Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-09-27
NARAST CHICAGO.

blyalceN. SeudJ Je New
York, Paris, Chicago. In vse to je
Chicago pridobil v 40 letih. leta
1910 je incl nekaj mad 1000 pre-
bivalcev.
Narast je znacilna "a bodoG-
most. Pc svoji g~eograficni legi
ina Chicago prednost pred vsemi
drugimi ameriSkimi mesti; ina
yse pogoje, Ola lahko postane ne
Same prvo mesto V Ameriki in
prvo, ~najvecje mesto ma svetu.
temvec tudi srediSGe industrije ma
eelem zapadnem kontinentu.
Pogoji cato SO predvsem exc
nomski. NeStete zeleznice, veil
ksnske jeklarske in zelezarske
tvornice, strojniSke d~elavnice, o.
gromne manufakturije, klavnice,
skladiS6a in neSteta druga indu-
strielna podjetja ~zahtevajo vedno
vecjo armada delavccv. Xxi priha-
jajo semkaj prodajat svojo DELAY
no silo. Magic naraSGajoca in raz-
vijajoGa Sc industrial je naivec
pripomogla do tolikega narastka
mesta ma podlagi ~industrije bo
Chicago rasel tudi V bodoGe.
Ampak ravno ekonomski polo
zaj Chicago ie najtezii problem
"a chicaSko delavstvo. ktero je,
6%initelj ogromne industrije in kite
no vsledtega povspeSuje rast me-
sta samega. Predvsem je naval
delavcev. Xxi prihaiajo IL vseh kra-
lev iskat sreGe V Chicago, tolik.
da je sploh nemogoGe. da hi imeli
vsi delo. DrugiG je pa tukajSnje
delavStvo meSanica vSeh obStoje-
cih narodnosti. kar ie zopet jake
tezavno, pripraviti delavce V ma
81 "a razredno gibanje. Nj cuda
torej, da imajo delavSke unije to-
like ovir in bojev. Desetletja Sc
re trudijo strokovne organizaci-
je, da bi te nOtranje raZmere spra-'
vile pod kontrolo, toda popolnega
vspeha nj bio ST. do danes. Ravno
to velja "a socialistiGno gibanje.
Racunati je treba Z narodnostno
meSanico. z vecno neStalnostio
vposlevanja in pa z vabljivimi OBJ
ljubami ''boljSih casov' cd stra-
nj kapitalistov. Mnoge delavce
zdrami in pripelje V stranko Sele
policajski kol, ko jim OBJ casu go
spodarske krize ali Strajka nemi-
10 pada pc glavah.
Omeniti pa moramo jeden vaz-
nj faktor, Xxi povspeSuie unijsko
In socialistiGno gibanje Chicago.
Tukaj Sc je naselilo mnogo de-
l%avcev, fizicnih in intelektuelnih.
skoro IL vseh evropskih gospodar-
sko in politicno potlaGenih drzav,
kteri so seboj prinesli jasne poi
Inc glede ekOnomskih aZmcr
NIjboljSc delavske unije V Chi
casu so danes tiste. kterih clam
sc bivSi bojevniki IL organiLiranil
p~roletarskih vrSt V Nemciji. Avst-
riJi, Franciji, l%taliji, Angliji. Ru-
siji in ma Skandinavskem poluto-
ku. In najboljSi socialist V Chi
cagu so bivSi propagatorji socia-
lizma V omenJenih drzavah. Do
maci razredno zavedni delavci so
hodili najvec k TEN V solo.
Org%anizirati delavce. strokov-
no in politicno, V TEN velikanskem
In kosmopolitanskem mestu nj
lahka stvar; toda Z enerzijo, trd-
no voljo Sc vse doSeze in tako je
tudi nam Chicago zagotovljen
vedno vecji napredek. V Chicagu
je danes okrog petdeset socialist
Gnih organizacij, ktere so razdel-
Jene pc wardah (okra.iih) med
temi je najmanj dvajset neangle-
SIKH skupin ali klubov V kterih so
Organizirani Poljaki, Cehi, Slo-
vaki. Slovenci, Hrvatje. Nemci.
Rusi, Litvini, Italijani it'd. Tukaj
izhajajo STRIFE socialistitni dnevni-
XII (angleSki, nemSki. ceSki in
poljski) in nebroj tednikov in re-
VII. NaStelo bi Sc Sc dosti druge-
ga kot n. pr. veGerne in nedeljske
sole, %knjiznice, telovadnice it'd.