davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Listnica upravnistva.

l.. j. Pirc, Rock Springs. Wyo. {:
Svoto Sl.15 prcjeli. Obvcstilo we
Ii naznanje. - Kar Sc tiGe reel,
5 kterimi So mi" ne strijamo
kot Slovcnci innate Vi. &c govo-
rite imenu kakSnc strankc y I!
lahko Vase mnenjc Toda stem,
cc kdo svojem fanatizmu kva-
81, da jc SIovcncc, Sc nj nicesar
dokazal. kakSnc kvalitcte da je;
sal SO klerikalci. diiotie. kapitali
sti doma-tudi Slovenci. Naiprvo
preglejtc torei kan spadate vi,
predno kvasitc ncsmiSeInc stvari.
Steer pa: brez zamcre.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
LetO (VOl.) Nv.

mu lastno slikovitostjo pomen in
vrednost tega podjetja. Ko je Sc
belglJski delegat sodr. Anseele IL
rocil pozdrave in vosGila beleii-
skega delavstva, je bila slav. seja
zaklJucena in udelezniki so 81 la
nko ogledali cello podjetje. One
nimo maj o podjetju lie toliko, da
ono svOjo dovrSeno popolnostjo
In idealno notranjo organizaciio
predstavlja pravi vzor modernega
obrata. Vse strojno-t -tehnicne ma
prave so najbolj moderno in prak-
tlcno ureJene, razvrSGenje stopinj
produciranja je vzorno in pregle-
dino in zdravstvenem oziru ie ce-
10 podjetje tako bogato z vsemi
napravami bigijenicnih potreb
preskrblJeno, da nj najti slicnega
lndustrijalnega podjetja. Tako
podJetJe ne napravlja ma opazo-
valca tlstega mucnega vtisa, kate
rega dobimo pri ind. podjetjih
sploh, ampak pri vsakem koraku
vidimo, da je to hram della, da je
to kapela, kamor je zaGasno della
wee posvetil svoje fizicne moei. Tu
Sc bode pocutil domacega in We
selJem bode stegnil sposobnost
svojih rok in svojega duha zaup-
lJlvemu objemu moderno ureiene
delavnice. Po zakljucenem delu
bode ia delavec svojo druzino
zadoyoljstvom mrmljal svojo mo-
htvicO "daj nam vsakdanii kruh"
IN prlstavil "Hammerbrot in lie
Hammerbrot".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
AVSTRIJSKI DRzAVNI DoLc.

kl Je znaSal koncem lanskega
Ieta 1O.11S milionov, Sc je doslei
zvisal ma 10.543 milionov kron. Ia
obreStovanJe teh 10 in pol miliard
odpade ma avtrijsko polovico ma
leto 3o6 mllionov, IA odplaGevanje
pa letnih % milionov, to je sku-
paJ- Ill -miGonoY- -kron. -ysi direkt-
nj dakvi in davek ma pivo torei
komaj zadostuiejo "a obrestova-
nJe in odplacevanje drzavnega
dolga. V TEN Sc najbolje izraza
kapitalistiGni znacai sedanje druz-
be. Drzava seveda ne jemlje poso-
Jll pri revezih, temvec pri kapita-
llstih, ki dobivajo 356 milionov
kron ma leto lie od avstrijske drza-
We, ne da bi Jim bilo treba za to lie
mezlncem geniti. Svoj kapital SO
dobili cd prebivalstva; zakai da-
neS raZume pac re vsak otrok. da
denar ne pada IL nebes in ne raste
kakor trava. NakopiGili so delo
delavskega ljudstva, ki Sc je kot
blago izpremenilo cekine in BAN
kovce. Zato ker Sc je liudstvo da-
10 izkoriScati delavnicah in to-
varnah, V rudnikih in gozdih, ma
zeleznicah in ma morju, zato ker
Je svojim delom in svoiim po-
manJkanjem znosilo ogromna boz
gastva kapitalistiGne blagajne,
mora gospodom kapitalistom Sc
posebej placevati 456 milionov cd
svoje bede. Tako je kapitalistiGno
izkoriScanje kakor ogromen polip,
XXI tisocerimi rilci sesa in sesa,
predmet izkoriScanja je pa vedno
in povsod delavsko ljuddstvo.
kdor ne razume, da je teh raz-
merah boz delavstva prot kapita-
lizmu vaznejSi cd vsakega druze-
Ga bOja, mora biti duSevni slepec:
kdOr hoce delavstvo odvajati cd
tega boja, je pa politicni slepar.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Slavnostna otvoritev Hammer
brotwerke

