davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Pacific commercial advertiser. [volume] (Honolulu, Hawaiian Islands) 1885-1921, 1909-07-18
Mckinley Statue For High School
Usborne's Fine Work to
Be Sent East for
Casting.

In his studio far up Makiki valley,
work without the annoyance Of fire.
quent interruption, Gordon osborne,
the sculptor, is just finishing his clay
model of the statue of William Me-
Kinley which, when cast into bronze, is
to be mounted on its pedestal in front
of the Mckinley High School. The ac-
companying photograph represents the
statue at the present stage of the work.
A massive figure it is, this lump of
clay that has been transformed by the
delicate touch of the artist into the
image of the martyred President. From
the soles of the feet to the top of the
head the statue stands eight feet in
height. 1t is a full length portraiture
in three dimensions of the President
who was in office when Hawaii became
part of the United States. The
scroll held in the right hand of the
statue represents the treaty of annexa-
ton by the terms of which the author
ity of William Mckinley as President
was extended to tntse islands.
The sculptor explains that the scroll
is placed in the right instead of the
left hand for a purpose. This dis
position will give a better profile from
Beretania avenue than if the scroll were
placed in the left hand, as is customary.
The right hand of the President is
advanced. as if he were commanding
attention before beginning to read the
document he holds in the other hand.
There are no classic draperies. The
huge figure is clothed in the everyday
clothes of the present age, just as Nc
Kinley used to dress. The figure is
commanding enc aud the represents
tion of the former President is re-
markedly lifelike.
Mr.. Osborne states that he expects
within the coming month to have the
CLAW model completed and to have the
master cast made, in sections, and DIS
Matched to New York where the bronze
cast is TO be made. The completed
statue should be back in Honolulu
within the next six months and ready
to be installed in its place on the little
knoll in front of the High School and
facing Thomas Square.
IT is nearly year since Mr.. osborne
commenced work on this statue, out
the Mckinley is not the only work ne
has been doing in that time. He has
in his studio a completed bust Oh
Hiram Bingham, the first of the mis-
sionaries. He is also bringing to COM
pletion fine bas-relief of Father and
Mother Castle. The figures are llfellke
in the extreme. Mother Castle is knit
ting while Mr.. Castle sits near her IN
a characteristic attitude with news
paper on his knees which he has been
reading. In just such attitudes the old
couple were seen almost daily by their
friends during their lifetime. The
bas-relief will be placed in Punahon
College when finished. 1t has been
passed upon and approved but eonsid-
cradle work yet remains to be done
on it.
It is a typical seulptor's studio in
The Pacific commercial advertiser. [volume] (Honolulu, Hawaiian Islands) 1885-1921, 1909-07-18

One Sunday morning, Mr.. Moody, the
revivalist, entered Chicago drug store,
distributing tracts. At the back of the
store sat an elderly and distinguished
citizen reading a morning newspaper.
Mr.. Moody approached this gentleman
and threw one of the temperance tracts
upon the paper before him. The old
gentleman glanced at the tract, and
then, looking up benignantly at Moody,
asked: Are you reformed drunk
arda'' No, sir, I am mott" cried
Moody, drawing back, Indignantly.
ssThen why in h don't you re-
form9' quietly asked the old gentle
man.
The Pacific commercial advertiser. [volume] (Honolulu, Hawaiian Islands) 1885-1921, 1909-07-18
OUR PUBLIC BUILDING.

Troy IN. W Reeord.-A Federal
building costing 100000 will be erect.
ed at Honolulu, Hawaii. Less than a
quarter century ago the islanders were
considered to be largely savages. Less
than a quarter century ago a public
building in the United States costing
close to million dollars was noted as
wonder in architecture. Plainly, the
islands of the Pacific are participating
in the march of progress. 1t may be
only q matter of time when Guam viii
be demanding an opportunity to en-
ulate the statesmen of Pennsylvania in
the constructing of a $2o,0oo,oOo pub.
lie building for misguided politicians.
The Pacific commercial advertiser. [volume] (Honolulu, Hawaiian Islands) 1885-1921, 1909-07-18

