Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-06
BOJUJMO Sc PROTI SISTEMU
IN NE PROTI POSAMEZ-
NIXON.
X. II. LaAIonte.

maj so ii Sc tako spretni - us
tvariti IL ljudi dobre drzavljane.
ziveGe prijateljstvu in slogi $
svojimi brati - i'm sestrami. Xxi
bi Sc imeli veseliti zivlienja drug
poleg drugega.
Recimo napr. da bi bill slehern
magnat trusta, vsak governor, XII
Je dial uniciti po milici Strajk, -
in vSak sodnik, XII je tidal in
Junction prot unijam - jutri
spravljen $ tega sveta. Misli kdo,
da bi bile razmere potem druga-
cne' Mi pravimo: ne Razmere
bl oStale Sc vedno take. Spre-j
menilo bi Sc sicer nekaj obliki.
toda Sistem bi ostal ne spreme-
njen.
Zal pa, da je danes Sc mnogo
ljudi, XII sanjajo - med tenn ce-
10 Gompers, predsednik \. f. of
Labor, - da bi bile razmere dru-
gacne, Ge bi Sc vsi ravnali no
reku: kaznujmo sovraznike. "
ki Spravljajo ma kup "roparsko
bogastvo", kakor sta Sc cestokrat
lzrazala tudi Bryan in Roosevelt.
Toda yse te Stvari SO Sc ze neSte-
tokrat eksperimentirale veliko
vecJi meri. nego jc kdai o niih
Sanlal kak modern dcmokrat ali
anarhist.
Pogljemo Samo nekaj primer.
Leta 43 ze. pred kriStusom. so
Triumviris, Antony, Lepidus in
OctavianuS prekleli in obsodili V
Smrt 100 senatorjev in 200O gro
fov, ktere SO izbrali IL srede po-
sedujocih in najbogatejsih prpbi-
valcev Rima, katere bi Roosevelt
naval "roparje bogastva". Vsi
II obSojenci so Storili najstraA
neJSo smrt pod rokami rimskih
rabljev.
Tedanje oblaSti So razpisali We
likanske nagrade "a ugrabljenje
ali razkritje izkoriSGevalcev ma
rodnega bogaStva. Zivela je mai
huJsa grozovlada. kar jih pomni
zgodovina. Use te grOZote pa ma
poSled nisO reSile rimskega ljud-
stva. Yes anarhiSticen teroriZem
Je bill lie fiasko. Kajti "a TEN nj
so bile razmere ME boljSe, III rim
Sko ljudstvo sploh nj obcutilo nj
kdar take gospodarske mizeriie.
kakor za casa Caligule. Nerona
in AntonineSa. Suznost in grofov-
stvo je vladalo, in Rim ie razpa-
dial in gnjil
Toda cloveStvo Sc uci poGasi
najglobokejih Stvari zivljenju.
To dokazuje zlasti ameriSko 1iud-
stva.
' Ameriki je bilo od jeseni leta
1907 Skozi. - ma stOtisoGe delav-
cev brez della in milione zena in
otrok Y pomanjkanju Iakaj! Ia
to ker maSinerija. to so tehnicni
pripomoGki proizvajaniu. ma
domcSGajo potrebo delavcev; ker
delavcc producira pomoGjo stro-
jev "a so vrednosti ma dan. dobi
pa le So "a tisto delo. Kako mai
kdo kupi potem izdelek nazai. ce
nina Svote, Xxi jo zahteva kapita-
liStY Dokler Sc vecina narodnega
bogaStva razpeca ma tuiem trgu.
V Evropi, Afriki in Aziji ter IL
nlci V slucaju vojSka ali potre-
SOW. tako dolgo mas rabijo kapi-
taliSti in mas puste priti k njiho-
vim strojem, k delu Kakor nitro
pa napr. zapro tujezemske Wade
vsled konkurence pot uvozu a
mer. blaga ma Min trg, padejo
potrebe proizvajanja in kapitali-
sti zapro svoje tovarne. Stem pa
nastane brezposelnost. Vsled tega
smo tako dolgo. dokler Sc bo pro.
izvajalo IA profit, in ne "a potre-
be - primorani delati konknren-
emo drug prot drugemu ma de-
lavsl1em trgu - in prav tako dol
go sc bodo ponavljale financne
in gospodarske krize ter brezpo.
selnost.
Socialist smo to povedali ze
V jeseni leta 1907. kar ie bilo
tudi lahko razumeti.
Takrat smo rekli. da ie edini