Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-11
Tale mirOvni kOngreS
v Chicagi.

' IildmenJu SoNoranc IN ZaklJuc-
mega banketa od strani amer. bur
zoazije. Ma kongreSu so govorili
razm "odlicnjaki", "narodni eko-
nomi' in zaStopniki raznih pol.
strut, YER in drzav. Mnogo Sc je
kvasilo in zlobudralo svetovnem
mlru; naStevalo Sc je statistike,
kollko stanejo vojne, koliko pade
zrtev V slucaju vojska in koliko
bolje bi bilo, Ge bi sc tisti denar.
kl Sc izda IA vse to - porabil "a
humanitarne naprave. KoneGno so
Sc sprejele tudi razne resoluciie.
ki obSojajo oborozevanje.
Necemo reel. da nj bilo med te-
mi 1.2OO delegati nobenega. XII bi
V resnici ne miSlil ma razoboroze-
vanje in XII bi V resnici vedel vzro-
kom .oborozevanju, toda, pretezna
vecina kongresa nj bilo drugo. ne
go hlpokriticna ballast in kome-
djanti. Edino odkrito sta govo-
rllo o TEN preblemu Charles ID.
Thompson, zastopnik socijalistiG-
ne Stranke, in $. Gompers, delegat
y. r. of L., ko sta trdila, da vol
ska bazira sistemu kapitalistic-
ne druzbe.
{. ID. Thompson je V pol drugo-
urnem govoru razlozil cd kod iz-
virajo oborozevanja. Povedal ie.
da voJske provzrocajo lie kapitali-
sti. Svojimi trgi, in ne delavstvo.
ktero naobratno - zlasti parla-
mentih evropskih draw. kjer ina
dclavstvo svoje mocno zastopstvo
- dlrektno pobija vojaske napra-
We in ceStokrat onemogocuje vol
ne. c. ID. Tompson ie namrec go
voril stalisca zaGrtanega progra-
ma: " International socialism as a
peace force. (Mednarodni soci-
lalizem kot mirovna sila.)
lsti govornik je tudi sarka-
stlcnlh besedah oznaGil amer. iu-
Stlcno upravo. ter oZigoasil zivo
SodJmSka postopanja napram de-
lavstvu, ktero je sramoto cele-
mu civiliziranemu svetu. mi
kJer - pravil govornik - "bi
sc kaj tako samooblastnega ne
moglo pripetiti delavskim organi-
zacijam, ko tel dezeli, ktero
smatrajo razni oportunisti "a de-
zelo svobodnih MOI"
Poleg Tompsona in Gompersa.
je Sc odkrito povedal "mirovni-
tarjem" ma banketu bridko resni-
co, - Xxi je ironizirala eel kon-
grcS, - zlasti so te besede zadele
V crno, ker jih je izrekel amer. pa
trjot in vojak - general Grant.
Toastmaster banketa je namreG
povabil Granta, ce nina on kaj
pripomniti k mirovni konferenci.
Nato je Grant vstal in pricel:
Menim. da sem edini vojak tu-
kaj med vami in vsled tega neGu-
ven eksemplar ;toda JAZZ Sc zelo
zanimam Ia mir sosebno ker VEN.
da je pray moi poklic, delati mir.
Cello vojaSko znanie sloni in Sc
nanaSa zgolj ma ustvarjanje nacr-
tov, dosego ohranitve miru.
vi, drzavniki in vase ljudstvo
ste tisti, XII provzrocate vojske in
nemir! Najprvo Sc zaneti - radi
neSporazumljenja kupGijskih in
teresOv - med sebojno segacenie.
III Sc zanese maSo. Nato posrc-
dujejo drzavniki; in Ge so ODE pri-
zadeti sill enako moGni. pride do
kompromisa; Ge pa je ena slabe-
ia, Sc konca navadno tako. da IL
pail mocneji slabejega in potem
Sc poklice vojaStvo. da naredi i
mir. V zadnjih 300 leth Sc mixer
ne eta zgodovini. da so vojaki
kalili mir, ali da so oni provzro-,
eli vojsko.
Po mojem mnenju, so danaS-
nJih dneh najbolji porok "a vzdr-
zevanje miru 12-palcni topovi,
kar vsekakor wee znacijo kakor
vse prazne govorance pri lepih in
polno oblozenih mizah. F"
Tableau!
Gen. Grant, kot tipus amer. vo-
iaka je dobro zadel svojo pSico
V amer. kapitalizem, pa maj je to
storil vedoma, ali nevedoma.