which Mr. Osborne does his work, but
its construction is rather peculiar. The
house is built in sections, five by
twelve feet, so that at any time that
the artist wants to move, he can take
the building to pieces and set it up
somewhere else. This he has already
done once The studio was originally
erected near the Makiki pumping sta
ton, but the neighborhood did not ex-
actly suit the sculptor, so he took up
his house and moved farther up the
valley. Where he is now he has no
neighbors. There is no noise, nothing
but the sound of the wind in the guava
bushes, the clouds floating overhead,
the beautiful view up and down the
valley. The place is calculated to in
spire any artist to do his best, and
Mr.. Usborne's work shows the inhu
ence of the place in which it is done.
The studio is bare and unadorned,
as sculptor's work shop always is.
Scattered about are the tools of his
art, buckets of modelling clay, finished
and partly finished figures in clay and
alaster. In one corner yesterday lay
a partially completed face view of
Father Clement. Several studies of
Mckinley in clay, evidently models
from which the big figure has been
made, were in evidence.
Mr.. osborne. wishes the statement
made that he viii be glad at this time
to receive any suggestions in regard to
the Mckinley statue A little later,
when the cast is made, it will be too
late to make any changes.
The Pacific commercial advertiser. [volume] (Honolulu, Hawaiian Islands) 1885-1921, 1909-07-18

Maria, do you remember that fine
dinner you got up all by yourself on
the day | asked you to be mine?''
- Yes, indeed, Georgen' Everything
was splendid. - 81 am sure it was
+" All, | wish your mother was living
with US now, Martial Puck.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12

vedno ,da so vas clani poslali ma
konvencijo, da delate brez ozira
ma desno in levo prid clanov in
Jednote. Porabite cas-, da vam ne
bodo oci,ali: zgubili ste toliko in
tolikO zlatega casa nepotrebnim
besednicenjem. Iayedajte Sc svo-
je tezavne naloge. ktero SO vam
powerful clani.
Mi pricakujemo veliko od vas
- glejte. da Sc ne bono varali V
TEN. Cd vas je odvisen prospeh
Jednote, ma vas Sc ozira tisoce
CLANCY. Upamo, da bodete mozie
ma svojcm meStu. ter vam klice-
mo: ziveli delegate S. n. p. j..
zivela armada delavSkega zastop-
stva cetrte redne konvencije s.
y. Z. j.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
SvetOven pregled.
KONCANI 'VELEIZDAJNISKI'
pR0CES.
80 veleizdajnikov" obsojenih.

kako gnjila in trhla 80 drug
luci pa barbanka - je Avstro.
ogrska politika, ki jo goje privr-
zenci habsburSke kamarile svoii
dezeli. da cimlaglie vladajo naro-
ce. je najasneji doliaz svetovno.
znanem zagrebskem procesu ma
pram namiSljenim "veleizdajni-
kom" IL sredine hrvatskih Srbov
VISA zadeva izhaja iz pripravlja-
MIA spopada Srbijo, ktera je
svoj cas- proteStirala napram av-
strijskemu aneksiranju Bosne in
Herzegovina.
ker pa avStrijskG vlada nj We
della, kako bi zadovoljila V Hrvat-
ski ziveGe Srbe, kterim je kratila
vedno avtonomne pravice in ker
Sc il je zdelo. da bi vslucalu spo-
pada 5 Srbijo utegnili Srbi. ziveci
Ogrsko-hrvatSki Simpatizirat S
Srbi IL kraljevine, kar bi pomeni-
10 slabo IA notranjo situacijo V
politicnih krogih, od kterih ie od-
viSna tudi vojska in sploh gibanje
vOjskem casu-So 81 vladni kro-
81 izmlslili enOStavno pinkertOn-
sko taktiko in obeSili ma vrat raz-
MIN uglednim Srbom V Hrvatski
in Slavoniji, da so puntarji in IL
dajalci Avstro-ogrske krone.
Ma Ia rafinirani naGin je bilo
vladi mono drzati Srbski narod
cd pravih zahtev prec, voditelje
spraviti zapor, pravico potepta-
ii nogami in drzati pot do svo-
jih manner cisto, brez ugovorov in
protestov. Skrata: da sc proglasi
obsedno stanje in izroGi vlado mi
litaristicnim organom in da Sc "a
enc gonja.
Posledice vsega tega je bill "ve-
leizdajniski process V Zagrebu,nad
kterim Sc zgraza YES civilizirani
svet. Ia process ina ma sebl preceJ
podobnosti z procesom V Colorado,
pod znanim rabljem- governerjem
Peabodijem, Xxi je pustil streljati
in obesati ljudi, "a dejanja, Xxi so
jih provzrocili pinkertonci; to so
bill od kapitalistov najeti intri-
gantje in morilci Xxi so svoje una
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
Smesno, hinavsko, brezstid-

