Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-05-24

o'N" we're Je TAX fetish
zem, to Je obozevanje neke podo-
be, Xxi predstavlja ravno nekai me-
razumlJenega, neznanskega. groz-
mega, ali tudi naposled g~roteskne-
ga Be danes zasledujemo fetish
zem pr zaostalih divjih narodib.
V boJu s prirodo Sc razviiaio
clovesk cut, cloveSki razum. IA
kor nitro clovek spoznava prikaz-
nj V prirodi, Sc .iih wee ne boil.
groza mine, in Z MO Sc zozuie pre-
moe efekta, premoc 6uvstva mad
razumom. Tako lahko reGemo re
sedaJ: prvi sovraznik we're lie ra-
yum. Vidimo, da .ie torei najnizii
dusevnl temelj we're. Guvstvo "a
vlsnosti cd premogoGne prirode,
kl Sc V teku razvoia cloveSkega
una premeni cuvstvo zavisno-
ST., poniznosti in p~okorSGine do
neznanSkega, velikega, vsegamo-
gocnega bitja. Il naprcdkom Glo-
veSke omike stopiio prirodne sile
V ozadJe, i'll storila Sc je predsta-
vltelJica cloveSke druzbe. drzava.
Pod ME okriljem Sc raavije dru-
zlnska %ljubezen, rodovna ljubezen.
lJubezen do rodnih tai. tovariStvo
V bOju, zveStoba in razlicne last
nosti ma cloveku. XII sc Gislajo in
upoStevajo povSod. kier prihaia
tloveSki rod do omike. ter tvoriio
temelj sozitju cloveka.
V judaizmu vidimo temelini
motiv we're: zavisnost cd enega
vSemogocega. strahuioGega. groz-
mega bitja; Y krSGanStvu Sc dviga
izmed cloveSkih laStnosti kot pr
Va in najviSja: liubezen do biz
MEGA, cuvstvo. ki Sc ie morale
r~azviti vslcd spolne, materine in
otrOGje ljubezni, poleg cuvstva
grOzote in z%aviSnosti V cloveku. z
s Svojo silo. - Ljubezen tvori
tako drugi SeStavni element we're.
! Clovek V boju $ prirodo pove-
cuje svoje moGi. blazi svoia cuvst-
va, razSirja svoi razum, in vlada-
joce postaja hrepenenje in strem-
ljenje pc viSjem, pc boljSem: cuv-
stvo sreGe. iskanje sreGe. Kakor
. .ie nastalo pri Gloveku Guvstvo "a
v~iSnosti IL razmeria z vsemogoGno
prirodo. kakor ie cuvstvo ljubezni
nastalo IL dotike med ljudmi. tako
ie nastalo cuvstvo srece IL strem-
ljcnja po visjem in boljsem. je IL
RAJ egoizma. ljubezni do samega
Sebe. In to je tretji sestavni del
we're.
Vidimo torej. da sloni vera ma
treh velikih gonilnih cuvstvih: ma
cuvstvu ZaviSnosti cloveka Cd pre-
mOgotnega bitia izven MEGA. cuv-
Stvu ljubeZni V vezi cloveka $ Glo-
vekom in cuvstvu sreGe, hrepenen
ia pc PoviSanju samega sebe. Kjer
ia Guvstva prevladujejo, tam pre-
vladujejo tudi vera mac clovekom
in vera je bila V teh treh sestav-
nih glavnih delhi gonilna moe
cloveka k omiki. Tudi danes two
RHO najveGji del Guvstev V Glove
ku imenovana tri glavna cuvstva,
| zato Gloveka Sc danes vlada maj
boil n
S stopnjevanjem cloveSkega ra-
yuma peSa in jenjava cuvstvo "a
visnosti cd prirode, z~avisnosti cd
vsegamogoGnega bitja, cato two
rita vsebinO we're pri modernem
cloveku ostali dive Guvstvi. to ie
tuvstvo ljubezni do bliznjega IN
Guystvo sreGe. Lahko bi rekli. da
Sc locita V stopnjevanju teh cuv-
stew stare krSGansko svetovno ma
%ziranie in moderno svetovno ma
ziranje, XII Sc izraza tudi V social
! Emu. Tam pred vsem cuvstvo "a
visnosti. tn Guvstvo bratske lju-
bezni in enakosti ter hrepenenJe
20 sreci posameznika tloveSki
druzbi.
Kakor vidite. lahko imenujemo
socializem vero, blazjo in viSjo cd
! krScanstva. In zopet lahko porece-
mo: razum ie glavni in tcmelJm
x.:h l...r. ,rnrn hnhin Nnrn