Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-04-12
HelaVStVO in SOcialiZem
(Konec.)

IN trgovci in intelligent, to so u
citelji duhovniki, zdravniki urad-
nki, advokati in inzenirji. Mali o.
BRINK in trgovec in mali posest-
mix spadajo pc svojem ekonomi-
cnem interesu pravzaprav v po-
liti6no organizacijo delavcev. Tu-
di ii stanovi imajo dohodke, XII
lie malo kdaj presedajo mezdo de-
lavca. Razlika me mezdo delavst-
va in pridobitkom teh stanov je
V tenn, da dobiva delavec mezdo
cd dneva do dneva, cd tedna do
tedna, cd meseca do meseca, do
elm pa poSestnk in obrtnik dobi
placlo, kadar blago proda odvisen
.je prvi Sc cd suSe in moGe, zaradi
tega cuti mad seboj neko viSjo,
neznano oblast. Mali obrtnik i'll
trgovec pa je odvisen in Spekuli-
ra S kapricami inteligentov, kapi-
talistva in delavstva. V drobnem
d~elovanju in prodajanju izkuSa
ravno tako viSati ceno pridelkOv
in izdelkov. Mali obrtnik in trgo-
vec in mali posestnik pa vkljub
temu stremljenju ne o vzdrza-
vati konkurence veleprodukcije,
veletrgovine in veleposestva, tako
da je konGno vezan, ako hoce Vi
Sati Gene, vecinoma lie ma izkOriS-
CAME slabih inStinktov delavstva
in ma kaprice inteligentov. Pc po-
STEM poti pa 81 ne more izboljSa-
ii svojega zivljenskega polOzaja
in morajo biti ii stanovi zadovolj-
nj, da pridejo do hrane, obleke in
stanovanja; udobnosti odlastka 81
pa tudi ii stanOvi ne morcjo pri-
voSciti in V stremljeniu "a izbolj-
SAME svojega zivljenskega polo
zaja imajo edinega zaveznika v
delavstvu. cato bi Sc morale tudi
politicno or%ganizirati poleg de-
lavstva. Intelligent so danes krea-
ture kapitalizma. Svoboda je lie
navidezna, umetnost in veda mo-
rata sluziti ciljem kapitalizma.
Kapitalizem inteligente razmerno
dobro plaza kot svoje sluge in Jim
odpira presto konkurenco med
seboj, v sluzbi kapitalizma. Pc
drugi strani veda in umetnost u
plivata ma inteligente, da potion
spoznavanja uvidijo prave potre-
be cloveSke druzbe in prave clo-
veSke interese ter streme pc res
nicni svobodi. Zaradi tega lahko
intelligence locimo V diva sloJa,
oni Xxi so sunni kapitalizma in
mega orodje, Xxi so takorekoc IL
vrsevalci zlorabe zakonov mescan-
skin parlamentov in so V placllo
delezni vsega razkosja in perverz-
nosti kapitalistov samih; diugl
sloj pa je sloj inteligentov, k le
potion spoznavanja uvidel krlvlc-
most sestave danaSnje druzbe In
praviGnost razrednega boja delav-
silva OBJ ednem pa tudi, da lie az
redni BOZ spremeni cloveSko druz-
bo in da je lie pc zdravem egolz-
mu delavstva mogoce zlomiti per-
verzni egoizem kapitalizma. ON
del intelligence. katerega bl lme-
noval egoisticna intelligence, cd
vraca delavstvo. obrtnika. trSovca
in kmetovalca od raZnega boJa In
ga pod pretvezo we're In narod-
nosti podlana sebi in kapitallzmu
Tako ina klerikalizem pod vod-
styo duhovniStva namen, kmecko
liudstvo draft V lastnih cd de
lavstva locenih organizaclJah III
tako drzi tudi posvetna lntellgen-
ca delavca. obrtnika in trgovca
V posebnih organizacijah. ker so
vse te O~rganizacije V sluzbi kapl-
taliZma. izkoriScevalcev in sovraZ-
nikov delavStva. SINE sOclallstlcno
organiZirano delavstvo smatratl
vse narodne delavske in krScan-
sko = socialne organizacije kot IL
dajalske. katere edino omogocu-
.jejo, da Sc kapitalizem drzi Sc V
tel obliki, kakor ga imamo pred
sebo.j. Cilji delavstva pa MISC cd
pravljanje kapitala in boz prot
industriji, marvel delavstvo pri-
znava. da je lie potion velike obrti
moooSe nroducirati blapa V "a