Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-08

~ Il
tudi tedaj, ako he povzroGi smrt.
skodi vedno telesu. Vidimo to tu-
di pri drugih strupih n. pr. pri
arseniku, da ne povzrocijo takoi
smrt, ako Sc Jill zavziva V mani
Sin mnozinah. Alkohol Sc lahko
prlsteva torej brez vsakih pomi-
slekov med strupe; alkohol ina
vse lastnosti Strupoy, zamore DO
vzroclti daljsO ali krajSo bolezen
In zamore nazadnje povzrociti hi
tro ali poGaSi Smrt. S primerni-
mi poskuSi spoznamo lahko neko-
like najbolj znamenitih lastnosti
alkohola in Jill %primeriamo z last
nostml vode. PoSkuS 8. Beliak
Svezega kokosjegs jajca denimo
V Stlri skledice. V prvo prilijmo
nekoliko duSikove kisline: beliak
Sc Skrcl; V drugo prilijmo kar-
bolovo kislino; beljak Sc ravno
tako skrci; V tretjo prilijmo ne
kollko a%lkohola: uGinek ie avn
lSti kakor pri obeh pre.iSnih stru-
pm. Prilijemo V cetrto nekoliko
rode, tako Sc beljak ne zmanjsa
ampak poStane vedno veGji. Vsak
otrok We, da Sc Sladkor V ustih
raStopi. Ako denemo pa V alko-
hol kOScek s%ladkOrija. lei tam
lahko cello leto, pa Sc nebo razto-
phi. Alkohol izsesa voGo liz snovi.
$ katerimi pride V dotiko. in iih
naredi vsled tega bolt trde. Po-
Skus 1. V dive Skledice naliimo ri
cinovo Ollie. V prvo denimo cisti
alkohol: Ollie st razpusti. V dru-
go prilijmo vode, vidimo. da osta-
ne Ollie Skupaj in je oddeljeno cd
vode. Il tega razvidimo. da raz-
puSti alkohOl tudi Ollie, -katero Sc
ne razpusti V vodi. TIE lastnosti
alkohola 81 moreno zapomniti, da
bodemo pozneje lazje opazovali
nJegove ucinke ma GloveSko telo.
Nioeli smO torej, da imaio opoj-
ne place alkohol in da ie alkohoi
strip.
III. Cpliv alkohola ia krvni tok.
V naSem telesu Sc nahaja kri V ia
kozvanih krvnih ceveh. katere la
hkO primerjamo cevem il tenke-
ga gumija. SrediSGe. IL katerega
Sc razliva kri pc celem telesu. je
srce. Mislite 81 reko, Xxi teGe sko-
Ii mesto. Ljudje IL dezele priha-
Jajo ma svojih Golnih V mesto in
prlnasajo S seboj jestvine, a IL
mestnih his z~livaio ljudje V reko
umazano vodo in mecejo V MO
razlicne odpadke, katere odnasa
reka. Ma ia nacin prinasa reka
V mesto pOtrebne stvari in odna-
sa nepotrebne in skodljive snow.
Tok krvi V cloveSkem telesu je
podoben taxi reki. S TEN, da pri-
haJa kri V posamezne dele Glove
skega t~elesa, glavo. V noge it'd,
prinaSa S seboj ~potrebno hrano in
pri odtekanju odvaja nepotrebne
snovl Ako o~pazujemo .kapljico
krvi pod povecevalnim steklom.
vidimo, da ohstoji kri IL krvne te-
kocine in il krvnih telesc. Ia kr-
vna telesca so zopet dvojna: ride
ca in bella, rdecih je pa wee kakor
belih. krvna telesca so tako mai
hna, da Jill je kapljici, Xxi visi
ma koncu igle, priblizno million.
haksen pomen imajo rdeca teles-
ca? CloveskO telo potrebuje hra-
nilnih snovi, katere mu dovaza
kri. pri cemur ina zelo vazno vlo-
go hrana. Da V peel gori, ne zado-
stuje samo les, oglje it'd. ampak je
potreba tudi svezega zraka. Ako
zapremo pri peel VISA vrata, ne
morejo drva goreti, kajti da o.
GEM gori, je potreba kisika, XII Sc
nahaja V svezem zraku. CloveSko
telo ~potrebuje k onemu procesu
"gorenja" V zelodcu tudi kisika
IL zraka; pri toku skozi aliuca
nabiralo ravno ia rdeca telesca
ia kisik in ga razdele ma razlicne
dele telesa. Videli smo, da alko-
hol beljak cato skrci, ker il vseh
snow, s katerimi pride V dotiko,
izsesa vodo. Ako Sc piknemo V
prst in ma kri nakapliamo alko-
hol, vidimo pod drobnogledom.
kako nitro Sc nehaio rdeca telesca