dunaJSkih organiZacij. ZilavoSt in
moe dunajSkih sodrugov sta praz-
novala zadnjic brezprimerno lep
prank. 5 TEN dnem je soc. de-
mokraciia ma Dunaju in Nizje Av-
strijSkem postavila kapitalisticnim
producentom mogocn jeZ in sama
Scbi odprla ventil prosteicmu di-
hanJu. Iunaj Schwechatu je o.
ma zavzcla mogocnG puSadko in
naStaVila SvoJe orozje proti temu
zalostnemu cesarskemu Dunaju
oblegala bode perifcrije to avs
triJsko centralo, kakor pred sto-
lctji turSki naval Z vso silo svoiih
mladih moci le tern razlockom.
da bode njeno orozje moderno,
najmodernejSe in naiizdatnejSe O.
rozje sedaniosti, $ kruhom IA svo-
Je somiSljenike. In tie dni, ko so
prviG pripeljali IL novega podje-
tia soc. demokraticne solidarno-
sti rdeGi avtomobili ia Kanonen-
futter Sc lahko treSe kapitali-
stitna klka dunajskega rotovza.
kajti naSe delo, naSa mogocna or
ganlzacija in naSa Solidarnost je
prlcela ZavZemati glavno toriSce
naSih krvnikov, zagrabila je vso
Silo gospodarSllo polje producira-
mia najpotrebncjSih Evil Ia naSc
delo Svojim dclom in svojim
kruhom, to je najlepSa deviza te-
ga najmlajSega sadu naScga bo-
renja podlcgajocim sovrazni-
kom.
Oh veliki udelezbi politicnih,
strokovnih in zadruznicnih funk
cijonaricv vsch Strani Sc je o.
tvorilo pred kratkim to mogocno
podjctjc. Po kratkem porocilu
sodr. Skarcta. ki ie ocrtal strastni
boz organizacije vsem inStanca-
mi obcinSkih oblaSti i'm 30 temc-
ljitem referatu pravega organiza-
torja in ustanovitelja tega podjc-
tia. sodr. Dir. Karpelesa. o ustano-
vitvi in sezidanju teh delavnic, je
poZdravil V slavnostnem govoru
sodr. DIR. Adler vse navzoGe. pose
bno priSedSega delegate sodr. An
seeleja liz Bruselja ter crtal ME
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

skim interesom avstrijskega ljud-
stva. 5 poblastilno postavo je u
rediti pogodbe z balkanskimi dr.
zavami, predvsem 4 Rumunsko,
katera sicer zapre svoje meje av-
strlJsklm izdelkom. Kako daleko-
seznega pomona so tie pogodbe,
naJbolJSe izpriGujejo stevilke. Av-
strija je imela trgovsko pogodbo
Z Rumunijo cd 1875 do 1886. V
tel dobi je znasal avstrijski izvoz
ma Rumunsko povprecno 40 mill
Jonov frankov, to je 4S.6 proc.
vsega rumunskega importa. l..
1887 so dosegli agrarci, da Sc je
zaprla meja rumunski zivini,
vsled cesar so pOskocile pri mas ce-
ne mesa, rumunska zivinoreja pa
Je tezko zadeta. Rumunija je cd
govorlla zviSanjem carine ma av-
StrlJske industrijske izdelke: av-
StrlJskl izvoz je upadcl "a polovi-
go, ma 60 milijonov, to je 1874
proc. rmunskega importa. Mem
ella in Anglia sta skoraj popol-
noma izrinili Avstrijo rumun-
skega trga. Ia mnogoStevilne pa
noge je bila to naravnost kata-
Strofa, ma tiSoce delavcev ie izgu-
bilo delO i'm zasluzek. Cd 1893 OBJ
stoja zopet trgovinska pogOdba
med obema drzavama. Mas izvoz
zopet raste, ceprav pocasi, in je
znaSal 1906 119 milijonov frankov
ali 2S.3 proc. rumunskega impor-
ia. kar Je Avstrija po trdih izkuS-
njah pridobila, vse pojde pod mic,
ako ne pride do pooblastilne po-
stave Industriiska katostrofa bi
vrgla cele bataljone dclavStva ma
cesto in jih izroGila brezpoSelnosti
In stradanju; po drugi strani pa
Je brez pooblastilnega zakona Gi-
sto izkljuceno, da hi moka in me-
so zapustlla sedanjo vrtoglavo vi
Sino. Iategadelj je klerikalna OBJ
strukcija ali blaznost ali pa brez-
primeren zloGin ma zivljenskih in
tereSih avstrijskega ljudstva. Ma
81 klerikalci so podobni Herostra-
tn, Xxi je zazgal prekraSni tempeli
Diane EfcSke, da bi proslavil svo-
je ime; klerikalci hocejo stra-
danjem vSejati Y ljudska srca svoi
spomin. Proklet spomin.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Perfidnost klerikalne takMke
avstr. drzavnem zboru.

