Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-16

'"Ni OASohiNuSiJt VI SdNCuuVSd OC-
lavstva. Delavstvu odvzemajo
kruh mnogoStevilni samostani, V
katerih Sc peGajo menihi razlic-
mimi obrti Menihi nimajo rodbin,
XII bi jih morali rediti, cato pro-
izvajajo lahko ceneje in S svojo
konkurenco ubijajo laicno obrt in
industrijo. Radi tega vlada med
delavstvom velika beda. Ljudstvo
Sc trumoma sell V Ameriko. Rev
Selma torej, Xxi jo provzrocajo me-
nihi, je bila glavni vzrok, da so
Barceloni liudske mase pozigale
Samostane in cerkve. Seveda je
kIerikalno taSopisje, Xxi dosledno
zagovarja &rivico in laz, neSram-
no lagalo raznih grozodejstvih,
ki so Sc baje vrSiia oh teh prili-
kah. Danes je popolnoma dogma
no, da SO bill V tel revoluciji ubiti
lie trije duhovnilli, pa Sc ii po svo-
il krivdi. ker so iZzivah. Predno
Sc ie zazgalo kak samostan. So je
vedno pozvalo menihe oziroma
nune. da maj ga zapuste. Sele po-
tenn Sc "a jc zazgalo oziroma raz-
dejalo. Kdor pa Sc vsled svoje
trme sam prostovoljno sezge, je to
njegova stvar. Gotovo Sc vsako
nasilje obSoja ie samo ma sebi,
Use drugace pa Sc sodi stvari, ce
vemo "a njih vzroke. Steer pa Sc
je ma Spanskem ze veckrat zgodi-
10. da so ljudske mase pozigale in
plenile samoStanc. In to vedno
takrat. ko je beda, katero ravno
povzroGajo V prvi vrsti samosta-
nj, prikipcla do vrhunca.-Ferrer
pa : temi izgredi nj bill pray ME
Y zvezi. Sal GA pred temi dogodki
niti Spaniji nj bilo. Ferrer sam
je bill yedno naSprotnik nasilne
revolucijc. Prot dcjanSki revolu-
ciji ie uaStopal tudi Y syoiih spi-
sih On ie dobro yedel. da dejan-
ska revoluciia dobri stvari mnogo
wee Skoduje kot pa koriSti. da
prineSe morda hipne uspehe. kate
rim pa petem sledi Sc hujsa reak-
CHA Siril pa je med ljudStvom
miSljensko revolucijo. Ustanavljal
je sole, piSal, agitirai. zalagal
kniige in iih Siril med liudstvo.
Delal il ma prosvetncm polju, ker
je vcdd, da le izobrazba bo ozdra-
villa njtgov HeSreGni narod od glo-
bokih ran. Xxi mu jih ie zadala IL
Soclctua reakcija. OtreSti Sc pred
SodSoF, iLtrebiti rcakcijonarno
miSlimje. to jc temelj. ma kate
rem nora temeljiti izobrazba ljud-
stva In tenn svojim vzgojcval-
MIN mirnim delom kopal je pola-
gonna grob duhovniSki premoGi ma
Spanskem. Njegovo siStematiGno
pedagogiGno delovanje ie priprav-
lialo Siguren konec reakciji Misli
ic trrba. Spoznanja. in narod hi
tro nHpreduje.
DuhovScina jc videla. kako Sc
pripravlja njeni vsemogoGni Via
di l;onec, Iato ga je neizmerno so
vralila. Fcrrerju je ze wee let
stregla klerikalna vlada po zivlje-
nju. Sedaj Sc il ie. zal, posrecila
njena nakana. padla ie nedolzna
zrtev V zrelo jezuitske reakciie.
Maj sledi Sc nekolikO zivlien-
skin podatkov tenn "a vse clo-
veStvo zasluznem mozu. Rojen je
bill lcta 1859 Abelli provinciji
barcelonski kot sin mesGanskih
starSev. Bill je zelezniGni inSpek-
tor. Poznie sc ie posvetil politiki,
bill je tajnik bivSega ministerske-
Ga predsednika Ruiz Xoriie, vodi-
telja napredne repubIikanske
stranke. Po !. 1883 pa Sc je zacelo
ma Spanskem persekvirati repu-
blikance. Mnogo Sc jih je izselilo
tujino. Tako je tudi Ferrer od-
sci V Pariz, kjer sc je zivil po-
ucevanjem spansGine. Pridno pa
ie zasledoval dogodke V svoji do
movini. Prisel je do prepricanja,
da lie vzgoja, Sole morejo resiti
njegov bedni narod. Tu Parizu
Sc je intenzivno pecal solskimi
In DedapooiSnimi nrnhIami