davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Montgomery advertiser., 1909-03-17
Will Boss Her Secretary.

Mrs. Tafts idea of a social secre- tary's position Is that 1t Is purely cler- icai, and that there should be no so- ciai recognition of the woman who holds that place. Tt makes 1t easier for the hostess herself and for the sec retary," she told me. My secretary will attend to correspondence. answer invitations, etc. at my dictation, but she will not enter into the social list of the White House."
 The new social secretary Is a hand some young woman, dignified and 'busi- ressliie in manner. She is Miss Blech. and until ten years ago she resided in her native country, Germany. She speaks German and French with ease.
 q have met Mrs. Taft, but do not know her very welt" said Miss Blech. "She has been too busy to outline my work as yet. but am already busy answering notes of invitation and thanks for flowers and gifts which have been sent to Mrs. Taft. I expect to act fin n strictly business capacity fin the White House. and am sure that l am going to find my position delightful one.
 .1while Mir. Taft will form a golf cabinet" 1t Is quite certain that Mrs. Taft will have her social bridge cab- inet" of women, for bridge" Is one of her chief diversions. She Is looked upon as one of the best players Tn Washington, and bridge" parties prob ably will become one of the features of the social life of the White House"
The Montgomery advertiser., 1909-03-17

Mrs. J. G. Smith of Birmingham has visiting her sister Mrs. H. H. Parker.
The Montgomery advertiser., 1909-03-17

Miss Carrie Behr has returned from Mobile where she was delightfully."- en- tertained.
The Montgomery advertiser., 1909-03-17

Miss Aimon Harper of Selma, who has been the guest of Mrs. R. H. Overton has returned home.
The Montgomery advertiser., 1909-03-17
YOUNG wOMESs' CHRISTIAN
 ASSOCIATION NOTES

c. A. AT 4 O'CLOCK. Mrs. W. B. Tanner, chairman of the
The Montgomery advertiser., 1909-03-17

knowing all about It. It is the same with men in the courses in which wo- men excel"
 President Hamilton does not think the women have affected the athletic standing of Tufts, except in so far as they have driven men away from the college. which I am very sorry to say they have done to some extent" he added.
 There's one thing. though. that the presence of girls at the college has done" conceded this opponent of CO., education. They have had a great civilizing effect upon the men of the college They have made the men dress better By better I do not mean more expensive. but with more tidi- ness and with more care of the per son. I can see a great improvement over conditions existing when I was a student at Tufts. And men who are in a position to observe conditions at the mems colleges tell me that there is a great difference in that respect between them and Tufts
 But the women could exercise this influence just as we'll" went on the president returning tenaciously to his point, Eff they located near by the hill. instead of on It. hope that sometime-no. I cannot tell just when we will have separate plant for the women. l think that Is the ideal way"
 Miss Sarah Louise Arnold. Dean of Simmonds College. takes the unusual point of view of extending the co-edu- cation or segregation, question to the secondary schools.
 T think there Is tendency to re- open the question as to whether men and women might not make a greater contribution to civilization by having been trained separately than with each other" she said.
 The opening of the industrial schools as well as the action taken at Wesleyan may show that there is a greater tendency to consider the need of the individual for training for his peculiar work and to question if men and women would not receive better preparation by themselves"
 When Miss Arnold was asked why men and women would profit by being
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
LetO (VOl.) Nv.

"a molitev, blagoslove, citanie
mas, izganjanje hudobnega duha
it'd, ker take opravke ne bodo
smatrali IA delo.
ToreJ imamo dvojno delo: delo,
kl ustvarja nekaj, kar ina lie sub
Jekhvno vrednoSt in delo, ktero
lahko imenujemo pametno delo.
ker proizvaja pravo vrednost.
Nsled tega imamo reSiti dvoino
nalogo; pomagati pravemu delu
do priznanja in veljave, druge
strani pa odstraniti delo. ktercga
vrednost je lie V domiSliji.
IL navedenega zakljuGujemo:
Delavec je tisti, XII proizvaja dru-
zabne vrednosti - po domaGe -
clovek. Xxi zvrSuje "a soljudi kori-
stonoSne opravke. Xxi Jim olajsu-
Jejo zivljenske razmere.
no smo povedali kaj pomeni
"delavec" nam Sc preostaja, da
Jih locimo pO njih delu dusev-
ne in rocne delavce. Meitem ko
prvi veGinoma delajo mozgani.
drugi pa 4 rokami, izreGemo
TEN, da nimamo GiStega duSevne-
ga ali rocnega della. KdOr della 2
rokami, mora rabbit pri dclu tudi
Svoje mozganc. Naobratno pa IL
sti. ki vecinoma della mozgani.
rabi tudi pri delu roke.
Il navedenega zopet sledi. da
so koriSti duSevnih in roGnih de-
lavcev enake. da ie Nth edini
nasprotnik kapitalizem. ki izcr-
pava njih duSevno in telesno moe.
TakO nam veda in znanost DO
tiskata pero roke, da lahko raz-
glaSamo javno. da Sc delavcem.
XII producirajo vso vrednost ma
svetu, godi krivica. da so delav-
ci V pravem. ako zahtevajo. da Sc
odstrani danaSnja medina SUI
most. da sc zruSi danaSnii gospo-
darski zistem. zruSi mic malika
- kapitalizem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
DOPIS.