Klerikalci V druzbi GeSkih ag-
rarcev in radikalccv so zaceli IL
vrSevati svojo obstrukciisko groz-
MO. in "Slovencc' $ predrznim
celom hvali tako ravnanje. kot da
hi Sc Slo IA kaESno koristno rec.
Sedanja obstrukcija mi naperjena
proti vladi - vlado je bilo cas-
obracunati, ko je bill razpravi
rekrutni kontingent in pa prora-
cum - naperjena je proti zivljen-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
SvetOven pregled.
v mestu Guadala lara, Me

- v mestu Guadalajara, Me-
ksiki so Sc pripetile velike demon
stracije, ker so nekteri govorniki
priporocali ma volilnem shodu
predsednikom Diaza, sedanjega
predsednika, ki igra vlogo ruske-
ga carja republiki. PriSlo je do
pobojev in krvolitja. Vines je po-
seglo drzavno vojastvo in mad 200
oseb je aretiranih, med temi tudi
diva Americana.
Tia krepka opozicija dokazuje,
da so Sc Diazu, republikanskemu
cariu pritela majati tia pod noga-
mi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
V zveznem glavnem senatu,

" zveznem glavnem senatu,
Washingtonu ne godrnjaio lie de-
lavci, ampak tudi nizji uradniki,
ker Sc je cena IA zivez par letih
skoraj podvojila. Nizji uradniki
dobivajo 1000 dolariev place po-
vprecro ma leto. Ako ii ne more
jo izhajati danaSnjimi cenami
IA zivez. kako maj 1--WE delavci, Xxi
zasluzijo komaj polovico omenje-
ne Svote.
Gene IN zivez MISC poskoGile lie
Y WaShingtonu. ampak V cell re
publiki.
Po zanesliivem porocilu Brad
streeta so Sc Gene podvojile "a
moko in meso. "a koze. usnje so
poskocile "a 30. III telstilno bla-
go pa IA 80 odStotkov. In to cd
|. juniia 1896 do |. julia 1909.
Zolninski tarif. dasi Sc nj po-
polnoma pod Streho. ze kaze Svo-
jo temno Sencnato Stran.
Mi priznamo, da Sc nektere in
dustrije razvile ; pomocjo obram-
bne colnine. Ali koriSt imajo lie
kapitaliSti, ljudstvo pa prazne
zepe.
Gas ie ze, da Sc ljudStvo re-
publiki spametuje in pri volitvah
pusti kapitaliste in njih republi-
kanske in demokraticne hlapcc
ma cedilu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Listnica uredniStva.

f. l.. d., Pa: Kar porocate je
dobro, ampak premalenkostno je
"a javnost. Neizplaca Sc priGkati
in dopovedovati ljudem, kaj je
slovenskO, in kaj je slovansko. -
Pozdravl
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Nova avstrijska boina ladia

Radecky'', Xxi so jo prcdkrat-
KEN SpuStili Y morjc. bo nosila
l400O tonelat; dolga ic 13O met
rov, Siroka oh vodni Grti 2450
metrov. Stroja ladi.je imata 10000
konjSkih moci. IIitrost 20.5 NOR
skin mill ma wro. Oborozena bo $
+ topovi kalibra 800 en-. % topo-
vi od 24 en-. 20 od en-. od en-.
in dvcma mitraljczama. - VSe to
jc blagoslovila katoliSka duhov-
Selma. placalo ia l.iudstvo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Stew. (NO.) 80.
MA DELO!


