TO the figure In manner
almost magical. And the manufacturer
Of dress fabrics has done his part, too,
n this beautiful appareling, for his prod
ucts assume position without coaxins or
compelling For ceremonious occasions
and evening functions my lady must go
as softly clad as if In cloud, Chiffon.
crepe. silk wolfe mousseline de sole. null
and net will cling closely about her.
seeming all too fragile to support the
rich, heavy embroidery or passemen-
.erie which embellishes them. Most love-
Nv will she find the new printed crepes
Or tussah silks, showing cashmere pat
terms in border effects, worked out with
delicate pastel tinting. or chiffon or net
oordered the border being made of tiny
gold or silver beadlike spangles, or else
wonderfully natural, great, soft-pefale'l
roses pink amber crimson stamped
Or r,ainted on the gossamer fabrics. The
deep skirt border, fifteen 70 eighteen
inches wide enhances the GrecIan effect
Of the present draped models, and the
narrower border forms TIE bodice. which
has ever SO slight a blouse above the
wide girde.
While the one-piece princess gown
10 far from being out of the running, q
very effective mode which is among the
novelties certain Of success is the sep
arate waist of more or less elaboration.
with skirt to match. so far material
goes The waist is draped or worn as a
foundation TO an overblouse of chiffon,
aet silk muslin similar fabrics. this
netne usually of contrasting color.
some of the loveliest of these garments
having the outer blouse not only of
contrasting color, but showing printed
pattern as well. an allover design of
embroidery sequins. Another varia-
ion makes the under waist of the fig
Ired material, while the yelling is plain.
Black chiffon or net is much used for
.hese yelled effects more frequently over
,olor than over white, although the mag
1ie combination is capable OF stunning
-esults when worked out by some one
who knows. In spangled fabrics the
manufacturers have surpassed themselves
N striving to give what Will be most
beautiful for the yelling fad White or
oalest blue messaline de sole shows a
PATTERN border worked out with moonlight
oaillettes. Iridescent spangles, brilliant
As the plumagt of the South American
oaroQuet CLEAN on bronze chiffon. which
TO be draped over amber satin. Gun
metal disks border gray crepe as soft in
lue as the breast of ID dove. And IL
one does not care for glitter there are
many embroidered novelties of the semi
transparent order.
To look over samples of trimmings for
,vening costumes at present is like look
ns through caSket of beautiful jewels.
Certainly there are gold, silver and gems
galore which have all the sparkle and
slow Of the genuine articles. even if they
would not pass an assayer's test. Very
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

be III the van Of fashion this
spring one must have the hair
arranged in either a Roman
Il twist or Grecian braid; also
one must be quite frank and
nabashed In adding plenty of borrowed
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

EVER was Greek
z o d d e S S more
gracefully arrayed
in flowing drapery
than is the woman
Of fashion Of the
present day when
she is in full dress.
Under the hands OF
the skilled artist
beautiful materials
fall II artistic
folds, lending to or
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

tresses to thc one which nature has
given, generously, perhaps, III The be-
ginning, but probably woefuily depleted
from marching, waving, overheating
with pompadours and rats. one advan-
tage to be gained from adopting the new
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

