Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-12-07

nikdar postavljala svojih stavb v
zrak. Toda stranka in njeni "a.
upniki bodo moral samostalno, pc
svojem najboljem znanju in pre-
pricanju resiti svojo nalogo, ne
da bi Sc udali predsodkom kogar-
koli. A Ge bodo tako ravnali, smo
%prepriGani, da pridejo do zakljue-
ka, da je Jugoslovanstvo realnost,
XII ina sicer Sc nejasne obrise, to-
da 1.-Two in zdravo jedro, hrepeneee
pc razvoju.
Politicne in kulturne razmere
posameznih jugoslovanskih Pile
men imajo pac poseben znaGaj.
Primerjanje s polozajem drugih
narodov v preteklosti nj posebno
plodno; zgodovina ne pozna kon-
gruentnih p~ojavov, temvec ustvar-
ia yedno novo. Nasa naloga ne
more biti iskanje vzorov V histo-
riJi, ne o~ponasanje nekdanjih do
godkov in nobena sentimentalnost
nam ne omogoci pozitivnega della.
Fatalizem bi nam pa sploh odprl
prezgoden grob.
DosleJ so juzni Slovani ne lie
politieno, ampak tudi narodno
razdefjeni in lie slepec bi mogel
prezreti, da je to skodovaIo vsem.
a ia razkosanost nj .skodljiva lie
Jugoslovanom samim, temvec tudi
ovira sploSen kulturni napredek,
ki je lie tedaj popoln, ce so ga de-
lezni vsi deli. Da so Zamorci "a
ostali kulturi. nj lie izguba Ia
morcev, temvec je izguba Glove
silva. Politicna r~azkosanost je
stvar, XII je ne moreio meninic
tebinie odpraviti Jugoslovani
sami. Prezirati sile, XII posega.jo
V zivljenje narodov, hi bio ne
spemetno. Zlasti pa ne more svo5
jega pOliticnega zivljenja p;-, 49,
no urediti pleme, Xxi rs3aS*o'oll-
rabbit vse svo' poP9ie more po-
tiene uredt poJt moci. Demokra-
more n,sire so prvi pogoj, da Sc
svor glaarod uspeSno bojevati "a
niv1e ellie in Sc varovati sovraz-
IN napadov. Spolsna in enaka
volilna pravica je neizogibno
sredstvo V TAKEN boju in bo mo-
rala biti prva zahteva k%onference
"a vse dele. Sele pc priboritvi
sploSne in enake volilne pravice Sc
lahko podajo
boz "a druge politicne ellie.
Veliko bolj pa lahko vplivajo
narodi sami ma nepoliticni del
svojega narodnega zivljenja. PRAY
To So ie pa pri .JugOslovanih do
slej najbolj zanemarjalo; sto let
govori in pole o jugoslovanski
vzajemnosti, a skoraj ni6esar Sc
MISC storili takozvani merodajni
faktorji. da bi So slavljena wa
jemnost kakorkoli realizirala. Ia
kaj najbolj navduseni proroki so
vedno mislili, da je politicno zedi-
njenje prvi pogoj. V resnici je pa
ravno narobe. Cakati ma trializem
ali ma kaj podobnega. je lahko.
VpraSanje je pa, ce imajo narodi
toliko casa in tako ugodne razme-
re. da lahko hladnokrvno cakajo
ma tisto,o cemer nihGe ne We, kdaj
da pride.
Ia prevdarek pa pokazuie kon-
ferenci veliko nalogo, katere so
sc dOslej komaj |posamezni zaneSe-
maxi cd daleG. prav cd daleG do
taknili. In ce Sc posreti konIeren-
ci tudi to delo, tedaj Sc lahko pra-
vi, da je bila res zgodovinskega
pomona.
Prenricani smo. da bo konfe-
renca izvrSila, kar pricakuje cd
ME organizirano delavstvo.
Opomba ''Proletarca' - Una
no nam .je, da so Sc OBJ casu anek-
sacije Herceg.-Bosne in o nastopu
Srbije prot Avstriji zanimali
razni angleSki sodruzi "a akcije
ma Balkanu, zlasti Jill je mikalo
izvedeti, kaj bi vslucaju vojske
s Srbijo naredili jugosl. delavci.
Eden V centralnem odboru dobro
poznat Irec-socijalist Je uprasal
enega sodrugov cd "Proletarca",
.Eaj on misli, O jugoslovanskem