Ipdrugi in prijatelji lista dobili
40 konca augusta 500 novih ma
|, ptnikov.
/ Danes smo re Sesti dan avgu-
Iau. novih narocnikov pa Sc hi cd
d nikoder. To pomeni "a mas, da
i 7lmdje nemarajo lista ma osmih
I,traneh, da ne marajo veG ctiva,
ivee 'snovic" it'd. Ce ljudje ne ma
Il aio .hsta ma oSmih straneh, nina
i mo mi prav mic proti temu. Mi
mo svojo dolznost storili stem,
| IA sno jim dali priliko ma izbero,
ie ho6ejo imeti list ma osmih
straneh.
Il 0 TEN ne bono torej mic vec
nzpravljali.
Ampak necem drugem hoce-
mo govOriti ma TEN mestu. o neki
"a MAS - ce ze ne IA VAS -
yaini stvari. Ia stvar Sc tice ma
sih narOcnikoV.
Cudno Sc cuje naprimer, ce
vodstvo liSta. Xxi opravlja vSe delo
brezplacno, daje ljudem vSe ugod-
nosti "a vzdrzcvanje dobrega. ne
/ IOdvisnega delavskega liSta. - le-
i Ii pa ne Samo. da ne marajo ugod-
nosti, temvec niti neGejo vrSiti
woje dolznoSti in poravnati "a
Ostale narocnine. Tacih lenih pla-
! sevalcev je mad 200. Citali bi, a
plaeati list, vpoSlati tistih borih
loo centov. - tega ne.
Mi smo doSedaj marSikomu pre-
gledali, ker so bill Gasi V resnici
lelo slabi. a casi Sc potasi vra-
tajo in sedaj bi ze vsaktisti, ki
misli drzati list. lahko postal IL
ste cente. Nj smo zalozili dovolj ;
sedaj je enkrat cas-, da smo ma
jasnem.
Zato bono pa prihodnje vsem
tistim, ki Sc ne bodo zglasili in
opravicili, zakaj ne morejo po-
slati narocnine, kratkomalo usta-
vii list
Mi ne izdajamo lista, da bi
MIN delali kSeft - profit, mar
wee izadajamo ga Ia delavsko pro-
pagando, IA pouk slovenskemu
delavcu Y Ameriki, kterega je
brezdvomno tako potreben, kakor
ysakdanjega kruha, piva, mesa in
obleke.
&c innate denar "a meso, pivo,
.viskO, vino. cigare, veselice it'd,
zakaj bi enkrat V letu ne odtrgali
tistih 80 centov "a list, cd KITE
rega innate tudi vzitek? -
Ali je mar casnikar mani vre-
den, kO en- salunar, bucar, crev-
liar, pek, tobakar it'd?
kakor vsi ii obrtniki, tako
mora tudi tiskar placati svoje de-
iavce, in tiskarna polozi vsak te-
den tocno racun, kterega je treba
placati, Ge Sc hoce, da je list cd
poslan.
Mi nimamo nobenega tajnega
blZnlsa in zato Sc nemaramo mko-
mur laskati podjetjem.
"Proletarec" ne bo nikdar ma
prodaj, vsled tega nam tudi nj
potreba slikati NIGGA stanje V
lepSi ali slabSi luGi nego je. Lahko
pa Sc primeri, da bodo danes ali
Jutri rekli tisti liudje, ki so do
sedaJ delali IA list brezplacno. da
ne marajo delati veG tlako tistim
lenim in brezbriznim liudem, Xxi
nit enkrat V letu ne marajo sto-
riti svoie DOLZNOSTI.
Kako bi vplivalo potem to
ma vas? Ali bi mogoce ra-
di videli klerikalci in kapita-
isticnimi podrepniki, da bi ne bilo
wee Proletarca?
Mi mislimo, da nj ne enega "a
yednega delavca V Ameriki, ki
zeli kaj tacega. Zato pa: ce re
nocete imeti list ma 8 straneh,
glejte, da ga obdrzite vsaj ma
stirih straneh!
Pozivljamo torej vse Proletarcu
naklonjene posameznike, da gre
do ma delo in pobero narocnino od
slehernega narocnika.
Ce necete imete stvari. da hi
lZOlnlaln oInhn nnroditn ILL Ln
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