Simplicity of cut seems TO be the key
note of formal-wear costumes on which
Paris has set the seal OF approval, put
il is an artful simplicity requiring the
hand of an expert To make IL SO dtlo-
sether charming. Take, for example, the
lovely toilet Of paleSt water-sreen satlh
meteor pictured Let no beholder deceive
herself into ina ginning that IL ever assumed
those delicious folds and swirls without
much forethought and care going 10 theiI
DEVELOPMENT. The skirt Is clinglnS JUST
where the figure shows the most Srdceli
outlines and spreads out at the back IN
a sweep that is almost sufficient 10 De
dignified by the title Of train The waist
shows very little of the satin. a VINE
band of antique lace Is lald across lhe
full front and elaborate embroidery snow
ing fern leaves in gold and green beads
and spangles on d net foundation passes
over the shoulders, suspender lasnioh
the ends back and front, being heid py
the wide folded girdle of the satin with a.
large buckle of the beads at the right
side From this depends long end OF
the satin, slightly stiffened by an In
terlining, and over 1t hangs a shorter
end of the embroidery. The short double
puff sleeve Is Swallowed by gold and green
bead fringe depending epaulet FASHION
from the embroidered band. Again the
Paris designer exhibits happy idea II
the Ieaf,ike bow Of rose pink velvet
This toilet is worn q stole of black
marabou, lined with rose pink satin.
Gloves of suede or glace kid, which
can be wrinkled to conceal any dehclen-
cies or stinginess of nature, will still
be the favorites with the thin girl. but
for the one who has beautifully mod
eled arm the silk evening glove is the
most becoming of hand coverings as may
be imagined from the accompanying pic
ture The gown illustrated for which
the gloves form an accompaniment, is
one in which a triple yelled effect is pre-
scented with the most successful results
The foundation is closely fitted slip of
pale pink satin. Over this goes an equally
plain but slightly fuller slip of violet
silk muslin, and finally the beautifully
draped outer bodice and skirt of pale rose
chiffon BY this blending Of the colors a.
wonderful shimmering. cfangeahle hue Is
obtained, the chiffon being rose colored
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

adopt the new millinery unless one also
adopts the new hairdressing and vice
versa The spring hats look charming
pofsed above the tirecian braid or Roman
turhan. with the fuller dressing they are
quite impossible. Coiffures which look
and odd to some when seen
hatless assume instant beauty when half
hidden by turban or helmet.
One Of the styles of hairdressing which
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

which forms the rest of the toilet NO
one but a French artist in sartorial mat
ters would have conceived the happy idea
of placing it there. For dinner or re-
ception costume this is without COMPARE
Evening star. [volume] (Washington, D.C.) 1854-1972, 1910-02-05

The close sleeve of very sheer fabric
gives the effect of a bare arm. Coming
well over the hand as it does. no glove
The Brunswick news. [volume] (Brunswick, Ga.) 1906-2016, 1910-12-14
Ore Lot
Alarm Clocks
81 Value at
40 Cents
NOTICE.

100 miles TO attend this great sae " e ns
Jewe Diamonds, Watches Clocks sver~ae ano ". '"''
IN the NEAL %
The Goods the prices
The Brunswick news. [volume] (Brunswick, Ga.) 1906-2016, 1910-12-14

We have sales people to attend your every wish
and child can buy safely a grown person.
Everything will be marked in large, plain. blue tg-
ures.
The Brunswick news. [volume] (Brunswick, Ga.) 1906-2016, 1910-12-14
JEWELRY MERCHANTS

JEWELRY
From town country wishing
between 10
trade It must be turned into money
The Brunswick news. [volume] (Brunswick, Ga.) 1906-2016, 1910-12-14

Of scns~Gs or r."
uew aofs2 adms instance the A
The Brunswick news. [volume] (Brunswick, Ga.) 1906-2016, 1910-12-14

appreciate " NO''
s..,. vou hut will Of the Great Vaues'
The Brunswick news. [volume] (Brunswick, Ga.) 1906-2016, 1910-12-14

One lot natural flower hat pins, $1.s0
and 81 values, to go at ........-...
One lot cut glass puff boxes, sterling
silver tops, IS values, to go at :...
One lot sterling silver comb and
brush sets, $12 values, to go at
Child's sterling silver knife, fork and
spoon, ETC., Sc values. to go at 49,.
Best nickle silver comb, brush and
mirror sets, $12 values, to go at
Cut glass bowls, $3.50 values, to go
at -. -. -. -. ..'''
Silver deposit cologne bottles, S2'oo
values to go at ..................
Sterling silver thimbies, soc values,
to go at - '''''''''''
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
S0CIALISTICNI KOnGRES.
PiSe Drskar.

