Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-11-15
VOJsKA IN DELo.

yoJSka IN delo vZrok lJudskemu
razvoju.
Temeljni problem primitivnega
ljudstva je bill: posameznike, two
rece kolektivne skupine, rodove,
horde it'd. prisiliti, privajati in W.
gojevati "a red druzabnega xiv
ljenja, prilagoditi MANFRED S Mi
hovo osobno delavnost onim wa
jemnim k~oncesijam in ozirom, S
katerimi je jedino mogoGe V ljud-
ski druzbi ziveti.
Prvo sredStvo, XII je Slo "a osvo-
.jitvijo druzabnega reda, je bila
vojska. Posamezniki so Sc nauGili
ne-le pokorjevati Sc poveljem ma
Gelikov, ampak tudi ravnati V So
glasju z oStalimi ter podreti svo-
.jo lastno delavnost koristim sku-
pine, rodu, horde in drugih po-
sameznikov, kajti grozila .je ne
varnost nepriGakovanih napadoy,
Xxi so bill takrat zelo V navadi.
Toda vojska je imela vedno in
ina vedno V sebi negacijo same
sebe. "ImajoG krajo "a svrho in
moritev "a sredstvo," povzbuja-
joe k ubijanju sovraznikov. mora
potlaGiti in popolnoma uniciti V
b%ojevnikih - in V primitivni dobi
so bill vsi bojevniki - cut spo-
StoVanja k cloveSkemu zivlienju.
tt ljudje. Xxi sc zaradi kterega
koli stevila storjenih umorov ma
bojnem polju proslavljajo in ma
grade d~obivajo, ne morejo ma kak
cudezni aGin pridobiti 81 spoSto-
vanja k zivljenju cloveka, niti k
pravu bliznjika (niti dobiti smi-
sci ii sram, "a svobodo, "a last
niStvo, "a rodbino it'd kaj take
ga bi sc mogli edino pridobiti lie
tedaj, ko bi zanemarjali vojaSki
tabor "a dobo in dezelo miru.
Psihologijo vojaStva - utvor-
Jeno ma temelju nasilja in mad
Wade - so liGili slozno vsi pi-
satelji, tudi ortodOksni, kot so n.
pr. Specer, kot poSledico omenie-
mega s~poStovanja k pravu bliznji-
ka, kar je neizogibno morale biti
stalni vzrok vojske: sleharno de
10 MANFRED daja posamezniku spe-
elaine znacajne navajo, njegovo
smer in ~cutenje.
Zal, tudi zgodovina starega We
ka, srednjega in pa moderna,
zgodovina ofenzivnih vojska in
os~vojevanja kolonii, kazejo lie
sramotne dokumente tie tezke, "a
lostne resnice. Anglezi, kateri sto-
Je ma viSini soGasne civilizaci.je.
prozajo nam has najnoveiSe tenn
ne primere $ svojo vojsko prot
Transwaalu, 4 urejevanjem kon-
centracnih taborjev zaradi ubi-
jana zena in otrok, poziganje
farem, streljanja vojnih .jetni-
kOV
VoJska je svojem temelju
protidruzabna in proticlovecans-
ka; je proti napredku in mu ie
ma kvar sedaj, pc tisocletjih pred
zgodovinske dobe, ko je izvrse-
vala funkcijo trdne discipline.
Med tenn, ko so bile vojske poprei
Ma dnevnem redu, Jill je seda.i We
dino mani, in vedno bolt Sc prot
MIN vzdiguje vest javnosti vsled
d~ovrSenosti straSnih morilnih o.
rodiJ in vsled neprestanega raz-
%sirjanja splosne vojaske dolzno-
sti naproti srednjeveskemu roko-
delskemu vojskovanju.
Militaristi zamanj kazeio ma
nekatere mani necloveske psiho-
logiske strani vojsk (zrtvovanje,
fizicna hrabrost, cut dolznosti).
Vojska pa je vseeno reflex alta
Wilma primitivnega zivljenja, div
Jega In kanibalskega. "Kraja ii
Je svrha, moritev pa sredstvo."
V prvih cash je bilo Sc drugo
sredstvo, XII je slo "a priucenjem
druzabnega reda, namreG: delo.
Ilasti je bio to V oni dobi, ko nj
so imeli ljudje nekoliko tisoeletii
pred Odkritiem lastnnstii kouin