Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Pc I%ngersolloyih
spisih "a Slovence
predelal
IVAN kAKER.

naSel, da je ia sveta knjiga polna neyednosti. in,
so jo gotovo moral spisati ljudje, XII so imeli m
malo pojma o prirodnih pojavih in naravi sploh
lie malokateri clovek je incl pogum, povedati d
misli odkrito in javno. V vsaki dobi je tn pa !
kak mislec, dvomljivec, uGenjak, sovraznik him
sanicevalec hlapcevske poniznosti, kak ~neustral
~branitelj pravice z v~eseljem, ponosom in junas.ra
~potegnil svetli nee resnice proti poblazneli poa,
verske neumnosti, cloveStvu V blagoslov. To w
MOI, enake bogovom, ker so vedeli, kaj je doh
in slabo. so bogomolci navadno ~raztrgali v ks,
ISokrat je moral pitt strup, ker je odrekel nekated
bogovom spostovanje. Jezusa je ~fanati6na ven
druhal krizala radi ''zloGina" bogokletstva, ker
smatral sam sebe "a boga. sal je vendar we'd
kaj je pravicnO in kaj k~riviGno! Nicesar nj bogop,
Gem boli prijetnega, nego moriti svoje sovraiu5
ma povelje boga. VISA verska preganjanja kous
MILO V oni misticni l~jubezni do boga, Xxi rodi nest
most, mrzkost in slepo sovrastvo do drugace mid
Gih.
Strasne verske vojne, Xxi so pojle zemljo s IN
jo, so imele lie ia ucinek, da so prisle slednjiG \
we're OBJ "verO" in V slab glas ljudstvo je zsJ
gledati ma duhovnike z nezaupnostjo in sOvrastvd
kot pOvzrocitelje tolikega gorja. MisleGi ljudt
zaceli dvomiti mad bozjim izvorom we're, XII uGi sm
vernike, da maj teptajo pravice drugovercev. Nj
teri so zaceli primerjati krScanstvo z verami pan
skin narodov; radi ali herald so PRIMAL, da je
lika tako malenkostna in nebistvena, da nj uI
ho INV "a tuO ali ulhBO NClohO DIODl ltdHJt. u
deli so, da so drugoverni narodi V marsikataI
oziru cello boljSi, s~recnejsi in uspesnejsi nego h]
janski. - z emo besedo. da je slednjic vSaka vTi
raZlika toliko vredna kakor pocen grosl Tni
dolgih let 81 je yes krSGanski svet zamanj prizadsd
ztrgati prazni ''bozji grob' il rok ''nevernik01
tri sto dolgih let so Sc brezuspesno in z velikamkl
~izgubami zaganjale nahujskane trume krizaxj
vojsk V versko Sc boil f~anaticne spoznavalce pj
meseca, V tie ''nesramne. bahaste poganske pse," y
kakor SO izvolili k~ristjani V svoji znani bratoljud
sti nazivati Turke. Ia grozni neuspeh, XII ie
hteval morje krScanske krvi. to straSno dcjstvOI
~zasejalo SEINE neZaupnosti V vsem krsGanstvu
milijoni SO zaceli izgubivati vero V boga. XII gs|
pred vsem svetom osramotil Mohamed LjudstvOI
spoznalo. da trgOvina ustvarja prijateljstvo. dO5
seize vera neslogo in sovraStvo. ter da je verska 4
lapetost popOlnoma nezdruzljiva z mirom med 1
'odi in posamezEiki. Videlo Sc je. da oni. XII bj
najbolj ljubijo. najmanj ljubiio Gloveka, in dsI
medsebojno odpuScanje in krs6anska ljubezen
~bliznjega %predrzna hinavScina; kajti pray tisi
najbolj molijo, so najzlobnejSi, in tako pokazejo
je pOniznost in nasilnost sad enega in istega 81
penega drevesa.
Mnogo d~esetletij re traja med malostevlni
vrlimi, razboritimi, resnicoliubnimi mozmi in ID
mi ma eni strani, ter med veliko. nevedno. verno
so ma drugi strani, neizprosen BOZ ma ~zivljenjs
mrt. T je vojna med znanstvom in vero. Oni
so v vellkl manJslni, apelirajo ma raZum, possj
ma cloveSke pravice in svobodo, ma znane resnice
blagostanje in sreco ma tenn svetu; vecina pa asl
Ia predsodke, strah, cudeze, SUBMISSIVE, ma n1
no in ma pekel onstran groba. Malostevilni 4
svetljenci klicejo: "Misli!" topoglava mass
kriei: "Verujl"
Prvi dvom je bill zibelka, zacetek napredka, !
prvim dvomom je clovek prekoraGil prag duej
jece. Clovek je zaeel razmiSljati in dvomiti, in 4
kew je zaeela to prepovedovati. Zvezdoslovs|
zacel merritt nebo, in cerkev mu je ma plemenito \
vzgala besedo: "Brezverec", - in vendar: ne 4
blesteee zvezde nj ma nebu, XII bi nosila kako krV}
sko inc! Vsem veram vkljub je prodiral geolog 4
mlJeslovec) v notrajnseino zemlje, Gital njeno 4
dovino V ogromnih knjigah IL skalovja in nssl|
njenem osreju skrite spomenike davno minulih {
soy. Zastarele ideje so Sc razstopile V preksp|
kemikovi. In move, koristne resnice so zavzele q
mesto. Verski pojm "a verskim pojmom Sc je raj
sill in razhlapel v t~opilnici vede, in ostala je lie y
dra. Nov svet Sc je odkril pod drobnogledom; 4
povsod Sc je nasla neskonocnost. Ma vse stran1
clovek mislil, iskal, odkrival, pa mixer, ne NJ
milf, ne ma zvezdah nj nasel sledi cd narave n
visnega in mad MO vladajocega bitja!
Q prih)