no, jezuitsko pa bedasto
in neumno je, kar ie klerikalni
list "Tiroler Volksbote" prinesel
o neplacani in bogabojeci bozii
socialni politiki.
"Ljubi delaVec. tako Sc glaSi
skoraj doslovno. 'Tvoj delodaja-
lee nj tvornicar, ampak liubi bog.
In MENU ma ljubo moras oprav-
IJati vsakO delo. Bog je plaGnik,
tvornicar je pa lie njegov pod
uradnik. Plaza ma svetu ie lie
prednjem, glavno placilo pa ie
vllnjizcno pri b0gu kot dolg; kai-
ii on placuje s pravim, vecnim in
krasnim zivljenjem. Ako tako ra-
cuniS, ii bO vsako breme sladko
vzlic muki in tvojem srcu Sc bO
naselila zadovolinost, ker hos OBJ
cutil. da delaS "a boga, da 81 bo-
satejsi in srecnejsi kot vsi bor-
zianci."
kaJ takega 20. stOletJu? V
casniku? Kaj dokazuje toY
Avstrijski seveda tu-
di slovenski - postajajo eez noe
klerikalci, da bi odebelili svoie
denarne moSnje. u druge strani
pa dokazuje, da so klerikalci in
njih naravni zavezniki - liberal
ci - najnavadnejsi butci. V tako
kaso lahko verjamejo lie Sc histe-
ricne tercijalke - pa bedaki -
vodje liberalcev in klerikalcev.
Ce vasi veleuceni mozgani, Xxi
lahko spricevali srednjih Sol, le-
menatov in univerz dokazejo eve
leuconost" ne morejo producirati
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
o STRAJKU MA SVEDSKEM.

Zadnja brzojavka o situaciji
sploSne stavke ma Svedskem, po-
slana ra "Arbetaren', glasilo
Svedskih socijalistov, Sc glasi:
Stockholm, September.
Goth, 1909.
Arbetaren' % City Hall Place,
New York =
"Poizus "a posredovanje sc je
izjalovil. Ponudbe delodajalcev
nespremljive. Boz Sc nadaljuje ma
cell crti vso mocjo, Xxi jo ina
Svedsko delavstvo ma razpolago.
Edino lakota je vstanu prisiliti
delavce nazaj. Apeliramo "a poda-
ljSanie pomoci. Obvestite Tholina
in Sandgrena. "
Observation-Disclosures,
(Svedska ccntr. organ
Lindquist.
Upati je. da Sc bo organizirano
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
Vera in prostitucija hodi
pasii bic

- Vera in prostitucija hodita
vcaSih roka roki, vzlic temu da
Sc priporoca morala obema spo-
Iona.
Med tistimi, ktere je Daily
Socialist" pribil. ma steno kot
lastnike bordelov, ie bill tudi ne
Xxi Julij Frank. TIA lastnik svetiSG
boginje Venere. je bill IN zaeno
tudi predSednik ortodoksne Ii
dovske verske obcine.
To razkritje pa nj ME vplivalo
ma vernike. V prvi sell po raz-
kritju SO mu izrekli zaupanje in
ga zopet zvolili soglaSno predsed-
nixon.
Zidovski list Vorwaertz" ie to
umazano afero obdelal izvrstno.
zaeno pa dokazal siromasnim ru-
skim zidom, da Sc lahko najboli
"kSeft" strinja z vero.
In to ie res
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12

