Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-15
"PostenO zdSIuzeni" miIiOni,


a pozneje je 5 pridnostjo in skrb-
uostjo priSel do millionaire.
Tako navadno pravijo ljudje,
XII mic ne mislijo. In takih nemi-
slecih, .je Sc 90 odstotkov.
Kaj Sc pravi: poSteno z~asluzit9
Denar pOSteno zasluzi tisti, kteri
ga prejme "a svoje telesno in du-
sevno delo; kteri producira ali
stori nekaj, kar je v sploSno do
bro ali porabo, tOrej kdor uporab-
liza svojo delavno Silo. VSak della
wee, bodisi V t%yornici, rudniku.
ma planem ali kot klerk V proda-
jalni, pri pisalnni mizi, ali kiersi-
bodi da je na.iet in della IN mezdo.
poSteno zasluzi denar. Ali pa "a
mor delavec obogateti? Ste re
sliSali, da hi kteri delavec S svo-
Jim poStenim zasluzkom postal
veliki bOgataS recimo milionare
Koliko casa bi pa moral clovek de
lati. da bi poSteno zasluzil mill
on dolarjev? Kdor ina svoie mo-
zgane, maj racunal Recimo, de l.
ma ameriSki delavec povprcGno
50 ma dan: V resnici nj tako. kajti
ogromna vecina delavccv ina GO
tovo mani kot 81 in primero $ te-
mi Jih je jake malo, XII dobijo wee
kot toliko, vendar vZemimo, da je
povpre6na plaza -. Ako hi Sc to-
rel delavec hotel $ TEN z%asluzkom.
dvema dOlarjem Ia dan, prihrani-
ii jeden million. moral hi delati -
1868 let! lie pomislite, Toda della
ii bi moral nepretrgoma vsak dan.
V delavnlikih in OBJ mcclellan -
he hi smell "Stapati' niti zboleti
in tudi potroSiti hi ne smell niti
jednega centa celih 1868 let bi
moral liveti oh cisti vodi in IRA
ku, nakar bi Sc lie posteno zasluzil
Jeden million dolarjev! \ to je sa-
mo jeden million Kdor hi pa no
tel poSteno zasluziti iedno milijar-
do (tisoc miliOnov). da bi Sc lah-
ko meril Il Rockefelleriem. moral
bl pa OBJ reCencm ZaSluzku - ma
dan delatl blizo -- pOldrugi mill
on let! Recimo. da ie Adam zivel.
kakor nam pripoveduje pobozna
pravljica. in da je 5 tiStim dne-
vom. kO GA je bog zmesil IL ilovi-
ce. zacel dclati 5 - dnevnr place
in je to place dobival yes cas- do
danes. Sc hi revcz ne zaSluzil toll
ko, kolikoor ina Rockefeller.
Morgan, Hill. Pattcn ali kteri dru-
gi ameriSki m%ilionar.
Kdo je torej V stanu. p~ovspeti
Sc do velikega kapitala $ poSteuim
delom svojih rok? NihGe. So de-
lavci, Xxi Sc danih razmerah te-
kom dolgih let p%rihranijo par ii
soc dolarjev - in to je vse. Wee
nj mogote. Toda ~vprezeni so pa
kljub temu. dokler Sc ne zvrnejo
V grOb. Noben delavec. ce ina Sc
tako dobro place. kteri ina dru-
zinc, 81 ne more toliko'' djati ma
stran', da bi, ko So p%ostara in so
izcrpane njegove moci. lahko re-
KEEL: Stara leta BON pa prezivel
OBJ prihranku. -
Ma isti stopinji, kot mezdno de-
10, stoii tudi mala trgovina in o.
brtnija. Mali trgovec in obrtnik
sta ravnO TAXA reveal kakOr me
zdni proletarac: koncem leta, ko
%napravita bilancO. imata lie zgubO
In dolg pri velikih kapitalistih, cd
kterih jemljeta blago in surovine.
Pridobiti bogastvo. milione V da-
nasnjem profitnem sistemu zamo-
re lie tisti, kdor najeml.ie druge
Judi, da prot mezdi jennie Nth
produkt; in pa tisti, kdor speku-
Ira s cenami delavskega in far
marskega produkta. Ma ia nacin
Sc "zasluzi' million tudi V jednem
dnevu. Same majhen primer: Je-
den elovek ina tvornicO. Zanj de-
la 1000 delavcev. kterim plaza
povprecno 81 ma dan. Povprecno
produkcira dnevno vsak delavec
surovine ali dovrSenega produkta
v vrednosti 80: skupna vrednost
d~nevnega proizvoda $4,000. Cd