Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-12-21

ske sole, Xxi bile neodvisne Cd kle.
rikalizma, torej take kakrsne bi
morale biti pc drzavnem ljudsko.
solskem zakonu. Da je to drustvo
klerikalcem trn V peti, sc lahko
razume. Nj Sc cuditi, Ge poskuSajo
klerikalci, vse kar morejo. da bi
ugonobili druStvo in njegove sole.
Toda ce Sc klerikalci ravnajo DO
svoJih strankarskih interesih.
nina noben vladni organ pravice,
vpostevati kaj druzega nego "a.
kon. Zakaj vladi nj ME druzega,
ali vsaj ne bi smela biti mic druze-
ga nego izvrsevalni organ zakona.
LjudskoSolski zakon je pa v
TEN pogledu popolnoma jasen.
Nauk ina biti avstrijskih Solah
neodvisen cd cerkvene nadvlads
- to zahteva besedilo in duh
avstrijskega Solskega zakona, XII
ina letos svoje Stirideseto jubi-
lejno leto.
Tudi klerikalni minister ne SINE
prezirati zakona Interest," svoje
stranke. Toda grof Stirgkh nj
klerikalec, temveG za svojega ella
ma ga Steje nemSka liberalra
stranka. In liberalni naucni rnni-
ster Steje IA svolo dolznost, ugo-
nabljati svobodno Solo ter izpol-
nJevati ma polju solstva klerikal-
he zahteve. MarSikai neverjetne-
ga smo re doziveli cd liberalnih
ministrov, a grof Stiirgkh presega
vse, kar je bio dosedaj.
Stirideset let Sc boiujc avstrij-
ski klerikalizem, da hi dobil 10
pet sole V svoje krempl.je. IL svo-
je moci ne more doseGi tcga. In
vendar Sc lahko radujc, zakaj IL
b~eralci ~opravljajo bolje njegovo
sluzbo, nego hi jo opravil sam.
SluGaj dunajsko ''Svobodno
SOLO nj osamljen. V Trstu je
mestni svet imenoval IA ravnate-
liza ma zenskem liceju profesorja
Candottija, a grof Stiirgkh ga nj
potrdil, zakaj Candotti sc je
"kompromitiral', ker nj hotel IL
polnJevati klerikalnih Zahtev gle
de ma takozvane verske vaje.
PRAY V TEN casu izdaje ceski de-
zelni Solski svet ukaz. da Sc imajo
takozvane prosne procesije, kate
rib ~napravijo duhovniki lahko,
kolikOr Jill hocejo, smatrati "a
yerske vaje. Skratka: Nikdar Sc
nj bill k!crikaiizem ma sGlskem po-
lju tako predrzen. kakor V dobi
li~beralnega ucnega ministra grofa
S%tirgkha. Solske razmere posta-
jajo polagoma take, kakrsne so
bile V dobi konkordata.
To je uspeh liberalne politike in
nacionalisticnih bojev V Avstriji.
Liberalni minister Sc ne bi upal
tako vdano sluziti klerikalcem. Ge-
ne hi bill preprican, da Sc lahko
zanaSa ma liberalne stranke. Kle-
rikalna p~redrznost nj posledica
osebne Sturgkhovc politike. tenn
wee liberalnega Zistema sploh.
Pa maj Sc nikar ne rece, da so
taxi samo nemSki liberalci. Pri
mas Je polozaj. Ge mugoce. Sc boil
zalosten. Prvic .ie slovenski liberia
lizem 5 svojim pomanjkanjem VISA
kega politicnega programa OLAF
sal razvoj klerikalizma. Drugic jc
sloyenski liberalizem vsak hip pri-
pravljen paktirati $ klerikalci in
zatajiti $ svobodomiselna mace
la. Lanska Observation-Disclosures
zveza. Xxi hi Sc danes veljala. &c
je ne bi klerikalci opustili. jc mai
boliSi dokaz "a to trditev.
Nicesar nj storil SlovenSki libc-
ralizem. doklcr je incl kai moe,
da bi bill okrepcal poiozaj ucite-
ljev. ko so klerikalci dobili ma
kranlskem vecino V dezelncm
zboru In odboru, so takoj zaGeli
preganjati neklerikalne uGitelje
in liberalci Sc komai oglaSajo.
Imeli smo Smidovo afero, XII je
Sc boil kriceca kakor Paulusova
ma Moravskem in liberalizem .je
asistiral. Pa kako maj bi bilo dru-
GAGE, ko je liberalnih rokah Sc
nohota,nH .l,.toIo,, lr,zLa