Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-09-06
KerikaliZem ma
SpanSkeIn.

CT pc svojem casopisju, dopovedo-
vati svojim ovGicam, da je ma
Spanskem cerkev preganjana, We
IA teptana in da Sc ne godi v de-
zeli mic druzega kakor sam bozji
rop. Kdor lie koliGkaj pozna kle-
rikalce, We paG dobro, da sc Jim
SINE najmanj takrat verjeti, kadar
najbolj stokajo. o boju proti veri
sploh nj govora ma Spanskem, in
Sc lahko spoznava re pc TEN, da
pOdpirajo Canalejasa tudi zmerni
katolicani. o dosedanjem poloza-
ju pa a jake dobro pouGuje biv-
81 katoliSki duhovnik don Jose
Fernando V svoji knjigi "'DanaS-
MIA Spanija pod jarmom papest-
va
"Ko je Alfonzo MI. pc deset-
letnem vladanju %. novembra le-
ia 1885. predcasno umrl - pravi
Fernando - je bio vSe priprav-
ljeno 20 povratek absolutizma.
komaj je videl vatikan ma presto
lu pc avstrijskem naGinu pobozno
fenO, ko je z novo silo pritegnil
vijak esvoje moci. Pred seboj je
incl 10 let nedoletnosti bodoGega
vladarja, Xxi so Sc dali izrabiti.
V prvih letih regenstva in sre-
di navideznih uspehov psevdolibe-
ralizma (popaGena sploSna volil-
ma pravic in vpeljava civilnega
zakona, Xxi je b ilomejen ma to. da
je moral biti sodnjiski uradnik
navzoc pri poroki in jo zabeleziti)
in oh ogrOmni nepoStenosti Sega
stovih ljudi nj cerkev pozabila
skrbeti Ease. PriSel je leta 1889
takozvani zakon Alonsa Martinez,
kateremu Sc je dodalo nekoliko
priveskov "velikega demokrata"
Canalejasa, S katerim ie mrtva ro-
ka dobila pravicO, razSiriati Svojo
posest Z nakupom in dedSGino, ali
pa jo poljubno prodajati. Isti psev
doliberalni minister Alfonso je dne
5. decembra 1SSSS tidal naredbo,
XII Sc je pOzneje !. 1891 razSirila z
naredbo konservativnega Villa
verde in dogovorila s ''sveto stoli-
co.. Il MO Sc je Spanskim kraljem
vzela "a prihodnjost pravica ime-
novanja duhovnikov. Zdaj nj BIZ
10 Onim, Xxi so Sc potegovali "a vi
SJe d~uhOvniSke sluzbe, mic vec
upraSevati "a drzavo in krone,
ampah bio je dovolj, Ge so bill
pri Natikanu dobro zapisani. Sc
daj je skoro YES visoki kler sestav
lien IL karlistov, IL sovraznikov
dinastije in enotnosti drzave. Ma
cerkvene redove in ma sveto stoli-
co so zopet hacele dezevati dedS-
cine. Vatikan je nalozil ~poboznim
druzbam lie IN pogoj, OBJ katerem
DO ~pospeSeval Min povratek V
Spanijo: Skrbeti imajo lie cato. da
Sc spominjajo vdani jim l.judje V
svojih testamentih tudi papeza. In
tako dobro so izvrSili ia nalog. da
be papez danes eden prvih vele-
posestnikov ma Spanskem, da ina
tukaj ogromno davkov in davScin
presto premozenje, katero uprav-
liza celia vojska uradnikov, stole
ca pod vodstvom karlista MARQUEE
de Cubas. Jezuiti pa so Sc poslu-
zevali svojega pOsebnega sistema,
da so angleSke ali francoske sla-
morocco ali pa uboge laiSke brate.
Xxi umivajo kroznike V konventih,
o~znacevati kot dediGe ogromnih
premozenj, da bi dedsGine
vail "a slucajs bodocih izprememb
v spanskem zakonodajstvu. Neki
madridski laiski brat, Juan Room.
Je Sc nadalje veljal "a unverzal-
mega dedica grofic in vojvodkinj,
XII ga MISC idele nikdar V zivlien-
Ju. Ogromno premozenje vojvod
de Pastrana je ma ia nacin presto
v roke jezuitov. To premozen.ie Sc
Je cenilo ma So milionov. Zadnia
lastnica je umrla V Hist znancev,
kl so 10 bill sprejeli IL usmiljenia.
Prosila je, da bi JED dali stanovan-
Je Ia katerih njenih prejsnjih po-
seStij, Xxi so sc med tenn izpreme-