Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-17

lth stvari V nestevinih prodaialnah, ko hi vendar zadostovaia samo
Iena- V dezeli je eden do diva milijona trgovin in pet do desetkrat|
Itoliko usuzbencev. Uvazujte $ delo pi knHgovodstvu, pri snova-
ln1u dobcka in zgube. Predicate 81 yes ustroj cvlne postavodaje,
Xxi je posedica nestevilnih tozba, sodSGa in sodnike. XII tolmaGiio
zakone, advokate, Xxi Jill studirajo, da sc jim vedo potem izogniti
JezikovanJe in nagajanje, sovraStvo in lazi. Ozrite Sc ma potra-
to vsled slepe in spekulativne produkcie, pogete ma tovarne, K.
so primorane vrata zapreti, ma delavce, Xxi so vrzeni ma cesto, -
ma bago, Xxi trohni pc skladisGih. Pomisite ma propad cehh industrij.
ma drugi strani pa pregoreenost drugih Il razne spekuacije, ma
banene polome, krize in gospodarske panike, ma zapusGena mesta in
gladno prebivalstvO. POmslite ma trud, predno $ e poisGejo now trgi,
ma orezplodno oPravlo, kot n pr, izkicateljev, agentov "a oglase,
advokatov it'd. POgejte, kako pritska mnozica vsled konkurence
in mOnopolov zelemiskh tarifov V mesta. Pomislite ma moGvirja,
slab zrak, boiezn in potrato Avjenskih sill. Ogejte 81 veikanska
poSlropJa' dVaJset IN Sc wee nadstropne neboticnike, in pod mimi raz-
prezene podzemeljske predore. In poem Sc vzemite ve poslovanje
zaVarovalnh agentov, ogromno goro upravnega della
"Temu ne morem slediti, Sc je oglasl urednik.
'SoelJallsticna drzava (obeestvo) je sploSna, samogibna zavaro-
valniea in pomenja hranhnGo z Sc svoje Glane. Kapital je Iastni-
ma vseh, in izgubo trpijo vi enakomerno. Ia hranilnica je tudi kre-
dtni zavod, V katerem Sc bodo izravnavai zasluzek in idatki VISA
kega posameznika. Vada DO vodna natancen zapisnik in cd casa
do casa razglaSala, kaj je obcestvo sklenilo prodati. Ker st pr TEN
ne BIO so nikOmur Il dObitek, ne bO priike "a obiestnost, "a laznji
vo pngovarjanJe, varanje, ponarejanje in sleparje"
"Kako se DO dolocna cena clankomG"
"Cena DO sorazmerna S kakOvostjo della. Doloeila se bo pc
lju vsak sto dni, in yes pod tega della je billion mernikov zita. in
tako Je vrednost enega mernika deseti del farmarskega delavnika.
Ako izrazimo to V stevilkah. potem bi. ee vzamemo d. stana emo
dnevno delo n a farmi D dolarjev, shl en- mernik za so centov.'
xvi pravite: farmarska della je omenil Nh. Maynard: "potem-
taken delo V Nasem obcestvu nj vse enako plaGano?'
'Ocividno ne, ker ie emo delo lazje, drugo pa tezje. sicer hi ime-
~ PO'ein morda nj mHIlone piSmonos, a nobenega premogarja. Sc
yeda ostaneJo lahkO iste place, ravno tako tudi deavni cas-. Emo ka-
kor drugo Sc DO vedno spreminjalo in BIO odvisno cd tega, ali sc DO
r" mo se'1 an ANS s'eVho deIaVcev Il ia all n posel. To Je
ravno lso, kakor dandanes. samo Z razlockom, da Sc premescajo de-
"NN S0N"J hr hIo III siucaJno, VcaSlh IA prlpOrocla IN reklame. "
"haJ pa s. zgodl z ozirom nj take pose, pri katerih je tezavno
preracunati trud in porabJeni casY Kolko bo vredna I. pr. kaksna
kniiga?'
"OGvidnO Sc bodo tn upostevali stroski "a papr. fisk in vezavo
- priblizno petina sedajne poprecne cene.'