Dne ID. maja je zaGel zborovati
V Chicagu. Masonic Temple ".
kongres socijalisticne stranke V
Ameriki.
Ia ia kongres ie bilo naznaje-
nih okrog l25 delegatov. To pot
smo ma kongresu - prvic Ego
dovini jugoslovanskega sociiali-
sticnega gibanja Ameriki = kot
celota. zastopani tudi jugosloYan-
ski socijalisti: Slovenci. Hrvatje.
Bulgari Srbi in Macedonci. Ia
stopala sta jih Dimiter Ekono-
moff in Milan Characteristic.
Dosedanja ustava in ustroj
soc. stranke je bila taxa. da tuie
govorecim organizacijam nj bilo
mogoce razvijati kakih funkciio-
narnih pravic, in to Z enostavnega
stalisca: ker Sc kot takih sploh nj
pripOznalo. Celia organizacija lie
slonela ma sistemu elektoralnih
okrajev in SO Sc Zato vse. brez IL
jeme, smauale IA ''angleske".
Stem Sc je socijalisticno gibanje
" Ameriki nacijonaliziralo, Ge-
muir sc je hotelo pokazati anne
IiSkemu meScanstvu. da to giba-
ME nj "tuja doktrina".
kOt logicna posledica nacijona-
liziranega gibanja je bilo. da so
Sc vse akcije stranki reScvalc
notranjem jeziliu - angleSci-
nj.
Toda cas- ie pokazal. da Sc ic
Stranka prijcla napacnega siste-
ma, Xxi ie nakvar cclemu gibanju.
Po elektoralncm sistemu. Xxi ic
omogoGeval iluminacijo izraz ma
cijonalnega gibanja, je bill vsak
posameznik prisiljen, &c ie hotel
spadati k stranki, vstopiti V branz
njegovega okraja: izjeme so bile
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24

odborniki bi takoj sedeli ieci.
Seve, $ trusti je drugace. Danes
Je V republiki Sc mnogo liudi ne
umnih, ne zavedaio Sc svojih po-
hticnih pravic. Pri volitvah cd
loci denar in ne zavednost. Potre-
ben denar Ia volitve pa dajejo
trusti. Trusti so politiGno Sc mo-
cni ker ie ljudstvo neumno. IL
tega Sledi. da Sc trustom ne SINE
zameriti nihce, kdor ina drzavno
sluzbO, ali pa ce je njegova sluzba
odviSna od volitve.
Zdaj delavci menda razumete,
zakaj Sc trusti postopa milostno.
Ako Sc ne razumete povedati je
treba jasneje: Radi Sklcde leGe
glasujete pri volitvah "a kapitali-
Sticnc kandidate, meSto da hi po-
metli kapitalisticno druhaljo in
izvolili V pOstavodajne zastope in
JAYNE urade socialiste - svoie to-
variSe delavce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24