" Barceloni, spaniji so de-
lavci vprizorili generalno stavko
kot protest proti spansko-maro-
kanski vojni.
Vlada je radi tega kulturnega
Gina delavcev kar IL sebe. Po
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
Cd bIizO in daIeG

" Spaniji je zopet revolucija
ma delu. Vlada in vladajoci krog
hoGejo napraviti red in mir" V
Maroku. Mulaj Hafid, novi ma
roSki sultan je nezmozen Ia ulogo
poniznega hlapca evropejskih IL
koriscevalcev, radi tega ie po-
segla akcijo Spanija, Xxi je od-
poslala vojaSke cete Maroko. Po
nazorih Spanske Wade sc morajo
varovati osebne koristi rudniSkih
baronov OBJ morski obali in ma
gari Ge pogine ma tisoGe ljudi.
Crvivo drevo ma Spanskem pre-
stolu, don Kizot Alfonzo, KITE
rem SO vtelesnene in zdruzene vse
slabe lastnoSti HabSburzanov in
Burbonov, kterega obraz je podo-
ben Orangutangu - veliKa bur
bonSka uSeSa in pobeSena habs-
burSka ustnica - rozlja mogocno
5 sablio in pravi, da bo ustvaril
mir in red
Seve je kralj opicjim in lido
ticnim obrazom spregledal pri
svojih na6rtih vpliven faktor:
spansko ljudstvo, ki maj bi po
njegovih nazorih Slo po koStanj Y
zrjavico IA kapitalste.
Mejtem, ko Marolu pobija
"sovraznik" Spanske vojake. Sc
je ljudStvo dvignilo Spaniji.
LjudStvo Sc vet mestih bojuje
ma barikadah mi gledamo, kako
Sc prestol kralja po bozji volji
MAZE. NihGe danes Sc ne more po-
vedati, kdo bo zmagal: kronan
idiot ali ljudstvol
Resnica, da Sc je Spansko ljud-
stvo izjavilo prcti vojni, da Sc
vojaStvo punta, da so vstali tisti,
ktere je cerkev drzala k tlom, do
kazuje dolocno i'll jasno. da Sc
kazalec casa ne da potisniti nazaj,
da Sc Solnca svobode ne da Zakriti
5 kutami in talarji
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

- z Dunaja Sc poroca, da ie
ruska vlada odlocila da prelozi
glavni stan policajSllih Spijonov
IL Pariza ma Dunaj. kcr so Pa
rizu razkrinkali IIarting-Lande-
Sena.
AvstrijSka vlada ic pa izrekla
ma kratllo. da ne dovoli. da hi
ruski policajski Spijoni zvrscvali
svoje crno dclo V Avstriii. Ako
je to resnica je avStrijska vlada
tudi enkrat zakljucila nckai pa
metnega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
p Depesa IL Biarica poroca.

- Depesa IL Blarica poroca, da
so vstaSi gospodarji Y Barceloni.
Nlada je odredila 3. in 1. voini
kor in dive brigade konjice Bar
celono.
Nlada je mobilizirala vso VOL
sko.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
= v Bruselju, Belgiji jc vs.

ogorceno proti vladi, ker vlada
dovoli. da smejo ruski policaiski
Spijoni ma Siroko Spletkariti V
Belgiii.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
v McKees Rocku so brutal

hChccS hOChu 50 DTuldl-
nj in sirovi deputij Serifi, Xxi stra-
zijo tvornico "a jeklene zelezniske
vozove, zopet provzroGili krvo-
litje. Miha Sentis, StavkujoG de-
lavec je stal svojimi tovariSi
blizo tvornicc Hotel je pogledati
skozi luknjo V plotu, ki obdaja
tvorniSka poslopja, kar je NIGGA
napadla tolpa deputijev kolici
in ga pobila ma tia. Njegovi tova-
riSi So GA hoteli pobrati in od-
neSti. Podivjani dcputiji so pa
priceli streljati. SentiS je bill
ustreljen skozi plju6a in bo maj
brz umri.
Strahopetni in sirovi morilci pa
zdaj lazejo. da so streljaii DELAY
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

