Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-02-15
LetO iVOl.) v.

W Niuel leZatl pJannega ceStnem
blatu. Ce je pa pijanec delavec.
sc DO pa toliko brigal IA MEGA kot
"a cestno blato.
Delavci sc sploh skazejo kot
strahopetci, kedar Sc gre "a niih
pravice. Bojijo sc govoriti. Strah
lmaJo, da bi jih ne Guli njih delo-
daJalci. Polni bojazni so, da ne bi
greSili zoper kak zakon. 90 bogo-
VII je zaklical Bruce Glasier,
kakSno organizacijo bi imeli. ee
bi ma Srskem vodili veleposestni-
Ike mesto delavcev V druzaben pre-
obrat! kako bi omajali avtorite-
to III kljubovali zakonu. Pisali bi
zgodovino. Veleposestniki ma Sr-
skem poznajo svoje interese in
skrbiJo, da njih interese tudi vsak
do pozna. Oni ne postajajo izdaji-
ce IN ne brijejo norcev drug IL
drugega; oni so najboliSi unijci.
Nzllc nJihovih hudodelstev Sc jih
mora obcudovati. Raise bi podal
desnico tiranu, kot suznju. DELAY
cul
Pretepali vas ne bodo, ker sami
nkdar ne poskusite vdariti. In
endar innate veGino, ma vaSi strani
Je pravica. vseeno ste tepeni!
kako malo Sc brigajo delavci "a
svoje koristi, dokazuje dejstvo, da
delavski tisk nj razSirjen med nil
mi. Delavci Sc ne brigajo "a "a
hteve kovacev. Tudi zahteve Sivilj
so jim deveta briga. Ali ce Sc bo
znana milijonarka gospa Palmer
zopet omozila in kakSne toalete 81
nabavila, to jih interesira. To so
vazna vpraSanja.
Ako neizucen delavec prosi ro-
kodelca "a malenkostno uljudnost,
tedaj mu rokodelec delec odgovo-
ri: pojdi Sc solit. Ce pa delodaia-
lee rece rokodelcu: budalo buda-
lasto pazi, zvrsi tointo. tedaj Sc
pa rokodelec tako pozuri kot ce
bi mu nla5,a, zala in brhka punica
obljubila poljub.
Ce tvornicar skrajSa delavni
cas- ali zviSa place. tedai so dalav-
ci tako navduSeni, da bi ga maj
raJSe nosill ma ramenah in kricali
mu ,zivijo, dokler hi ne postal hri-
paw. Ce kteri delavec zgubi delo,
ker je V imenu vseh zahteval
skrajSanje delavnega casa in po-
vlsanje place, tedaj Sc ga pa de-
lavci sramujejo. Sram jih je V ME
govi druzbi izpiti caso piva.
All, dobri delavci! Ne verjame-
mo, da so njih gospodarji roparji,
da smejo vzeti vse, kar Sc da do
seci. TEN delavcem Sc dozdeva,
da so gospodarji ravno tako po-
ttrebni ma svetu, kot sta solnce in
dez. Ako cujejo kterega svojih to-
varisev tiranji njih gospodar-
jev gOvoriti drugace, tedaj beIjo,
ali mu pretijo tepezem ali pa
ZakonOm.
Baje res niste delavci kot oeet-
je, bratje sinovi in prijatelji sla-
bejsi ljudje kot drugi. V razmer-
Ju napram svojim gospodarjem 2
ozirom ma vase lastne interese, pa
niste mic druzega kot bojazliivci,
sunni, izdajice in niGle, ce odste-
Jem tiste tovariSe delavce. katere
sami najbolj critic. Ako Sc tega
ne veste, tedaj je treba, da sc uci-
te to spoznati. Bog vam bodi mi
lostljiv, cd ljudi inmate priGako-
vati mic"
Tako je govoril zveGer OBJ cest-
mem vogalu delavec v angleskem
jeziku svojim tovariSem delavcem,
XII so ga posluSali topo.
Ko je koncal, sem rekel: "Go-
voril 81 resnico. Ali to ne velja le
"a ameriske delavce, to gre mar
delavcem vseh narodov. Lastne to-
varise pribijajo ma kriz, ker jih
uce spoznavati resnico, gospodar-
jem, XII jih oropajo vsaki dan Sc
pa spostljivo klanjajo in uda-
MIN obrazom lizejo palico. XII jih
tepe."
On Sc je nasmehnil in prikimal
z glavo znamenje, da me ie ra-
zumel. Okrog stojeci delavci so pa
Zrli nred 60