Xxi MISC bill zmozni angleSkega je-
zika, pa so bill prisljeni TEN
slucaju vstopiti angleSki klub.
branz. so bill vSled nerazumljivo-
sti cimdalje mani interesirani V
gibanje omega okraja med TEN ko
so sc po drugi strani cedalje bolj
druzili rojaki, ki SO imeli svoj
branl drugem okraju. Seveda
nj bilo glede strankinih trans
akcij tudi Y teh branzih mic bolje.
ce nj bill slucajnO kdO V branzi.
ki je mogel tolmaGiti poslovanje
raznih odbOrov, ekSekutive it'd.
IL meseGnih poroGil, ktere dobe
vse branze pogled.
To nerazmevanje cestokrat
povrSno razlaganje o akcijah
skupne nacijonalne strankc je ro-
dilo nezadovoljnost med tujego-
vOreGimi organizacijami, in Gesto-
krat so Sc cule pritozbe zahte-
vami avtonomije "a tujegovoreGe
organizacije, ki 81 morajo itak
skrbeti "a syojo literature, pro-
pagando it'd. vzlic temu, da pla-
Gajo prispevke enake onimi. Xxi
jih plaGajejo anglcSke organiza-
I cije.
IL vsega tega je bilo razvidno,
da Ia siStem nj pravicen; kajti
nemogoce je - in nepravicnO Z
narodnostnega - kulturnega sta
liSGa . iluminirati (izrazati) ma
cijonalno gibanje ma konto tuje-
/ govorecih organizacij, ne da bl
slednji imeli tenn gibanju svoje
kulturne pravice - avtonomilo
"a organiGni razvoj tega naciio-
nalnega gibanja.
Vsakdanja praksa je pokazala,
da Sc poznejsi naselJenci ne dado
po meSati kar tako angleSkiml
organizacijami, zlasti ne poll
ticnimi: In ce prav so lett strogo
marksisticnega duha. IL vsega te
ga sledi, da Marksov rex: "delav-
ci vseh dezela zdruzite Sc ne
pomeni. maj Sc zdruzijo angles
kin. irskih. nemSkih. francoskih
it'd. organizaciiah. ampak MAJ sc
Zdruzijo organicnem smlslu V
organizacije njih narodnosti. ce 5e
SluGaj tax. da hi drugacna druzi-
tev organicno ovirala razvoj -
pred vsem: iStcga naroda. in V
drugem oziru razvoj celote. - ~
merika je sicer res konglomerat
= ljudske meSanice - jeZikov; toda
assimilacije, to je spojenje in
vsprejettje skupnih seq in jezika
Sc vrSi stopnjevanje, po genera
ciach. Zato so narodi. Xxi so Sc pre-
je selili, tudi preje pomesali, tako,
da danes tvorijo del Amerikancev.
To so bill Francozje, Nemci, lrci,
Anglezi it'd. Zato tudi zapazimo,
da oni tvorijo danes del angleske
soc. stranke kot Amerikanci. Am
pax slovanSkimi i romanskimi
narodi je drugace. Oni so Sc "a
cell seliti Sele zadnjem cetrt sto-
letiu. torej Sc nimajo svoje ge-
neracije. In prav to ie vzrok, ki
jih opravicuje do avtonomnih pra
vie sociialiSticnem gibanju tu
kai.
Mi sami. XII smo imeli iste IL
kuSnje. smo bill mnenja. da bo
to zadevo reSil ze prezadnji kOn-
gres. stvar Sc je zavlekla, brz-
cas- zato. kcr je bilo med tujego-
vorecimi organizacijami premalo
zanimania Ia odpravo tega nepra
viGnega Sistema.
To pot pa ie vzela oskrbo gle
de tega vpraSanja. ki sc ina raz-
pravljati ma tenn knogresu. fnska
organizacija. Ia organizacija, ki
Steje mad 5000 clanov. ina ma
glavncm Stanu Stranke Svojega
prevajalca "translatorja y kteri
pdSrcduje med glavnim uradom
in finSkimi organizacijami potom
finskcga ccntralncga odbora V
finskem iczibu. TIE konceSijc Jim
ir morala stranka pripoznati med
dobo kongrcSa potion rcfcrcndu-
~ H.. l.; :,. r;,,.I., ,,,.,,,,,;.,,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24