N.8 sb 4cVSs
mestu patrolira konjica, da zabra-
nj zdruzenje delavcev ma ulicah.
Nzlic temu so prvi dni stavke We
cinoma vse delavnice In tvornice
zaprte, in ma wee krajih so Sc
delavci spopadli meScansko gar
do ma konjih in policijo.
- L. Francije Sc poroca, da Sc
je zrakoplovcu Bleriotu pOsrecilo
z njegovim monoplanom preleteli
anglesko morsko ozino.
z dne %. julia Sc poroGa
brzojavno IL Barcelona, da so
stavkujoGi delavci ma wee mestih
zgradili barikade. PoSkodovali so
zelezniSko progo, brzojavne in
telofoniGne naprave.
Ma vec krajih so Sc vrSile pray
cate bitke med policijo, meScan-
sko strazo ma koniih in delavci
Ma obeh Straneh so mrtvi in ra-
njeni.
Nlada je razglasila V treh de
zelah, V kterih najbolj protestira-
jo prot SpanSko-marokanski voj-
nj. obSedno Stanie.
IL Hendaye Sc poroca. da
SpanSki reServiSti bczc Franci-
jo. Begun trdiio, da vhaiajo radi
tega, ker Sc vojna Maroku vrSi
V interesu Spanskih premogarskih
spekulantov.
- Barcelona, dine 90. julia. V
kataloniii je reyolucija zapela
svojo divjo pesen V Barceloni
strelja topniStvo ma vstaSe. Ma
wee krajih zmagujejo Strajkujoci
delavci in revolucionarji.
SamOstan V Merastas so VISTA
81 well naSkokom. SeIgali so
cerkev sv Pavla in versko solo
sv Antona.
,Okoli Barcelona razdirajo Straj-
kujoci --delavci zelcznisko progo,
ia vladi nj mogoce pomnoziti vo-
jaske poSadkc.
Tudi Y premogo-kopncm okra iu
V Viskaji SO proglasili sploSen
Strajk.
- Depesa IL Biarica poroca, da
so vstaSi goSpodarji Y Barceloni.
Nlada je odredila 3. in (. voini
kor in dive brigade konjice Y Bar
celono.
Vlada jc mobilizirala vso voj-
sko.
- Pri Melili so Mavri naklesti-
Ii predstrazo Spanske vojSke.
Spanci so baje zgubili priblizno
5000 moz.
- z dine 80. jul. sc poroca il
Barcelona, da topnicarstvo raz-
strelilo barikade in pognalo VISTA
Sc beg.
IL Biaric apa dohaja istega dne
vest, da so Barceloni zmagali
ystaSi. da je kraljice pobegnila il
Spanije.
V GrannoleroS so vStaSi vpepe-
iii diva zenSka samostana. V Cas-
SadelaSelva So vStaSi razvrozili
meStanskO strazo in jo zaprli. V
Hanzi in Figueras so zmagali
ystaSi. Povsod Sc cuie klic: Doll
cerkvijo!
Nova avstrijska bojna ladja
Radecky'', Xxi so jo prcdlrat-
KEN SpuStili morje. bo nosila
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

- Cerkveni kar neki cerkvi V
Cincinnatiju bodo pomonzili 80
kanalcki.
Neki list, Xxi ga dobivamo "a
menjavo pravi, da zdaj je treba
Sc opic, Xxi bi pusico hodile po-
brat po cerkvi.
No, opice so re tn. Ali te ne
hodijo pobirat "milih darov",
ampak polnijo pusice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