'Kaj pa pisatelj?'
~omenil sem re, da drzava n more kontrolrati dusevnega de-
La. Drzava lahko morda re6e, da ie trebalo emo leto. da Sc lie kniiga
splsaia, pSatelJ pa lahkO trdi da je potreboval trideset let. Goethe
Je rekel da stane vsak njegov dovtip mosnjo denarja. Ker ina vsak
cioVek dusevne potrebsclne, DO boil delal in skusal wee zasluziti, da
se S preostankom Ia zasluzku preskrbi pc svojem okusu 2 dusevno
hrano. Jz Nylm n iti zemli kakor vsi drugi. nosim ise Gevlje in
SPIN V hak postelJl; nlmam pa 18TH msij in nemara ne BON pripi-
soval ucenJaku. Xxi ga mOrda ceni vecina, nobenih posebnih zaslug
IJaz zellm. ola bi ST take stvari prepusile svobodni odlocitvi. kakor
Sc to godi dandanes. Ako zeijo ljudje poslusati gotoyega pridipa-
ra, ; zborejo skupaj in prispevajo vsak po svojih moceh. da pokri-
jeJo ma ia nacin stroSke za cerkev in IA vzdrzevanie duhovnika ter
nnvajo "a to njegovo pridigo. JAZZ, Xxi ga ne maram poslusati, ne
grem craven. in me mic ne stane. Sal Sc vendar tudi re sedaj dobe
lst. kl plseJo o Egiptu, o novcih, o katolBkih svetnikih. letalnih
stroJih, Sportnih zabavah a JAZZ o vsem TEN n VEN eisto mic. Ma drugi
stranl pa hi ce bi bio odpravljeno mezdno SUBMISSIVE in bi 81 Jazz
mog Prmraniu hekaJ denarJa, II e da bl mi bio treba pacevati IL
korIscevalnemu kaptalistu davek, zaGela izhaiati takoj znanstve-
IA reviIa' ki hi seznanjala ljudstvo z nauki velikega proroka razvoia,
Friderika Nietzscheja, tolmacenimi pc Horaciju Fleischeriu: reviia
nj vzgon MOI in zena. o razporoki pri obojestranskem sporazumu."
Dr. Schiiemann je a trenotek umolknil. ITO ie bio predavanje, -
Je "menll $ smehom. "a vendar sem komaj zaGel!''
"Kaj hi Sc bho kaj takega? p" je uprasal MAYNARD.
"Osvetll sem lie nekaj senGnatih strani danasniega konkurenG-
mega s,stema in opozoril IA nepotrebno potrato delavnih moGij, - je
odvrnl oni. "Gotovih koristij skupnega della pa SEN Sc komai do
,akhh. hacunaJmo N vsako druzino pet CLAW. V tel dezei zvi o.
hrog pethaJst mhlJonov drum. III naJmanj deset miljonov Ie sam
lcev oziroma samic. Iisno delo opravlia ali gospodinja sama ali pa
medina slznJca. Nadomesite sedaj tie z modernim sistemom pnev-
mattnega hisnega snazenja, $ Stedljivo skupno kuho. in razmotrte
vo Je raGunano malo, ako recem, da zahteva pomitje posode "a dru-
emo petenh oseb ma dan pol ure; pi deseturnem dnevnem delu pa
se potem skaze re kot delo pol miijona telesno krepkih oseb - veGi-
nom" "enSk ia PomiJelo posodo V vsJ dezel. In zdaj pa pomisli-
tie. ola Je V vsak mali socijalisticni obcini umivalnf stroj. XII snai in
susl kroznlke, in seer II e samo "a oko, marvec Jill pc znanstvenih
zahtevah IN hlglJencnih praviih cello razkuzi, - in vse to umazano
delo izvrSi stroj desetkrat pref nego coveske roke. Ciaite V tenn o.
ziu oluannsovo knJgo. In potem vzemte Kropotkinov spis: 'Po-
I've, tovarna in delavnca', in citajte o nOvi poljedelski vedi. Xxi Sc
Ie faIVla V ZadnJlh deSenh letlh. s DOmOcjO katere Zamore yrtuor p