Vsled tega so finski sodrugi po.
tom svojega "translatorja" izde-
lali ma podlagi prebitih skuSenj
resolucijO, Xxi zahteva, da Sc naGin
elektoralnega organiziranja cd
pravi, ter da Sc da priloznost VISA
kemu narodu, da Sc organizira v
Svojih skupinah; dalje, da Sc mi
Ia zanjc prispevke vsaj Ia 500
in sicer ozirom ma to. ker 81 skr-
be IN Svojo propaganda.
Da Sc to mnenje zagovarja ma
kongreSu od vSeh prizadetih oga-
nizacij skupno, so poslali finski
sodrugi resolucijo ma vse toza-
devne organizacije pozivom IA
predkonferencio. Sad tega poziva
ie bill, da Sc je 13. in II. maja W.
Sila predkonferenca tujegovoreG-
nih organizacij ma $50 +. Wa
Shington ST. Y Chicau; to je ma gl.
Stanu soc. Stranke.
Dmevni red predkonfercnce. ma
kteri so bill zastopani Polaki, Lit
vinci. Hebrejci, Finci. Jugoslova-
nj, Cehi in RuSi, ie bill sledeJi:
L. Organizacija in znizanje me-
Secnih prispevkov:
p Ostranitev vSeh tehniGnih
ovir "a razvoj tujegovorecih or
ganizacij;
b. IaStopniStvo tujegovorecih
organizacij ma strakinih kongre-
sih in nacijonalni eksekutivi 5
pravoci do doloGb:
A. IniZanje mesecnih prispev-
kov sluGaju. kjer sta moz in ze-
ma organizaciji. ma polovico;
81 Da vSaka tujegovoreca or
ganizacija spada k skupni - ma
cijonalni organizaciji soc. stranke
Ameriki;
g. ProSto naSeljevanje IA vse
narode;
~ Strozja discipline V stranki :;
s. StaliSce stranke napram
Employment agencijam:
81 Naturalizacija.
KakSno stalisGe bo zavzel glede
teh took kongres. Sc danes Sc ne
We. V kolikor je nam znano, da
bodo te tocke naSle mocno zago-
vorniStvo ma kongrcsu.
Ia mas, jugoslovanske socijali-
ste, ki imamo pred seboj veliko
delo ma svojem polju - "a orga-
nicno zdruzitev jugoslovanskega
proletarjata. Xxi maj hi bill del: pr
vic, krajevnega della in imena -
in drugic, kot del mednarodnega
socijalizma - so tocke o odpravi
elektoralnega sistema "a organi-
ziranje tujegovorecih organizacij
in znizanje mesecnih prispevkov
- zelo vaznega pomona; kajti cd
reSitve tch took zavisi naSe delo.
he prvi dan Sc je pokazalo ma
kongresu. da Sc vecina delegatov
strinja 4 mnenjem tujegovorecih
organizacij glede odprave doseda-
NIGGA sistema organiziranja, dasi
tozadevna resolucija nimajo pra-
vo glasa, to je glasOvanja, je upa-
ii. da Svojimi govori in sugesti-
iami pridobe kongres ma svojo
stran. zlasti ker tudi dosedanja
eksekutiva ne izraza TEN oziru
nobenih principijelnih nasprot-
stew.
IL tajniSkega porocila, Xxi ga je
podal sodrug Barnes je razvidno,
da stranka rapidno raste. Pridru-
lilo Sc il je mnogo dobrih delav-
cev. Tudi V financijonelnem oziru
Sc kaze napredek, vzlic temu, da
ie stranka oh raznih slucajih pod
pirala ekonomSko borbo finan-
ciionelnimi srcdStvi. Y tch Sluca-
iih sevcda naivcc potom taSopi-
sia. To Sc jc storilo MckeeS
Rocks. Philadelphia in New Yor-
ku. V drugih slucaiih ie stranka
aktivno nastopila tudi V zadevi
politicnih begunccv, ktere je pre-
ganialo zvczno drzavno pravd-
niStvo. kakor sluGaju De Lara in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
Stew. (NO.) III.
SplOSen pregled.