" New Yorku je brezposelni
pleSkar. Xxi ssvojo druzino zivi V
veliki bedi in revScini, ponudil
minoli teeden enega svojih otroll
javno ma prodaj. Oglasil Sc nj
nobcn kupec; cloveka, Xxi je ponu-
dill svoio kri in meso ma prodaj,
so pa castiti in bogati mescani
imenovali propalico.
Ia dogodek zopet dokazuje, da
V danaSnji GloveSki druzbi malo-
pridnezi posiljaio tiralnice "a po-
stenimi ljudmi, da tisti, lIi pro-
vzrocajo zlocine nazivajo postene
ljudi zlocinci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
. Znani sodrug Robert Hunter,


poznat pisatelj ie rekel minoli te-
den: "Ako bi Sc brutalni dogodki
Y obliziu Pittsburgh vrSili Ru-
sill. tedaj bi takoj organizirali Y
Ameriki protestne demonstraci-
je.' ker so Sc ii sramotni Gini do
vrSili Ameriki, Sc pa smatra to
"a nekaj samoobsebi umevnega.
Resnica je to. Vecina ameriSkih
delavcev lie takrat protestira, ce
Sc brutalizira delavec Evropi
Ia brutalna nasilstva napram de-
lavcem svoji domovini sc ne
zmenijo. Ako bi to he bila resnica
bi ze zdavnej glasovnico pometli
vse meSGanske poslance IL posta-
vodajnih zborov in zastopov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

- Pri Melili so Mavri naklesti-
Ii predstrazo Spanske vojSke.
Spanci so baje zgubili priblizno
5000 moz.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

mestu patrolira konjica, da zabra-
nj zdruzenje delavcev ma ulicah.
Vzlic temu so prvi dni stavke We
cinoma vse delavnice In tvornice
zaprte, in ma wee krajih so Sc
delavci spopadli meScansko gar
do ma konjih in policijo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

IL Hendaye Sc poroGa. da
SpanSki reServiSti bczc Franci-
jo. Begun trdiio, da vhajajo radi
tega, ker Sc vojna Maroku vrSi
V interesu Spanskih premogarskih
spekulantov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

- Zanicevani inozemci so zopet
dosegli milost oceh ameriskih
kapitalistov, kar dokazuje oglas
American Sheet & Tin Plate
druzbe": "ISccmo delavce. Sirci,
Grki, Rumunci in Taljani imajo
prednost
Ako bi ii delavci, Xxi imajo zdaj
prednost, zaStrajkali, jih bodo
kapitalisti V svojih kuplJenih cas-
nikih takaj nazivali: lene, nemar-
ne, tope i'll umazane inozemce.
Po zvezno vladnem izkazu
dobi delavec povrecno Ia izdelek,
XII Sc proda "a tri dolarje, le en-
dollar.
Ia izkaz tolmaGi ma kratko, "a
kaj imamo V danaSnji druzbi go
spodarske krizc. revScino. bedo,
brezposelnost ma eni strani. ma
drugi pa brczmerno uzivanje in
bogatstvo - Siromake in milijo-
marie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03

PAZITE!
~
ma stevilko " oklepaiu
ki SO nahaia poles va
sega naslova. prilepIji-
Mega spodai ali
ma ovitku. Ako 1OO)
ie stevilka
tedai vam 8 prihodnio
stevilko nasega lista po-
teco narocnina. Prosi-
mo ponovite 10 takoj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03


|t.,.t 70 korish delav-
.ksea lIudstva. Deiav-
4 90 opraviceni do
vsssa kar produciraio.
This paper Is devoted
"a the interests of the
xorkins class. Work.
.rs are entitled to all
what tn ey produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-03
= L Francije Sc poroca, da Sc

je zrakoplovcu Bleriotu posrecil
z njegovim monoplanom preletel
anglesko morsko ozino.
Evening times-Republican. [volume] (Marshalltown, Iowa) 1890-1923, 1909-02-11

and horses. 1t was considered one OF
the best sales of the season
The question of sewer system Tor
Traer is being greatly agitated and dis
cussed, and has been the subject on
many bitter argument during the last
few days Several remonstrance petit
tons are now being circulated by cit1-
zens, which will be presented at the
mass meeting to be held in the opera
house Monday evening. A large num-
Der are objecting to it on account OF
the high tax which they will be com'
PEELED to pay, but the tax which we now
pay is only So mills, while other towns
turnout the county are paying as high
as Sc mills
John Keith left Tuesday evening for
Minnesota, where he will be absent
some time on a business trip.
Miss Grace Young is suffering from
broken rib Tuesday evening she at
tempted to carry some wood into the
house. and as she got into the kitchen,
she slipped and fell against the edge
of the stove, breaking rib and other
wise injuring herself.
Robert Brown has gone to Iowa Fails
to visit his son, John.