Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-07-06

mo to naznanJe, pa sc ~uprasajmO:
kako maj Sc pa opravici to ITEM
peramentnost" in "zmernost" ma
pram aHeriskemu kapitalizsmui
i torej ne narodnemu = tuje-
mu? Zakaj maj bi slovenski de-
lavci v Ameriki, delali propagan-
do "a ameriski kapitalizem = po-
tom slovenskih l%istov, XII sc ma
zivljeJo slovensko katoliski. svo-
bodomiseljni in listi IA slovenske
delavcel - Cd KIDD pride to, da
Sc priporoca slovenskim delavcem
OBJ easu volitev republikanske in
demokraticne candidate, ko We
mo, da ne eni ne drugi ne "a
stopajo delavskih interesov9 -
Vsaka dejstva imajo svoje mo-
tive, svoje vzroke. Tudi ia ,jih
imajo.
Vzroke je iskati MANFRED V TEN.
ker so vsi ii casniki umerjeni po
kopitu sedanje druzbe. kterim .ie
pred vsem bizniss. Motivi pa SO
sledeei: VISA podjetja so odvisna
cd kapitalistiGne prosperitete;
ergo: Zee bo kapitalizem dobro
prosperiral, prosperirali bono tu-
di mi 2 biznissom. Racuna Sc ma
mrec vedno ma milost kapitalistov.
ma Nth odvisnost. Nikdar sc
napr. ne reGe: &c bodo delavci
~izvolili svoje candidate. DO dobro
zanjih ma tie Sc ne racuna ;ra6una
Sc lie ma gospodarje della, in ne ma
tiste. XII delo opravljajo.
To je kapitalisticna morala, KITE
ra ~izigrava delavca izven kroga
pomembnosti komuni.
Celia zadeva je podobna stare
veskim zenitbam. ko je zenin ape
liral Ia nevesto pri oGetu in ma
teri in ne pri nevesti. ktera pray
zaprav je bila subjekt zenitbi.
Istotako .ie $ kapitalisticnim ca
sopisjem. Delavec. to je tisti. XII
r%ealno vstvarja vse - nj mic {;
glava vsemu je tisti. Xxi je Stel de-
mar. ne glede kako zabit clovek
ga je Stel, in ne uprasa Sc. cd kod
da ga ina. Tako je uredila kapi-
talisti6na doba svojo morale.
Delavske morale nj; izvzemSi
zakone, XII so refleksi te kapita-
listi6ne morale.
Ia morala Sc ilustruje pa mai
jasneje vsakdanjih 6asnikar-
skin noticah in %porocilih. kjer Sc
cesto eta, da je delavec. XII .je
wei nekaj stvari. vredno 25c., da
Sc je o~dteScal. dobil ) let in Sc
wee zapOra. med TEN ko je bancni
direktor, XII ie osleparil ma tisoGe
revnih delavcev. dobil lie malen-
kostno kazen. Xxi mu je bila pa Sc
Ia pc kratki dobi odpuscena.
Teh primer hi naSteli lahko ma
tiSoce in tisOce, toda je ne potreb-
no. ker ena sauna zadostuje, da Sc
osvetli morala sedanje kapitali-
stiGne druzbe.
Mi smo to omenili mimogrede.
da smo %pokazali. kakSno strujo
zastopajo drug slovenski listi V
Ameriki, XII so odvisni poleg svo-
Jega biZniSsa cd kapitaliZma.
Odkrito in neovirano o soda
MEM ~pOlozaiu in o bodoGi druzbi
zamore torei pisati lie en- popolno-
ma neodvisen casnik kot je "Pro-
letarec'. kterega urejujejo in IL
dajajo delavci. Pred lett naza.j bi
to nalogo vrSil lahko drugi list.
kterega Sedaj zavedni amer. slo-
venski delavci prezirajo, da Sc
MEGA lastnik nj zaGel oprijemati
podpornih Jednot. ktere je hotel
imeti "a nekake sinekure. da hi
zivel brez della in pohaikoval. To
oprijemljenje pa ga je napravilo
odvisnega, mehkuznega. da je "a
eel sumiciti in biti boz prot zdra-
vcmu elementu, XII je incl pred
seboj vedno p%ravicno stvar. a ga
on nj razumel ali nj hotel razumc-
II. cato pa tax list ne more biti
svobodomiseln, ce n.jegov gospo-
dar iSce sinekur. ce Sc mu pa vse-
skupaj ponesreci, pa napada. To
je istotako staliSte. kakor staliSGe
narodnih kapitalistov. Xxi zahteya-
jo cd "narodnih" delavcev. mai
Sc zrtvujejo in delajo pc ceni "a