Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-01-25

disco. Situvacija angleSke armada
ie bila grozna.
Popoldne, ko je divjala najhuj-
Sa bitka, je pa Gates lezal V tabo-
|ru pri Bemis Heights 2 IL tisoc
puntarjev. ne da hi ganil in sci
Arnoldu ma pomo6 in tako Z enim
mahlejem zdrobil ali pa zajel an
gleSko armada. Arnold je prosil
pOnovno "a pomoc. Pa Gates je bill
gluh "a take prosnje. Proti veceru
Sc je Arnold V redu umaknil V ia
Dor, ko je videl, da mu Gates ne
ola pomoGi, ker Sc .je bio bait, da
ga zajame angleSka vojska, ako Sc
oddalji prevec cd tabora. Vsled
omahljivosti Gatesa je ostal Ia
vspeh puntarjev, kterega belezi
zgodovina kot bitka pri Freema-
now farmi, brez vsakega vspeha.
Vspeh je bill lie moralicen. Pun
tarji so spoznali, da so vzlic slabi
oborozbi V bitki ma odprtem polju
kos izurjenim in dobro oboroze-
MIN angleSkim vojakom.
Arnold je hudo ozmirjal Gatesa,
ker mu nj postal zahtevane pomo-
ci. In posledica? Gates je Arnoldu
odvzel poveljstvo in odlocil, da
ina oditi V Philadelfijo. Arnold
Sc .je pa temu uprl.
kOsGiuSko je po bitki nadalje-
val Z utrdbami in jarki "a strelce.
Dne sedmega oktobra III je cd
.loGil Burgoyne naSkoGiti utrdbe.
Spoznal je, da ga bodo puntarji
obkolili Z utrdbami, ako Sc ne cd
loci IA naSkoK in ne pozene pun
tarjev V beg. Izbral je najbolj
izurjene in pogumne vojake. ka-
kin 14-l500 MOI ,kterim je dodal
tudi nekaj topniStva. To Geto .ie
vodil sam. Predstrazi, XII je stella
priblizno 500 MOI. je pa zapovedo-
val Fraser.
komaj Sc je pricel gibati proti
taboru. re so ga razkrili puntar-
ski s%trelci. Xxi so priGeli takoi po-
Siljati smrtonosne kroglie IL svo-
jih skriviSc V 6eto. Ko so pricele
pokati puSke, SO hiteli ~puntarski
s%trelci pod poveljstvom Morgana
ma pomoc, Xxi SO Z vso silo napadli
desno krilo angleSke cete, puntar-
ska mrlica je pa napadla srediSce.
AngleSki vojaki so Sc borili srcno
navduSeval Jill je Fraser, kterega
je bio videti povsod, kjer je bila
najvecja bOjna gnjeca, dokler ga
nj kroglja IL puntarske puSke Ia
della V prsi in ga ranila smrtno.
Mejtem casom je Arnold Skri-
pale z zobmi gledal bitko, ker mu
nj bio dovoljeno vdeleziti Sc boja.
Nakrat je zasedel svoiega konja
in jahal V bojno vihro. Gates je
postal IA MIN castnika, da ga
vJame in privede nazaj tabor.
Adj kdo DO Arnolda v.jel V bitki?
Ko SO puntarji zagledali Arnol-
da, preSinil Jill je nov bojni duh.
Pozdravljali so ga cd vseh strani
in drill prot angleSkim bojnim vr-
STAN kot vihra. kteri Sc ne more
vstaviti mic. Arnold ie jahal gorin-
dol. Dajal povel.ja. in nj Sc zmenil
Ia kroglje Xxi so paddle gosto kot
toca okoli NIGGA. Povsod je bill,
kjer je pretila nevarnost.
krvOlitje je bio grozno. Angle
Ii 50 Sc umikali, Ia mimi so pa
pritiskali puntarji. V TEN groz-
mem klanju. kteremu je Sc lie tema
naredila konec, je mlad in ranjen
heSki vojak Y sluzbi angleSke tira-
nije ustrelil Arnolda V nogo in
vbil njegovega konja.
Burgoyne je pc tel bitki spo-
Znal, ola Je nJegov polozaj obupen.
Ibral je svojo vojsko in Sc umak-
nil V Saratoga, pustivSi ranjence
in bolnikc V taboru.
' Saratoga je naletel slabo. Ia
petami so mu bill ameriSki pun
tarji, ma drugcm bregu reke je pa
taborila mocha vstaSka ceta. Xxi
mu je branila prehod. Easel je Y
past.
AmcriSki %strclci so vbili vsake-
GA Ii in sci M Nnln L rnLi Izuzn-