Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Nova vera - now Bog.
(MODERNO MARIANNE o BOGUl.
(Nadalievanje.)

Videli smo, kako lie ustvaril Glovek bogove, in
kako je slednjic postal ponizen suzenj svojih last
nth izmisljotin. Sedaj pa nastane upraSanje: Kako
Sc je osvobodil = eetudi lie deloma - cd tega Via
|darja nebes, tega samOdrzca oblakov, tie aristokra-
cije Zraka? Kakim potion Sc je mogel znebiti, ceprav
lie v tel ponizni meri, kolikOr Sc je otresel do danes,
neumnega in ponizevalnega strahu, in vreci cd sebe
Jarem praZnoverstvaY
Morda prvo, kar Je krenilo njegov razum ma
pravo pot in ga osvobodilo mot, je bilo to-, da je
|spoznal gotov red in zakonitost V vesoljstvu. Ma po-
|dlagi tega je zacel domnevati, da tam zgoraj morda
vendar lie nj ve premisl jeni namen z oZirom ma ME
ga in da sploh 2 MIN nj V nobeni zvezi. Opazil je,
da ostane k%rozenje vseh onih svetlih zvezdic vedno
nespremenjeno, ne glede ma njegovo dejanje in ne
'hanJe; spoznal je, da Sc ponavljajo solncni in lunini
mrki in druge spremembe nebeskih teles vedno 20
preteku gotovega casa, in da cello zvezde repatice
|prlhaJaJo spet V popolnoma doloGenih dobah. To je
cloveka prepricalo. da nimajo premembe ma nebu
IN ropatice Z MIN ME opraviti. in da tudi njegovO
o%bnasanje nina prav nobenega upliva ma ME: spo-
znal je, da sc ne pojavljajo niti V njegovo korist,
nit V njegovo Skodo, in to ga lie neprieakovano ma
vdalo Z obcudovanJem namesto s strahom. ZaGel je
domnevatl, da lakote ne posilja kak razsrjeni, ma
scevalni bog, marvcG da izhaJa vecinoma lie liz ne
umnosti in lenObe ljudij. PriSel je ma, to, .da bolez-
Mi ne povzrocajo hudobni duhovi, temyeG so lie po-
.sledlca naravnih vzrokov, in sc vsled tegai moreio
Spet %odpraviti naravnim potion; y syOie lastno "a
doScenJe je clOvek dokazal, da molitev nj nobeno
|zdravllo. 70 dolgih, zalostnih skusnjah Sc je overil.
da njegOvi bogovi MISC kdove kaj vredni. ker mu
MISC nikdar pomagali, izvzemSi ce je bill V poloza-
Ju, da 81 le mogel pomagati popolnoma sam. brez
nJlh. honcno Je uvldel, da nj njegovo osebno obna-
'anJe V prav nObeni zvezi $ prirodnimi dogodki; da
ne more biti tako hudoben, da hi povzroeil povo-
denJ, In ne tako dober. da bi jo ~preprecil. Pc wee
stoletnem premiSljevanju je slednjiG spoznal. da ne
~nastaJaJo potresi cato, ker ne izkazuje kakemu du-
hovnlku morda tiste Gasti, katero on zahteva. Opa-
zl, z veikim zacudenjem je opazl, da ubije strela
pogostoma jake dobre liudi. doGim Sc drugim. zelo
hudobnlm lJudem, Xxi so stall cisto craven. nj Ego
diio mic. lie da so Sc nekoliko prestraSili. Ma svoio We
lko zalost Sc Je cesto %prepriGal. ola ne zmaguie we'd
no pravlca, in to je ma jbolestnejSe spcznanje. do
katerega more clovek priti! Nadalje je videl, da bo-
govt nikdar ne branijo slabotnih in nedolznih. Osup-
milo ga Je, ko je zdaj pa zdai videl, da Sc n~ajveGji
hudoonez vesel naJkrepkejsega zdravja. Koneno je
sam sebl zatrJeval, da nj nastala vsled tega tako stro-
ga Zlma, ker farJem nj mogel DAFT dovolj volne. Ia
eel Je domnevati, da Sc vesoljni red in prirodn;
zakonl ne dado spremeniti poljubno in MENU V ko
rlst, kot placllo cato ,da INA blebetati kako veroiz-
poved ma pamet. Opazil je, da nekateri otroci kra-
deJo, ceprav so krsceni pravilno pc predpisanem o.
bredu. SpOznal je velikansko razliko med pravoso-
dJem In vero. in videl, s kakim veseljem 81 zaviiaio
med sabo vratove pripadniki enega in istega boga.
Vldel Je, kako napolnujejO svet z okrutnostmi YER
SKI prepri. Slednji6 Sc je clovek predrznil cello SUI.
mitl, Ola bi sploh mogel kak bog poseGi V naravni
red dogodkov. Clovek je spoznal lie nekaj resnic =:
toda re samo tie maloStevilne resnice Sc MISC dale
spravitl v soglasje z brezmiselnim praznoverstvom
nJegovih dedov. Ker so njegove svete kniige has V
naJvaznejsih tockah bile nepravilne in napaene. ie
zaeel clovek dvomiti, da bi vsebovale tie knjige alb
solutno resnico in izhajale cd boga; koncno Sc ie
preprical, Ola so tudi duhovniki v vecina najvaznei-
sh stvareh popolnoma nevedni, vsled cesar je zgn-
oil YES strah in spostovanje do ~niegove 6rne suknje.
Takov Je bill zacetek razumske svobode. vs.
Omika je vedno rastla v isti meri. v katerej lie
poJemala verska moe. Dusevni napredek clovestya
oostoJl prav v TEN, kolikokrat more kako stare vra-
20 zamenJati z novo resnico. Cerkev seveda nj dala
cloveku nikdar prilike, da bi prisel lie do enc resnice :
nasprotno, vedno je uporabljala vso svoio moe, da
81 ga cd resnice odvracala. in cato Sc cerkev zelo
huduJe, ce je clovek spoznal, da je prav mnogo YER
SIKH Pojmov krivih. Citanje svetega pisma Xxi ie
6atoileanom v celoti prepovedanoD - ga je dove
ulo 40 spoznanJa, da Je bill Jehova bolj okruten in
nasilen nego ~najhujsi divjak. Istotako ie elovek
(Kone