Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1910-03-01
Nadaljevanje conference.

~ NtAA
ferenca V prostorih mestne osnov-
ne sole. Predsedstvo sta p~revzela
Srb Kaclerovic in Hrvat Korac.
oba poslanca sabora, odn. skup-
slime. Sporocil je sodr. Gorikian
"a armenski i'll turSki proletariat
pozdrav. Precitali so Sc stevilni
brzojavi. Karakteristicni so hill
pOzdravi bolgarskih sindikatov
raznih strok, med mimi drzavnih
usluzbencev, Sodr. Gorikian. ell
in p~ozrtovalen agitator, ie ma kra-
tko zacrtal p~Ostanek carigrajskih
organizacij. Delo med Turk je te-
zko, ker so analfabeti in nezaup-
ljivi prot kristjanom. apatiGni pc
vpljivu svoie we're Kadar pa Jill
beda in izkoriScanie pc fabrikah
privede do spoznania, tvoriio "a
nesljivi priletarski element. Jedro
carigrajskih organizacii tvoriio
Bolgari in Rusi. Nemci in Fran
cOzi. Sprva so bile organizacije lie
sindikalne brez politi6nega pro-
grama, ali 81 je program izpre-
minial po zelji zbranih delavcev.
Sic zadnje leto Sc ie ustanovil pre-
cizen program V zmislu marksiz-
ma in cd tedaj raste notranja moe
organizacij in proletariat Sc zave-
da svoje mOGi. Prva zeleznicarska
organizacija ie bila po turSki Via
di razpuScena in prvi strokovni
list je vsled tega prenehal. z IL
boljsaniem razmer V organizaci-
iah pa je upanje, da sew kratkem
ustanovi list ma trdni podlagi.
Prvi govornik ma referat sodr.
Tucovi6a ie bill Jurai Demetrovit
IL Zagreba. KonStatiral :je poseb-
ne razmere Srbov ma Balkanu in
Hrvatov V Banovinite r zelel. da
hi sc V prvi vrsti resilo jugoslo-
vansko vprasanje. Pripravlien pa
je sodelovati tudi V stavljenem
SirSem odboru balkanskega in jul
~goiztocnega problema. Zeli, da Sc
izloci partikularno staliSce bal
kanskih draw, posebno Srbije in
Bolgarije.
Sodr. Tusovic zagovarja to sta
lisce kot aktuelno dano pc razme-
rah. vstvarieni vsled aneksije in
postopanja Avstro -Ogrske in Ru-
size.
Sodr. DIR. Gjusit (docent ma bel
grajski universi) graja predlaga-
no resolucijo, dame razvije dovolj
zgodovinske in socialne osnove ter
zeli, da bi Sc resolucijo V ten smi-
stu predelala Ter IL tega izvedli
novi zakljuGki. Polozaj ma Balka-
nu nj ~stvarjen lie pc kolonijelni
eksploataciji cd strani Avstro o.
grske in Necije, ampak pc vspo-
rednem taktu tekmovanja imeno-
vanih draw ter angleSkega in
francoskega kapitala - cilj eks-
ploatacije nj ~neposredno Balkan,
ampak mala Azija in India.
Sodr. dr.. Tuna je pojasnil sta
lisce Hrvatov, izrazeno pc Deme-
trovicu, ces, da Sc je izpregledalo
jedro njegovih misli, da je, da V
resolucijo ne spada vprasanje TAX
ticnega nastopa srbskih in bolgar-
skin sodrugov proti lastnim Via
dam, marvec Sc ina baviti kon-
ferenca lie z ureditvijo odnosaiev
balkanskih in .jugoslovanskih ma
rodov med seboj po delavstvu, XII
je edini tolmac ljudstva. Odgovar-
jail je sodr. Gjusicu, da je Steer
res, da so udelezene OBJ balkan
skem vprasanju vse velevlasti, da
vse enako streme 20 eksploataciji
potion kolonizacije, da je res, da
,je pravi objekt in cilj njih impe-
rializma bogastvo Male in Central
n Azije, da pa je pot do MEGA
preko Adrije, Donavo cez Balkan.
Bliznji cilj je le- ia, kdor ina
Balkan, mu je odprta prosta pot
napre!j. Prava tekmeca "a Balkan
pa sta Italia in Avstrija. To TEX
movanje Sc da resiti lie pc dvOjni
poti: Ali pc svetoyni vojni, ali pc
avtonomiji narodov. Svetovns vol
ne ne more p%repreciti jugoiztocni