Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-10-05
LetO (VOl.) Nv.
SOCIALIZEM IN STAVKE.

| ~''JN va NDlOH Ill Dl-
kake temeljite razlike med delom
IN kapitalom. Nasprotstvo, XII Sc
danes pojavlja med delavci in ka-
pltalisti, je baje lie nekako umet-
no provzroceno. To nasprotstvo in
zlasti stavke, pripisujejo ii mozje
bolJ ignorance obeh slojev. kot pa
cemu drugemu.
Pa do danes Sc nj posrecilo niti
"a picicO ublaziti nasprotstva med
delom in kapitalom, marveG Sc
godi ravno narobe: nasprotstvo ie
vsak dan vecje. Zakaj To je Sc
dag naloga socialista, da nam
stvar raztolmaci.
Socializem zatrjuje, da ie Glo-
veska druzba razdeljena diva
razreda, namreG V razred lastni-
kov kapitala in razred lastni-
kov delavne sile ali moGi. Ia diva
raZreda Sc srecavata ma ekono-
micnem polju kot temeljita ma
sprotnika. Kapitalizem sam ma
sebi ne rodi nicesar; primoran je
torej stopiti ma trg in delati po-
nudbe "a delavno silo, XII je edna
prednost, katero ina delavski
raA ed ma razpolago. Pri nakupo-
vanJu te delavne sile Sc posluzuie
kapitalizem istega nacina, kot pri
nakupovanju vsakega drIzega
blaga: izkusa kupiti isto kolikor
mogoce pc nizki ceni Razred last
nlkov delavne sile pa zopet ma
drugi strani ponuja to svojo pred
most "a mezdo, kar pomenja kruh
"a MEGA. IL tega je razvdno, da
poseduJeta ta diva razreda vsak
po emo prednost in oba ia sloja
potrebujeta produkcije. Delavski
razred Je aktivni in kapitalisticni
Je pasivni faktor. Oba Sc takore-
kot druzita in preustvarjata suro-
VINO V izgotovljen produkt. Ma
ia nacin 81 Ia diva razreda stojita
nasproti kot tekmeca diametral-
no nasprotnimi 81 interest. Kapita-
listicni razred kupuie delavno
sllo kolikor mogOce po nizkih ce-
nah in posledice tega so majhne
place ter dolgi delavniki. Ako bi
posamezni kapitalist prelomil to
ekonomicno postavo svoiega raz-
zreda In pricel delovati svojem
podJetJu po principih pravicnosti,
zrtvoval bi samega sebe svoiem
poizkusu. Delavski razred pa 70
pet izkuSa prodati svojo lastnino.
delavno moe, kolikor mOgoce DO
visokih cenah in "a skrajSani de-
lawn cas-. In da Sc delavcem vspes-
neJe uresnicijo zelje, Sc organizu-
JeJo V unije, zavesti, da ie
zdruzenju moe.
Pod danaSnjim ekonomskim 81
stemom Sc pripisuie vsa produk-
cija kapitalisti6nemu razredu, XII
81 lasti pravico do ME. dasiravno
je izdelana po delavskem razredu.
Nzrok temu je, ker delavec, XII
della "a mezdo. pripozna takoj ko
je bill najet pod pogodbo place. ki
10 bode prejcl IA svoje delo. da
postanc yes njegov produkt. brez
ozira ma kOlicino in kakovost. last
njegovega delodajalca. Ce Sc po-
jaw Stavka ali Strajk. tedai je to
navadno vpraSanje. koliko pro-
dukta 81 prilaSti en- razred. toliko
mani Ostane drugemu.
Tako bijeta ia diva razreda
cloveSki druzbi neprestan boz IN
prvenStvO.
Ali je pa temu mogoGe odpomo-
ci? Da; popolnoma lahko. dasi-
ravno je marsikomu to tezko ra-
zumeti. Socialism je sredstvo "a
reSitev tie uganke. Delavslli raz-
red nal vzame V svoio posest ma
Sinerijo, zemljo in oStala sredstva
IA produkcijo in maj producira ma
svojo pest. Ia sistem, kadar Sc
vresnici. bo ucinil, da postane
YES svet druzba pridelovalcev.
Delavskih nesporazumljenj takrat
ne bo vec kapitalizem bodc do
koncal tex svojega obstanka.
Socializem prav gotovo nastopi
V prihodnji dobi GlOveSkc revOlu-
cije in sve Sc zc pripravlia "a to
dobo. "R. P.'