zano delo opravljali zato. da je
bilo mogoce isto nagromaditi ma
delavce, "a kar so bill pobeSeni in
postreljeni.
Tudi Avtsro-ogrska vlada je $
tenn procesom storila ia trick.
IL Aagreba Sc poroca zacetkom
oktObra sledece:
Obravnava prot srbskim Eve
leizdajnikom", ktcra je trajala I
mescev, je sedaj konGana 5 TEN.
da je bilo so obtozencev, kteri vsi
so bill obdolzeni. da SO Y nepo-
Sredni zvezi Srbijo in da name
navajo ustanoviti veliko jugo-
slovansko dezelo Xxi maj bi bila
necdvisna cd Avstro- Ogrske, OBJ
sojenih. SodiSce ie obsodilo 80 OBJ
tozencev stiri do dvanajstletno
tezko jeco, doGim je bilo ostalih
22 oproScenih.
Sedanji lid pravde prot "ve-
leizdajnikom", lii niso zakrivili
ME druzcga, nego da so iavnosti
PRIMAL svojo narodnost in pove-
dali. da Sc cutijo Srbe, pomenja
IA AvStriio navecjo sramoto. kaiti
yes svet je prepriGan, da je ime-
novani process izzvala Avstrija ma
menoma, da tako Skoduje Srbiii
In vsemu srbskemu narodu. ter da
zajedno unici ZveZo med Srbi in
Hrvati ma Hrvatskem, Slavoniji
in Dalmaciji Tega Sc Avstriji nj
posrecilo, dasiravpo je vodila
prot Srbom dragoceno obravna-
vo in dasiravno je moraia StetiI
raznim lopovom Nasticevega kali
bra lepe denarje. da so provoci-
rail- in nabavljali vladi potrebni
ponarejeni material IA obravl-a-
yo, ; ktero Sc .je Avstrija pred
vsem svetom osramotila in osme-
Sila.
IL Zagreba Sc javlja ma Dunaj
da je bilo 81 obtozenih rodoljubov
obsojenih V jeGe cd do II let in
ne cd 4 do II let, docim jc-bilo u
obtozencev oproScenih. Drzavni
pravnik je predlagal prot pete
rim glavnim obtozencem smrtno
obsodbo, doGim ie zelel, da hi bill
ostali obsojeni jeGe cd 10 do 20
let. Pri tenn je povdarjal, da so
obtozenci tesnej zvezi jugo-
slovansko "revolucijonarno" or
ganizacijo Slovansi jug Belgra-
Gu. ktere namcn je. zdruziti vse
srbske dezele, kakor Slavonijo. |
Bosno, Herzegovina, Stare Srbijo,
Macedonia. Backo. Banat, SrbijoI
in Crno Goro V veliko srbSko kra-
ljestvO, kteremu maj sc pridruzijo !
tudi HrvatSka, Primorska in vse
slovenske dezele. Vse to spada lie
med ideale vseh Jugoslovanov in
sedanjim obtozencem Sc kaj tace-
ga nj zamoglo dokazati, dasirav-
no je Avstrija ustvarjala "doka-
re-, kjerkoli jei je bio to mogo-
ce.
Vsi obsojenci so vlozili priziv
proti barbarskim obsodbam.
Nj pricakujemo, da bo vsled |
ten obsodb protestiralo glasno vse
delavstvo obeh kronovin III tudi
Jugoslovanski delavci V Ameriki. |
Drzava, ki Sc posluzuje tacih
nesramnih sredstev "a vladanje |
narodov. nj yrcdna, da zivi svoje |
gniilo zivljenje!
Cimprej Sc odprayi tako vlado,
kakor je ta, pod ktero ziv6 av-
strijslli delavski narodi, maj ze go
vori ia ali oni jezik,-ker je vsem
sovrazna, TEN bolje IA ME! Proc
5 tako vlado
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
LetO (VOI.) Nv.

ameriSko delavstvo zopet odzvalo
poziyu SvedSlih bratov in Sc V ma
daiJe podpmalo svoje brate V pra-
vicnem boju prot nenasitni zvezi
Svedskih delodajalcev, XII je hote-
la unititi organizaciio Svedskih
sodrugov.
Dosedaj so prispevale V ia fond
sledece Unijc slcdeGimi svota-
mn: The Custom Boot and Shoe
Makers Uunion, $500: Carpenters
local No. 457, $1,000; Carpenters
local No. 300, 5000; Tailors local
No. 800, $500; Executive Board,
Brewery Union, $500: Executive
Board, Moulders Union, $500.
NSi doneski ia namen ie DO
SllJatl direktno ma:
Arbetaren",
70 City Hall Place, New York.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12

