Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-26

vposlenih v "Pennsylvania porch
departmental" odlozila orodje in
odkorakala IL ~tvornic.
Odpuseeni delavci so Sc zdruzili
z novini strajkarji in hannah po-
stavili strazne oddelke k vsem
vhodom v tvornice in takoprido-
bill v pol dnevu vse delavce ma
svojo stran: Govoriti Jim nj bilo
traba dolgo, kajti vse delavce .je
tlacila ista krivica in nasilje, in
tako je V par urah delavska soil
darnost izzvala veliki strajk. Ma
delu so Sc ostali lie maSinisti V
"crane and tool departmental" in
pa ~vsluzbenci v odelkih "a gonil-
no silo. Ampak dolgo MISC delali
niti lett! elm je bilo ustavljeno
delo V vseh odelkih Pressed Steel
Car kompanije, prisiljeni so bill
tudi maSinisti oditi IL tvornic,
kajti sami MISC mogli opravljat
nikakrsnega della.
Povod Stra.jku so dale neGlo-
veSke razmere, ktere so obcutili
delavci pri Pressed Steel Car Co.,
vsi cd prvega do zadnjega. Last
niki ~tvornice in njih delovodje so
postopaii z delavci kakor S SUI
Mi Sc slabse - kakor z memo Ii
vino. Stiskanje je bio re tako We
like, da delavci sploh MISC mOgli
~prenasati ve6.
Glavno, kar je podzgalo maj
vecji odpor med delavci, tudi med
najbolj potrpezliivimi inozemci,
je bill takozvani pooling" sistem
Uprava tvornice je imela po veci-
nj "a vse delo kontrakt ali po-
godbo S preddelavci ali foremani,
kteri so Ia della izvrsevali "a 60
tove svote denaria in 2 gotovim
stevilom MOI med ktere Sc je imei
potem pro rata razdeliti denar.
Lastnikom je bill ia famozni
pooling" sistem pravi "blago-
SLOW bozji" in predsednik kompa-
nije, Frank n. Hoffstod, je dejal:
"Delavci sc nekaj pritozujejo 20
per mas pooling sistem, ampak
mi ga ne bono odpravili; ravno
narobe, Sc boil vtrdili ga bono in
%raztegnili ma vse tvorniske odel-
Ike. Pooling sistem Sc je izka-
zal kot jake dobra uredba." Res
je bill 'uredba" = "a kapitali-
ste. V resnici je pa bill ia 'sistem'
navadna sleparija in najsramot-
nejse oderustvo. Lakomi bessie,
XII so pc TEN "sistemu' sklepali
kontrakt 5 kompanijo, obdrzali
so 81 navadno vecino denarja, do
elm so delavce odpravili z uprav
sramotnimi placami ali so pa mo-
rail- delavci delati kar pc eel te-
den popolnoma - zastonj. Kako
llopovsko so izkoriscevali delavce,
pokazujejo sledeci vzgledi: Pla-
cilna kuverta nekega delavca do
kazuje, da je delal devet dni pc
deset ur ma dan, a "a yes ia cas-
je prejel samo $2.57; drugi de-
|lavec je delal enajst dni, a prejel
|.je 1915: tretji je delal tri dni in
dobil $1.75; cetrti je delal stir
dni in dobil samo $1.00; zopet
|drugi delavec ,kteri je bill poprej
brez della, je delal cele tri dni, a
dobil nj niti jednega centa. In
tako dale, in tako dale - so
|drli foreman delavce do belih
kosti. "Dobra naredba', kali
Kupovanje della ie bio pri
Pressed Steel Cor kompaniji ne
kaj cis:o navadnega. Inozemski
delavci so bill V mnogih slucajih
prisiljeni placati preddelavcu
dvajset do petindvajset d~olarjev
"a delo. Pet dolariev mite "a rev
no sluzbico je bio sploh re nekaj
vsakdanjega. Ali to Sc nj bilo vse.
DelOvodje in mnogi klerki 50 ko-
lektali cd nevednih inozemcev
vsaka diva tedna V neke nerazu-
mljive "svrhe' pri placah pc de
set do petnajst odstotkov krvavo
Z~aSluZcneOa denaria.