Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-15

vi &c SAM poshuS, Sc, Str0-
go kaznuje. V krscanskem sred-
MEM veku. Xxi je live sezgal ma
grmadah ma stotisoce nedolznih
lJudij radi pomanjkljive we're in
radi earovnistva, so Sc kaznova-
IN samomorilci $ sramotnim in po-
nlzuJocim %pogrebom. X temu pri-
pominja Schopenhauer: "Ocivid-
no nina clovek do niGesar. ma sve-
tn tako br%ezpogojne pravice ko do
svoJe lastne osebe in do lastnega
z~ivlJenja. Ce kazensko pravo sa-
momor obsoja, je to ma vsak naGin
smeSno!' V zadniih 40 letih ie
%znanstvo silno napredovalo. zlasti
veda o cloveSkem organizmu; mi
sedaj vemo, da p~riGenja Glovek Ii
yeti $ trenotkom, ko Sc spojita
materina jajcna in ocetova semen
ska stanica V n zrnce, liz katere-
ga sc zacne razvijati Glovek; -
slept slucaj igra tukaj isto vele-
vozno vlogo kot v vseh drugih XIV
lJenskih razmerah. Pravi vzrok D.
sebnega z~ivljenja torej nj milos-
ten dar kakega ljubecega "nebes-
kega oceta'', temvec spolna liu-
bezen p%ozemskih plode6ih start
sew; veasih ljubezenskih posledic,
kakor znano. niti vesela nista. &c
torej revnemu Gloveku, XII je pri-
Sci ma svet brez lastne krivde. Ii
vlJenJe ne prinese tiste srece, ka-
tere sc je nadejal marvel lie nepo-
pisno bedo in revScino, bolezen ter
vsakOvrstne krize in tezave, ina
Po%temtakem brezdvomnO ,polno
pravico, da konGa svoje trpljenje
S prostovoljno smrtjo.
Prostovoljna smrt, s katero ma
pravi Glovek konec svojemu nez-
nosnemu trpljenju. je zani V res
nici pravo odreSenje. Pametne.jse
bi torej bio, da bi Sc samomor =
menoval "samoreSitev", in da hi
Sc mani gledalo z odkritosrcnim
soGutjem krScanske ljubezni do
b~liznJega: ne pa $ ~farizejsko "a
nlclJlvostjo naSe crvive in pies
nive morale Wyatt temu dejanju
sramotni pecat ''Samomor'. To o.
blcaJno inc itak nina pravega po-
mena: kajti umor pomenia ven
dar: umoriti cloveka , namenom
III prot njegovi wolff; doGim Sc IL
vrSi samomor IL lastnega nagiba.
Samomorilec pravilnejSe resi-
tell Samega sebe' - ie torej V
najvec sluGajih pomilovanja vre-
den, nikakor pa ne "greSen''. in
ne Zasluzi kazni in naSega zanice-
vanja. NaSa druzabna morala Sc
pa giblje tukaj. kakor V tisot dru-
9Th Slucajih. najbolj bedastih
protislovjih. Moderna ''kulturna
drzava' je vpeljala sploSno voia-
Sko dolznoSt; zahteva sedaj cd
slehernega drzavljana, da ma po-
velje daruje svoje zivljenje IA do
movino CD. in da pomori V vojni
IL raznih politiGnih vzrokov elm
najvec ''sovraznikov". t. j. liu-
dij, Xxi Jill nit he pozna in Xxi mu
MISC Sc nikdar mic zalega stOri-
Ii - krasna ~ilustraci.ia van
geljskih besed: ''Ljubite svoje
Sovraznike'! y. Toda ravno i
sta kulturna drzava ne da vecini
svojih drzavljanov nit toliko
sredstev. da bi mogli Gloveka do
stojno ziveti in Sc duSevno svo-
bodno %razviti. - da. Glovek nina
niti ''pravice do della. katero hi
prezivljalo MEGA in njegovo dru-
Zinc!
Radi priznamo. da Sc .ie L mo-
derno socijalno politiko tupatam
doseglo re marsikaj dobrega Ia
zboljSanje TUNE osode delavskega
ljudstva; toda dalec smo Sc cd
s%plosnega blagostanja in prave
srece, katero je 'zdrav razum'
postavil V program viSjim kultur-
MIN narodom. RevScina in TRIPLE
ME delavskega ljudstva naraSca
bolt in bolj. cimbolj Sc delo deli
in cimboli Sc mnozi prebivalstvo.
Ma tisoce pridnih in delavnih liu-
dij pogine vsako leto brez lastne.
krivde. mnogi samo zato, ker so
prepOnizni in p%repoSteni ma tiso-
&c Jill pomrje lakote, ker ne mo-