Delavci - tovarisi! Zavedajte
Sc, da je edino "Proletarec" tisti
list, kterega pisejo in vodiio de-
lavci "a DELAVCE! Pridobite
mu torej novih narocnikov, da bo
cimprej zecel izhajati ma 8 stra-
neh. Ma delo torej!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
Stew. NO. 100.
POZDRAV DELEGATION
S. N. P. j.

leyelandu ,dasSe poSyetuJete In
repate o vSem, kar je V korist
prOspeh Slovenske Narodne
Odporne Jednote.
Naloga, ktera vas caka, gotovo
lahka. Cd zadnje konvencije so
stale razlicne potrebe, ktere je
rineSel cas- in pa sluGaji. Cas- hi
,lonaSa spremembe. Z MIN mo-
MO ziveti posamezniki, z MIN
orajo hiteti organizacije, Ge ho-
10, da napredujejo.
Slovenska Narodna Podporna
.dnota ie organizacija, ktera je
nela in ina vedno odkrite prija-
BE V mas. Mi nimamo nobene
|eze Z MO. a podpiramo jo zato,
sr podpiramo nacelno vsako do
10 stvar Dokler bode Sla Jedno-
po poti, ktera Sc zadnje case
dino jasneje zaGrtava, il je we'd
zagotovljena naSa naklonje-
Ost. Kakor nitro pa jO bodo sku-
III iskoriScevati - kakor Sc lie
zgodilo, potem bono pa mi pr
kteri bono prnti tistim V S.
p. j. je veliko naSih somiSlje-
kov; veze mas torej ljubezen in
blznost, da Sc zanimamo "a to
ganizacijo. NaSo naklonjenost
je ustvarila Jednota sama
|m, da Sc je poStavila ma zdravo
sdlagO; dolznost, da Sc zanima-
. zanjo, je pa ozirom ma naSe
pmisljenike, kterih ne pustimo,
bi jih kdo izkoriSeeval.
Jednota .Se je ustanovila ma
arayi podlagi. Toda ze druga
pnyencija je pokazala, da misli-
nekteri jo izkoristiti "a svoje
lmene. Zacel Sc je boj, kteri Sc
delOma koncal tretjo konvep-
e. Imela ie potem Sc izvanred-
kOnvencijo. ktera pa nj storila
fMega, kakor popolnila to, kar
zapocela tretja konvencija.
zdaj Sc bliza cetrta konvencija.
bba porodnih in poznejSih bole-
p je prestana. Zdaj Sc mora IA
Efeti delovanja IA razvoj. In
nyzato bode ta konvencija veil
vaznosti. Treba je pregledati
y razmerje ma podlagi doseda-
pa skuSenj in ustvariti konkre-
temelj. Do zdaj nj bilo tega.
Sc skrbelo "a reservne fonde,
"a ostarelost. Pobiral Sc je pri-
rem assessment, iZplacevale Sc
dpore. Ce je kaj ostalo "a reser-
Je bilo dObro, zee ne. pa tudi.
Sc mora spremeniti. Rezervni
nd Je najvecje vaznOsti za S. y.
y. Treba je namrec pomisliti, V
ekih nevarnih sluzbah so zapo-
nj njeni clani. Lahko Sc dogOdi
eja nesreca. Ce nj rezerve. je
Farnost, da Sc zruSi vse. Pri S.
P. j. je najmanJ dive tretjini
NOV, kteri so takO V nevarnih
Ebah, da jih angleske Jednote
oh ne bi vzprejele. Seveda nj to
no pri tel Jednoti. ampak pri
Rh. ktere so zaSnovali EvropSki
seljenci.
Fri tel priliki polagamo delega-
ma srce, da MISC premalen-
tni Vi Sc bodete zbrali, da de
Pie prid Jednoti in clanom
byencija je draga skupina. Sta
bode ma dan najmanj kallih
y. Zato pa glejte, da porabite
TX dan, vsako uro edino lie IA
7speh clanov in Jednote.
Poznamo nekaj ljudij, kteri Sc
IllJo baje spraviti ma Jednotine
'ore oziroma pOsamezne odbor-
e. Dobro. Ce so zasluzili to. leI
nllh. Mi nikOgar ne zagovarja-
&c je kriv. Da bi pa konvenci-
subila cas- 2 zadevami, ktere so
etno napravili Svobodasi, proti
% pa protestiramo v imenu ma
somiSljenikOv: kteri pravtako
pevajo "a delegacijo, kot vsak
B clan. In Ge sc to kljub temu
nl bono korenito obracunali
semi tistimi. To moreno stori-
ker smo neodvisni in ker re
casa opazamo neke vrste ne
ne mis- mozakarjc, kteri sami
sedo, kaj hocejo.
Velegatje. tezka 10 nalopa. KITE
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
"Arbetaren",
70 City Hall Place, New York.