OPlVoCH lCylCu.
- Vojni proracun "a leto 1911
znaSa Stiristo milijonov dolarjev.
To je pet dolarjev ma glavo, ali
% dOlarjev ma druzino.
Malenkost - 400 milijonov "a
norilne priprave, ki ne morejo
kOristiti nikomur. To ogromno
Svoto plaGa ljudstvo "a stvar. ki
ljudStvu ne more koriStiti nikdar.
Menda nihGe ma Svetu nj tako ne
umen. da verjame, da vojna ko-
riSti ljudstvu.
V vojnih pripravah Sc zrcali
COLA blaznoSt kapitalisticnega Ii
stema.
Mi potrebujemo kralja" je
dejal zadnjiG predsednik Erie ze-
leznice. Mi verjamemo. da ameri-
ski plutokratje zelijo kralia -
vSi, od prvega do zadnjega. Ali
zviti III prekanjeni so kot lisica.
radi tega tudi nocejo vsi poveda-
ii Svoje skrivne zelje javno. Da
je to resnica, doka2uje dejstvo.
da kapitalisti mozijo svoie hGere
blaziranimi in zadolzenimi ev-
ropejSkimi baroni, grofi in llnezi.
Dajejo velikanske dote - brojeGe
miliionov dolarjev, katere so IL
preSali IL ameriSkega liudstva.
Ali plutokratje maj 81 ne domi-
Sljajo, da bodo njih tajne zelie
vspele kar tako. Ma strait "a re-
publiko stojijo delavci in kmetje
splOh zdravo in krepkO liudstvo,
ki Sc nj skozinskoz duSevno in te-
lesno gnjilo kot plutokracija
- Zdruzeni kapitalisti zdaj bo-
cato zanjejo Ia casa Taftove u
prave in smejoc spravljajo pro-
fit podobi mastnih dividend V
-SyoJc lLalhe. do katerih so po njih
mnenju opraviceni. ker so prispe-
vail IA volilni sklad. Taft je da-
nes lie Sc nekak Sofer trustov in
vbOga ponizno. kar mu zapovedo
njegovi gospodarji. Da je Taft
danes predsednik. Sc imamo pa
zahvaliti diGnemu" Rooseveltu.
ki sedaj kot nekakSen dvorm Sti-
felpucar' kolovrati po evropskih
dvorih in Sc klanja knezjim mu-
mijam. ker ga je oznacil ameri-
skim kapitalistom "a moza, XII ne
bo kali vode trustjanom.
Roosevelt je toliko odgovoren V
moralnem oziru Taftovo uPravo
kot Taft. Zdaj pograbijo trustjani
vse, kar zagledajo njih grabezlji-
We, pozreSne in lakomne oci. MOI
ma Professionalism stolu Z yedno
smehljajocim obrazom gleda to-
po ia PRIOR. Roosevelt pa inte-
resu kleceplazne umetnosti vseh
bedakov in idiotov gostuje V Ev-
ropi.
Polastitev ozemlja tako Hvanih
menSkih zemljisc ma Filipinih.
20 trustu Ia sladkor, h kateri sta
prikimala generalni pravdnik Wi
ckesham in predsednik Taft, Sc
tudi lahko priSteva med rope, XII
so sankcionirani od zgoraj
Kaj ne7 Trust IA sladkor je o.
pravicen to teh zemljiSc??! Ia
kaj so pa Zdruzene drz. placale
visoko odkupnino "a ME? IakaJ?!
To je biia navadna pogodba,
katere ne razumejo norci, XII Sc
verjamejo bedasto kapitalistic-
no pravljico. da je ameriska re-
pub!ika vdrla lie interesu KRIS
Ganske civilizacije ma Filipinske
Otoke.
- Pred nekaj dnovi je zvezni
sodnik Lacombe New Yorku "a
ukazal. da mai American Sugar
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
Chicago, ILL.,, "a. maja May, 1910.

naklonJenl. Ako bl JurlJ branll
svojo druzino i'll prepustil oGctu,
maj stori, kar hoce, bi bile Sanse
"a MEGA ugodnejSe. AngleSki par
lament bi gotovo ne bill dovolil.
da Sc ga radi tega ne SINE priznati
prestolonaSlednikom, ker je poro-
ell hcerko navadnega admirala,
Xxi nj kraljevega rodu.
Tako je pa novi angleSki kralj
$ svojo zeno in svojimi otroci zvr-
sill tax podel in nick elm, da hi Sc
ga sramovala baraba zadnje in
najnizje vrste.
- Avstro ogrski konzul Gle
velandu. o. trdi, da vsaki meSec
vbijeio ohajSkih plavzih, jek-
larnah in zelezarnah cd 500
avStroogrskih drzavljanov. maj
MANI 1900 pa ranijo. To je tekom
enega leta 1000 mrtvih in $4,000
ranjenih avstriiskih drzavljanov
eni Sami drzayi amcriSke repub-
like.
PA to nj povedal socialist. Mar
wee ie to dokazal konzervativen
zaupnik nazadnjaSke drzave.
Delavci! Ali Sc sedai dani va
Sih mozganih? Mar umevate. da
vas morijo V ameriSkih delavni-
cah, kot memo zivino klavnicah.
Mar bodete vzlic temu iasnemu
doka2u Sc ostali topi in Sc ne bo-
dete pridruzili socialisticni orga-
nizaciji?
Koliko dokazov Sc potrebujete ?
- Ako grabezi (graftarji) V
ilinoiSki zbornici ne prenehajo $
svojo spovedjo podkupninah ir
drugih lumparijah, ne bo ostalo
toliko poStenih zakonodajalcev.
da hi glasovanjem spodili ne
poStene IL zbornice.
Ialostno. pa reSniGno. Taxi so
poslanci, ki so bill izvolieni po
wolff kapitalistov.
- Tudi Anglia ina svojo ka-
tastrOfO Z prOZnim ucinkom v
premOgokopu. V Wellington rovu
pri Whitehaven Sc je vnel plin in
provzrocil straSno nezgodo. Mad
sto premogarjev je mrtvih.
Moloh kapitalizem IRE in mort
povsod. Dokler bono imeli kapi-
talisticno cloveSko druzbo. V ka-
teri drvijo in Sc pehajo ljudje "a
profitom, bono imeli tudi nezgo-
de straSnimi posledicami.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
o angleskem kraliu Juriju

