Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-01

Proletdrcl, kter1n mas Je ~ Od-
stot., pa posedujemo lie samo As
odstot. bogastva V Zjed. drzavah.
Moi sodrug proletarec, in orga-
~nizirani delavec, vprasam tie, ali
81 kdaj prejemal popolno vred-
most Tvojega della? Ali bogstva
zemlje pc naravnih zakonih pri-
padajo lie nekaterim, vecini pa lie
delo in beda?2?
Kakor Sc vidi. so amerikanski
delavci podobni ovcam, do zadne
volne Sc puSte ostrici.
Tekmujo6a evolucija V zadnji
generaciji je industrijo in trgovi-
no takO sistematicno preobrazila,
da re dandanes. razen male izje-
me, korporacije in trust monapo-
lizirajo cello industrijo in pridel-
Ike. Vecje kombinacije so manjSe
u%nicevale V produkciji in trgovini
cd leta do leta vedno hujSe in tr-
Sc, pc %Sedanjem graft sistemu".
Il organiziranimi kapitalisti V tru-
stih. ne more nihce tekmovati ali
obstati ma gospodarskem polju,
kjer koli. in cemur koli. CHM
wee malih trgovin, podjetii in de-
lavnic unicijo kapitalisti, - TEN
wee in bolj armada neposedujocih
mezdnih delavcev raste.
Edino sredstvo in pomoG "a 20
odstot. neposedujoGih proletarcev
prot roparskim, vse posedujoGim
"kraljem bogastva" je, da Sc zgr-
memo pod en- prapor, in oznanimo,
toliko zeljno, mirno in IA vse ena-
kO. pravicno - socialisticno VIA
do.
Proc 5 TEN gnjilim, graft pro-
fitOm' V druzabnem redu; proc s
sedanjo privatno lastnino, produ-
kcijo in distribucijo. Ko bo to
dosezeno. tedaj bode Sele konec
ve6nega boja organiziranih delav-
cev prot molohu kapitalizma, "a
obstanek. Tedaj sele. m ne pref.
bono uzivali sad naSega della in
truda.
Zakaj, ce Sc tako radi mnogi
titate vsakdanje novice V laznji-
viii kapitalisticnih listih, in liz
misljene povesti. ne vzamete ne
koliko casa "a citati in Sc uciti V
ekonomienem vprasanju, kjer bi
Sc pouclli. kako hi Sc dalo Zboli-
sati slabe razmere V kterih tici-
mo-
Ena velika napaka in brezbriz-
most organiziranih delavcev je. da
ne skusajo preiskati vzrokov, Ike
ko sc reSiti IL verig in okov kapi-
tallsticnega tlacanStva. Zal. da je
to ociti dokaz. Oni pripuste dru-
GIN misliti zanje. mesto da bi Ia
Sc mislili sami.
Navedel bodem tn en- dokaz. da
je to zalOstna in COLA resnica.
Advokatje imajo svojo unijo. IL
prav kakor delavci: - poglejmo
tOrej, kako 81 oni znajo zb0ljSati
dohodke.
Par mesecev nazaj, incl sem
priliko dtati V kapitalistiGnih lis
tih resolucijo, katero so odvetniki
odobrili ma svoji ~konvenciji lm.
katera Sc ie imela predloziti pri
zasedanju legislature (zakonoda-
ji.) V tenn bill" Sc je zahtevalo.
da Sc vsem sodnikom zboljsa pla-
ca, in ce Sc prav spominjam, eta
10 Sc je tudi V fesoluciji. da Sc Jim
tako olajSa in zmanjsa mnogo ne
potrebnega della.
Tako. oni imajo Legislature. ka-
NOR ste Jill vi delavci izvolili. "a
povisati 81 dohodke in olajsati
Min delo. IL tega Sc vidi. da cd
vetniki znajo misliti sami Ease. i'm
misliti pray. "a svoje interese.
Cesar pa Tt, delavec, dobiS. ako
gres vprasat "a povisanie place
PrvO bode, kar bodies dobil. bo
Injunction" (sodno prepoved,)
in STEER ravno cd ten sodnikov in
odvetnikOv. XII 81 Jill I'll izvolil in
ce hi I'll pri TEN kaj godrnial, ali
cello bill malo preglasen. dobil bo-
DIES povrh pOlicijski krepeljc, in
tudi milico. ce treba.
Vidis, to je cato, ker Sc nisi
spoznal, kako Sc to - zboljsan.je
place zamore doseGi. Zato, ker
nisi sam Zase mislil amnak 81 tO