IL Londona prihaja vest, da so
Sc Severni Indiji dvignili boje-
viii rodovi Vaziri.
Ljudje, ki poznajo polozai In
dlJi, pa trdijo, da so Sc domaGini
navelicali angleSkega jerobstva,
kl nina druzega namena, da TEN
lozje angleSki kramarji opleniio
domaGlne.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
L. Pariza Sc poroca, da

IL Pariza Sc poroca, da je
vodja republikancev lie Roux IL
iavil napram casnikarjem, da v
Spaniji revolucija nj lie mogoca,
ampak Sc jo tudi izvrSi lahko.
Krali Alfonzo je slabotnez in iz-
vzemsi vojaStva GA ne ljubi nihce.
Monarhija je zgubljena.
Lepa bodocnost "a kronane pi-
iavke Spaniji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
Cd bIizo in daIeG

- Nekteri delavci Sc vedno mi
sligo, da so kapitahsti hvalezni,
ker Sc delavci puste potrpezljivo
izzemati in izkoriScati.
No, kdor je tako naiven, tega
bo ozdravel multimilijonar in
ameriSki kralj lesa g. Walker, Xxi
ie casniSkim poroGevalcem rekel
to lie:
"Bogatini 80 dobrotniki dezeTe ;
stebri drzave; SO mozje, ki pro
ducirajo V reSnici vse bogatstvo
CID; so dobrobitniki liudstva.
Da. taxi mozje kot Hartman,
Hill, Rockefeller so Gudovati in
veliki mozje. Vsi ii veliki mozje
sluzijo ljudstvu. Hartman je bill
ljudski sluga. kot Hill ali Rookie
feller al JAZZ. Mi ne lastujemo bo-
gatstva CID. Nj ga le opravlia-
mo interesu ljudstva CD - Ma
sprotujem. da bi nalozili davek
ma bogatine. &c bi Slo po moji
wolff, hi morali placevati davke
lie siromaki in razsipniki. To so
ljudje, ki maj pla6uiejo davke.
Clovek ki osredotoGuje bogatstvo
je dobrotnik IN ljudstvo { y Osre-
dotocen kapital ie vrelec "a bo-
gatstvo. MiSice in kite ne produ-
cirajo bogatstvo. To vrSe le mo-
zgani in kapitali.
Delavci, tovariSi, Gull ste. kai
je povedal odkritosrcen kapita-
list. Poleg tega, da skrbite "a IL
dobno zivljenje kapitalistov, bi
morali placevati Sc davke. Ako
ia Odkrita beseda IL ust kapitali-
sta ne odpre brezbriznim tovari-
Sem oci, potem ne vemo, kakSnih
razOGaranj jim e Sc teba. ola bodo
priGeli zavedati ST..
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12

