Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-01-12
PREMOG IN LJUDJE.

NesreGe in nezgodc V premogo.
koO h nam kazejo V pravi luci da-
nasnji proizvajalni listen, vsled
kterega trpe delavci vseh narodov
in d,:e,a. PosedujoGi in vladajoci
sloji smatrajo take nezgode "a ne
sre6cn slucaj, kterega obzaluieio
in eez nekaj tednov pozabijo. De
lavci pa vedo, da so take nezgode
neizogibne posledice kapitalizma.
Resnica, COLA resnica je, da so
ljudje pc kapitalistiGnih nacelih
mani vredni kot mrtve reel. Ia
dokaz imamo Nsepovsod. kjer Sc
je prenehalo reSevati ponesreGene
premogarje in sc je pricelo reese
vati premog. Tako sc je zavrSilo V
Rababodu ma Vestfalskem, V Cou-
riereS ma Franciscan in drugod.
' taken slucaju pravijo: Premo-
garji so zgubljeni, mrtvi So.
Pc tenn "modrem" izreku zazi-
dajo rove, Ali pa spuSte vodo V
ME, dotim Sc je re veckrat doka-
zalo, da So kaSncjc Sc reSili pone.
sreGene premogarje.
Y DRAW. Y kteri bi Sc smatralo
cloveSko I|ivljcnic "a naidrazii "a
klad. bi Sc pablo ma to. da Sc mai
prvo resi- vse p~oneSreGene premo-
garlic. potcm hi Sc Sc le oziralo ma
goreti premog. Cd GloveSke druZ-
be. Xxi smatra profit "a najviSii
eli. pa ne moreno pri6akovati
kaj takega.
Premog mai hi zgorelo Premog
Je vrednoSt, je denar; liudje ne
Stanejo mic. Premog. Xxi zgori ie
zgublJen, ponesrecene delavce pa
nadomestijo zopet drugi. Zdai. V
dobi krize Sc ponujajo kar trumo-
ma in Sc prosijo "a delo.
Ce bi ziveli V dobi suznosti. te-
daj hi bill delavci "a kapitaliste Sc
nekaj vredni, reprezentirali bi ka-
pital. Delavci pa MISC wee sunni
in ne stanejo kapitalistov mic. ra-
Oh tega tudi kapitalisti postopajo
z mimi kot 2 niGvredno robo.
V sedanji dobi. ko Sc re tudi V
meScanskih krogih zgrazaio mad
kapitaliStiGno dobiGkazeljnostio.
moramo povedati odprto. da ie
vsakdo sokriv kapitalistiGnih zlo-
cinov, kdor pomaga ohraniti da-
naSnji druzabni red. s TEN drn-
zabnim redom ie V tesni zvezi tu-
di zelja pc dobicku in denarju.
KapitaliSt ne spre.jema delavcev
V delo, da hi "a ME skrbel po oee-
tovski, ampak "a to, da .jih gull
in dere. Delavci MISC "a MEGA liu-
die. On vidi V Nth lie COLO in ma
vadno orodje, Xxi ga ne stane mic
in s kterim 81 lahko pomnozi svoie
premozenje. To je resnica o kapi-
talizmu. Ogor6enje V meScanskih
llStlh NAG posameznimi podjetniki
kterim ie oh Gasu katastrofe pre-
mog vec kot cloveSko zivljenje. so
navadne krokodilove solze. XII nj
majo drugega namena kot odvr-
nit pozornost Cd pravega prov
zrocitelja in krivca katastrof in
pravega pospeSevatelja brezsrcno-
sti in socutnosti.
Danasnja kapitalisticna drzava.
ktere je naloga, da enako cnva
zivljenje vseh drzavlianov, kot
trdijo ME zagovorniki. ne game.
ce k%apitalisti zavolje profita po-
more par stotin delavcev.
Torej nj Guido. ce smatrajo kapi-
talisti "a najviSji ideal, da izpre-
sajo IL delavcev toliko miliionov
dolarjev. kolikor Jill lie moreio. in
da smatraic Ia izzemanje delav-
ceV ma debelo "a bozlo volJo. Ka-
pitalisti Sc lie boie, da hi delavci
n e spoznali te bozje wolfe "a nava-
den humbug.
Maj kapitalisti pozabijo ma ka-
tastrofe V premogokopih. Delavci
sc pa morajo IL katastrof uCiti. Ne
morejo Sc zadovoljiti S TEN, da bi
Sc le zgra5sli mad b~rezsrGnimi
podjetniki. Spoznati morajo, da
take nezgode ne bodo ~prenehale,
dokler zivimo V kapitalistiGni clio