Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-08
TOLSTOJ IN VOJNA.

III ga bio dosedaj genija, XII bi 5
tako silo zastopal idejo ljubeznl
do bliznjega in torej obsojal voj-
sko in vojno nego Tolstoj. Sam
bivSi castnik junak liza oblega-
MIA Sebastopola, je postal odlocen
sovraznik vSakega vojnega della.
NajkrasnejSe umetniSke Slike
boja in vojne, kolikor nam Jill je
dosedaj dalo ~slOvStvo, so one izpod
TolStOjevega peresa. Dasi clovek
re IL teh silk izgublja oni fanta-
sticni pOjem o boju in vojni, Xxi Sc
umetelno vzgaja V soil in cerkvi,
dasi citatelju Tolstojevih silk po-
staja boj oduren in necloveSki, je
prispel naStop Tolstoja prot boju
in klanju ljudi med seboi do
viSka, ko Sc je Tolstoj povspel ma
vrhunec svoie slave. V wee svoiih
spisih je dial Tolstoi duSka svoje-
mu ogorcenju prot izpreminja-
nju draw V bojne sile in morda
mixer nj govoril tako reSnicno in
rezko. kakor Y odgovoru ma ''pis-
mo ruSkega felveblja''. Ma Tolsto-
ia Sc obraGajo cesto polni zaupa-
MIA priprosti ljudje V Svojih dvo-
mih in duSnih bojih in Tolstoj
vsikdar odgovarja, kjer SLUT res
no vpraSanje. In tako je odgovO-
ril ruskemu felbveblju:
Vi Sc Gudite temu, da vojake IL
&c, da Sc smeio ljudje ubijati V
gotovih slu6ajih i'll ma vojni. do
elm V sv. pismu, katero priznavajo
tudi oni, Xxi tako uce, nj naiti nj
cesar pOdobnega. VpraSate: "All
Je to prevara, cemu Sc ia prevara
vrSio" Da, to je prevara, cemu Sc
ia preyara vrSi?" Da, to je preva-
ra, stOrjena ma korist onih, Xxi so
navajeni ziveti oh znoju in krvi
drugih liudi in Xxi so s tenn eileen
izprevrgli ucenje Kristovo, dano
ljudem V blagor, sedaj pa V svoji
izvrSeni obliki tvori glavni izvir
vse ljudske bede. In to odtod.
Vlada in vse one oSebe viSjih sta
nov, ki Sc naSlanjajo ma Waldo in
ave cd tujega truda. morajo imeti
sredstva "a vladanje mad delav-
MIN lJudstvom in sredStvo "a to
Je vojska. Bramba pred vnanjimi
vragi je samo izgovor. NemSka
vlada plaSi svoj narod 2 Rusijo in
Francijo, Francija plaSi z Nemci,
ruska vlada plaSi svoj narod $
Francozi in Nemci in tako po
vrsti vse Wade. In ne Nemci, ne
Rusi, ne Francozi sami nikakor ne
zele %vojevati Sc S soSedi in dru-
gimi narodi, marvel zele ziveti Z
mimi V miru in Sc boje vojne bolt
nego vsega ma svetu. Wade in
vlSJi, prazni stanovi delavnega
ljudstva. postopajo kakor cigan,
XII "a voglom svojega konja nabica
in Sc potem pred kupci pritvarja,
kakor da bi ga ne mogel udrzati.
Vlada nascuva svoj narod in dru-
ge Wade. a pOtem Sc pritvarja. da
zaradi blagra in obrambe svoje-
ga naroda ne more drugega, nego
napovedati vojno, Xxi zopet posta-
ia koristna generalom, oficirjem,
uradnikom, trgovcem in sploh bo-
gatim razredom. V bistvu ie vojna
lie neizbezni posledek obstoja vol
ske, voJske pa so potrebne VIA
dam samO radi vladanja mad last
MIN delavnim ljudstvom.
In to je prestopno! In najbuj-
Sc ma TEN je to, da Wade V svrho,
da bi imele razumen razlog "a
svojo oblast mad ljudstvom. izpo-
veduJeJo ono najviSie ljudem
znanO religiozno ucenje, to je
krscanstvo in V tenn ucenju, vega
jajo lastne podanike. To ucenje je
V bitstvu protivno ne lie boju. mar
wee vsakemu nasilju, zaradi tega
so morale Wade, da hi Sc dale
vladale mad ljudstvom in da bi Sc
pOleg tega STEELE "a krseanske, IL
prevreci krscanstvo in skriti ME
ga istinito zmizel pred ljudstvom
in ga tako oropati blagra, XII ga
Jim je prinesel Kristus.
Ia pretvara krSGanstva Sc ie
%napravila re davno. Sc pri cariu