kaj druzega boju goper social
zem, potem Sc pojdite solit in pla-
katie ,da ste mnogo let trgali hla-
ce Ma Solsllih lllopeh, ker Sc VAN
Smejejo ovcarji.
- Med mescanski politicarji Sc
tudi ycasih najde bella vrana. V
Lincolnu, Neb.. Sc ie neki mestni
o6e branil Sprejeti svoio place.
Motiviral je svoj naStop TEN,
da nj zasluzi ME.
Navadno vzamejo ljudje wee,
kot Jim gre. Pri meScanskih poll
ticarjih Ameriki je to zelezna
Srajca,
Ia to pricakujemo, da mescan-
ski politicarji mcstnega oceta V
Lincolnu, Neb., ne bodo pustili
vec k jaSlim, ker je povedal cd
prto in dokazal, da meScanski po-
liticarji zro zastonj IL jasli.
- " Kairi, Egypt, so ustanovili
socialisticno organizacijo. S TEN
Sc je ma zgodovinski zemlii Fa-
raona zavrSil prvi resni korak, Xxi
ina ondotne proletarce seznaniti
Z nauki socializma in prinesti V
mrtvo egiptovSko prOletarsko ma
so zivljenje, ker pripadajo k or
ganizaciji tudi Arabci.
EgipGane SO da danes. kar Sc
miSljeuja tiGe. sploSno smatrali "a
najbolj lene ljudi ma svetu. Po-
sebno dogme mohamedanske we're
so drzale nezadovcljneze k tlom.
Ali Egiptu ie napocila nova 60
spodarSka doba, Fevdni listen Sc
umika borzuazno induStrielnemu.
Seve Je Sc lie za6etek. Ali la za6e-
tex je rodil moderno delavsko gi-
banje.
Tia pojav pa dokazuje, da Sc so
claiisti Sirimo in rastemo povsod.
kjer npStopa industrializem ko-
rist poSameznim kapitalistom.
To - zgodovinsko gospodarski
razvoj. Xxi Sc ne da vstaviti, dok-
Ter cloveSka druzba ne bo social
zirana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
Depesa IL Pariza poroGa.

= Uepesa II Pariza pOroca, da
so V Barceloni pricele znova o.
bravnave proti revolucionariem.
zaeno so pa zaceli tudi "zakoni-
tim potom moriti revolucionarie.
VladajoGi rogi so Sc povsod in
Sc vselej po zmagi mad liudstvom
pokazali krvoloGne in zverske. u
Smlllenia polna srca imaio le te-
daJ. ce revolt zma@a ljudstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
b v Kanadi je bila razstrelba

V jami Wellington Colliery druz-
be. % premogarjev je zgublo
svoje Mvljenje.
Vzrok? V iami so Sc nabrali
plini.
Tako kapitaliSti povsod po Sir
mem Svetu morijo delavce, ne da
hi Sc Jim bilo treba bati, da hi bill
kaznovani radi umora.
Hivimo pac Y kapitalistiGni Glo-
veSki druibi
Delavci. ali razumcte?'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
'ej! Sram Jill bilol
Zveza nemskih voiakov ,

- Zveza nemskih vojakov Y
New Horku poSilja nemSkemu ce-
Sarju po veleadmiralu KoeSterju.
Xxi Sc tam mudi ma obisku, Srebr-
no namizno opraVo. Ako hi Viljem
st. >. incl humor. bi postal nem-
skim bizantincem kot protidarilo
pasji bic.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12
Sveti oce" v Rimu Sc ie

Nsi wv 4SAlu SC Je
razjezil radi zborovanja uciteliev
ma TalijanSkem. Ma TEN zboru so
Prodrla socialiSticna naGela.
Vsied tega namerava po sko-
fiji apelirati ma katoliSke uGitelie,
da pobijajo socialisticne ideje, XII
so baje nevarne "cerkvi in dr.
zavi."
Eh. ote, ne bo pomagalo mic.
kar Sc nj posretilo prebisanim je-
zuitom. ne bodo dosegli tudi ka-
toliski ucitelji.
Nadalje je "sveti oce" izobcil
mesto Adria vsemi predmestii il
katoliske cerkve, ker so Boggia-
MIA pri neki protiklerikalni de-
monstraciji V Adriji ranili pali-
cami in kamenjem.
Pomilujemo "sv. oceta'', ker
so take predpustne Sale vlekle le
Sc srednjem veku. Kdor ina de-
mar, 81 bo vzlic izobGenju kupil
nebesa ma TEN svetu. Ma drugi
svet pa nOce nihce cakati, to We
nalboljSe "sv. oGe" in pa njego-
va armada spokornih .dobro reje-
nth redovnikov Z roznatimi lici.
Torei. naSe sozaliei
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-12

Sodr. Frank Petric je ia teden
ma potu po Ohiji "a "Proletarca".
Kdor ina kaj opravka glede ma
rocnine, mai poravna MENU.