Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-05
klaVStVO in SOcialiZem

lIall of1h 'a'pf ho -
poroeal sodrug DIR. Tuna pc zelji
organizacije o referatu: DELAY
styo in socialism. Referent je ko-
hnkor mogo6e popularno pojasnil
pomen delavca in pokazal, kako
Sc je pojem "delavec' razvijal
donna pri "A ma Slovenskem in
kako je konGno priSlo do Sc Sc
danjega pojma "delavec' V dru-
9th kulturno in ekonomicno raz-
ntejsih dezelah. PoGetkOm je bill
mas delavec dninar, takorekoc be-
rae, XII zivi cd dneva do dneva, od
ust do ust. Obrtni delavec, cevljar,
/, mizar i t. d. Sc le smatral kot pO-
mocnik "Gsel", kot nekaj boljSe-
ga mad delavcem dninarjem. Kake
yzajemnosti med tenn delavci Sc
yeda nj bio in Sele ko sc ie otvo-
ria prva vecja tvornica V LJub-
ljani, so nastopili fabricni DELAY
eth. Ker Sc delavci V fabrikah
zdruzujejo V ve6jem stevilu ter
imamo enak %zivljenski polozaj,
enake potrebe in ellie, Sc je zbu-
dilo med mimi Gustvo solidarno-
sti. Moramo pa priznati, da Sc ia
Sustvo nj pri mas samordno vzgo-
iilo, ampak so ga prinesli delavci,
XII so bill pc svetu, IL tujine tudl
med mas: bill SO to .obrtni delavci.
Imeli smo torei delavce. DELAY
stvo kot celota pa postaneJo IL
posazemni delavci takrat, ko sc
zavedajo skupnih gospodarsklh,
politienih in drugih interesov.
Delavca karakterizira, da oprav
lila rocna della "a lastni zivljenski
obstanek. t. j. della. da St prehra-
nj. oblaGi in da ina njegova dru-
Una svojo streho. vse to MAJ
maniSi meri, da komaj zadoSca Ia
obstanek. Delavstvu nasprotl sto-
il k%apitalizem. Kapitalizem pred
stavlja.jo veleindustrijalci, vele-
trgovci in veleposestniki. Ii kapl-
~talisti so direktni nasprotniki IN
izkoriSGevalci d~elavstva. Nele-
industrijalec izkuSa $ kolikor mo
goee nizko meZdo produciratl kar
najvec mogoGe blaga i'll ga odda-
jati pc najviSji ceni. Veleindustri-
ialec torej stiska delavstvu zaslu-
eek. Drugi izkoriSGevalec Je vele-
trgovec, izkuSa ~prevzeti pc maj
nizji ceni blagc cd fabrike i'll pO-
setnika ter prodajati blago pc
najvisji ceni. Veletrgovec torej
visa ceno zivil. oblacil in stano-
vanja. Veleindustrijalec pritiska
torej ma mezdO. ia postaja Mia
veletrgovinar pa dviga ceno "a
nvljenje d~elavstva potrebnih
stvari. Veleposestnik izkuSa T. maj
nizjo mezdo kakor fabrikant pro
ducirati kar najvec mogoce zita
in zivil in pc p~onajviSji ceni pro
dajati. Ker pa je produkcija zita
odvisna od letine .kar nj odvisno
cd wolfe poljedelca in je n lett
ma prebogata, tako da IL zitorod-
nih dezel prihaja preobilo blaga,
medsebojna konkurenca MIA ceno
zita, tako da veleposestnik pre-
malo dobi. Zaradi tega izkuSajo
veleposestniki ceno zivil podra-
pIiti S TEN. da potion parlamentov
dosezejo nalaganje carine. t. j..
davek ma uvoz. Ako n. p. stane
kvintal omenjega zita ma dcbeio
X II in Sc mora placati X 8 carine
potem ina avstrijski v~eleposetni-
XII inozemci ne morejo dajati bla-
ga zardi carine.
Med delavstvom in kapitaliz-
nom tel trojni obliki nj mogo-
ca sprava. V interesu delavstva Je
kOlikor mogoce visoka media IN
kratek delaven dan, tako da mu
ostaja cas- "a potitek, odlastek in
izobrazbo, V njegovem Interest," Je,
da zivi in stanuje kolikor mogoce
ceno. V Interest," k~apitalizma pa
je, da .je media nizka in cena pri-
delkov kolikor mogoce visoka.
Tuka.j je kontrast direkten in Sc
ne da drugace izravnati. kakor
potem razrednega boja. Stremlje-
ME delavstva je torej V prvi vrsti,