- o angleskem kraliu Juriju
}. XII je Scdaj zascdel prestol. pri-
povedujejo. da Sc skrivoma po-
roGil hccrjo nckega admirala. '
tenn zakonu je dobil tudi otroke.
4 .Jurii jc zavrgel zeno in svoje
otroke. ko je priSel do "prepri-
Gania'. da bo nekoc zasedcl kra-
lievski prostor.
Tia dogodek je provzrocil. da
ina med zenami mnogo sovraznic
in da mu mozki tudi MISC prevec
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
= Pred nekaj dnovi je zvezn

- Pred nekaJ dnovl Je Zvezhi
sodnik Lacombe V New Yorku "a
ukazal. da mai American Sugar
Refining Co." (trust "a sladkor)
prinese poslovne knjige ma sodis-
ce. Trust IA sladkor je pa ma ia
poziv vljudno ali oSabno - kak-
Sne izraze je rabil, nevemo - de
ial. da Sodniku ne gredo poslovne
knjige mic mar.
Kai ie pa sedaj storil sodnlk
Obsodil je trust ma globlco ooo
dolarjev radi zanicevanja sodisca.
Vzemimo nasprotno. Sodnlk Dl
zapovedal mesto trustu kakSni
uniji (strokovni delavski organl-
zaciii) mai prinese poslovne knJl'
&c ma sodiSce. Unija bi Sc zoper,
stavila. Kai bi sledilo temuY Vsl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24
Ne sodite liudi DO

Ne sodite ljudi po besedah,
marvec po delu", je bivSi pred
Sednik Roosevelt pripoyedoval
Norvezanom.
No, ce ie tako, Roosevelt je re
zdavnej soien.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24

49, Il!
ma stevilko v oklepaiu-
vi Sc nahaia poles va
sega naslova. priiepiie-
mega spodai ali
ma ovitku. Ako (142)
10 stovilka
tedat vam 8 prihodnjo
stevilko nasega lista po-
tece narocnina. Prosi-
mo Ponovite 10 takoi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24

- Pridigarji metodistovske GER
kve Cincinnatiju apelirajo ma
vse duhovnike V republiki, da mai
protestirajo prot pretepu dveh
PROFESSIONALISM pretepacev - ro-
koborbcev.
Res srecni so ii pridigarji, XII
MISC V ameriski republiki, kar bi
obujalo njih nejevoljo. kot roko-
borbo dveh dusevnih pritlikavcev.
Ako bi Sc slo IA vojno ameriSke
republike 4 kakSno drugo evrop-
sko ali aziatsko drzavo, tedaj bi
pobozni pridigarji ne protestirali,
marvel bi prosili "neskoncno mo-
drega usmiljenega in vsegavedne-
ga" BOga. da bi naSi armadi po-
delil zmago.
Brumni" pridigarii tudi ne
protestirajo proti kapitalisticnim
umorom. Ne ugovarjajo proti ka-
pitalisticnemu gospodarskemu re-
du. Xxi je kriv. da so poStene zene
in dekleta primorane It'll V hiSo
sramote. ako nocejo poginiti la
kote. Ne protestirajo tudi proti
morjenju otrok po kapitalistih V
tvornicah. katerim je primeri
bctlehemski detomor mic.
Da, da, pridigarji grmijo proti
maIim greSnikom, velikim Sc pa
klanjajo. Veliki greSniki imajo
polne moSnje denaria. mali pa
mic. To pove jasno. zakaj pridiga-
rji grajajo le male greSnike.