Frontenac, Kans., Q. maja '09.
Cenjeno uredniStvo Proletarca!
Tukaj Vam posiljam nabrano
svoto: listu "Proletarcu" pod
poro, ki Sc je nabrala ma delavski
prank, t. j. l. majnika in OBJ
slavnosti obletnice razvitja move
skupne zastave zdruzenih druStev
S. y. p. j. drzavi Kansas.
Darovali so: Mart. Stefancic ST;
John Bedene soc: A. Ajdic SOC;
Josip Premk soc. FIR. Premk soc;
Josip Skubic Soc; Frank UrSic
Soc; John AmerSek 25c.; Geo.
FOrstner 25c.: Frank Vegel 25c.;
Josip Radely 25c.; Anton Zupan-
ciG 25c. Martin Premk 25c. John
Spaisar 25c.: Anton Riznar 25c.;
Frank Riznar 25c. Frank Kocjan
25c.; Mihael Bogataj 25c.; John
VERDE 25c.; Anton Sednikar 25c.;
Frank Mauser 25c.; Andr. UrSie
25c.; Lukas Demsar 25c.; Frank
Budtiln 25c.; John Essig 25c. To-
mas KopSic 25c.; John Bozic 25c.;
Anton junk: ker je prvi maj le-
pi dan 25c.: Frank Zerko 25c.;
Alois Preloznik 25c. F.. Zonta: "a
to, da bi Sc Konda sprebrnil 25c.:
Anton Opara 25c.: Jakob Cretnik
25c Josip Mernuh 20c.; Valentin
Cisar 15c.; Alois Slapsak 15c.: A
lois Kovac 15c.: John Jorsek 10c.;
Martin Brisar 10c.: John Telban
Zoe. Josip Strukelj 10c. M. Man
lOc.; Rok Firm 10c.; Josip Jarc
10c.; FIR SuSnik 1Oc.; Frank Zit-
mix 10c.; Anton Smode 1Oc.: F.
Bostic 10c.; Frank Krajzel 10c.;
Ker ie pri Martini V. Svobode po-
pirja zmanjkalo "a me Sc; ker
sem mu dolg plaGal Sc; ker 2
bandurom plaSi 10c.; ker jo neka
neka sneta druzba zvedcla "a me
c.; ker ne vem kterim Golnom je
priveslal po dollar Rafael Sc; Au-
be Maria SC; ce sta bla V enem
colnu. de b sc prevrnila 5v.
Pozdrav vsem nasim!
Frank Krajzelj.
Pripomba uredniStva: NajsrG-
nejsa zahvala vsem prispevate-
ljem, XII so Sc ma majnikovi slav-
nosti spomnili ma svoje orozje -
Proletarca. Jasen dokaz je TO, da
Sc DAM in da Sc cimdalje bolj bli-
zamo onemu 1. majniku, Xxi bo pri-
nesel spoznanje pravega vesoljne-
ga pobratimstva. - Pozdrave in
hvalal
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Chicago. ILL.,, 1s. maia May. 1909.

vsepovsod in okuzila je tudi dr.
zavne uradniske kroge. Sploh pa
nezakonita sleparstva MISC mic hui
sa kot zakonita. Sleparija je sle-
parija.
&c kak knee, cesar ali podjetnik
vsako leto pobaSe milijone V svo-
jo malho Sc je tudi pregreSil zoper
lastnino druzih - drzave in de-
lavccv Razlika je lie ia, da MEGA
varjejo zakoni. ktere so sprejeli in
naredili njegovi kimovci ali pa
razredni tovarisi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
KIDD JE DELAVEC?

NSaKdO lZgoNarla dandaneS be-
Sedo "delavci' kot nekaj navad-
mega in vsakdanjega, ne da bi
pr tenn mislil kaj ia beseda po-
meni. Tudi borzni Spekulantje in
druge Zajedalke cloveSki druz-
hi priznajo samih sebe "a deIav-
ce, ako Sc pridobitev njih premo-
zenja kritizira javno. Potrkajo Sc
ponosno po svojih prsih in pravi-
10; GILLETTE te Smo zasluzili tru-
da polnim delom V resnici je
pa beseda delavec ma jeziku takih
ljudi prazna fraza kteri Sc ne
vedo. kaj pOmeni.
Dclavec, - Pomeni proklet-
stvo. gorie in slavo. Prokletstvo
III gorje je. ce mora clovek della
II "a tako nizko place, da komaj
skromno prezivi sebe ali svoie
svojce. vrednost svojega ustvarje-
mega della pa mora prepuscati
drugim za uzivanje. Beseda della
wee pomeni slavo. ker uci: Clo-
vek, ki della. ustvarla in proizva-
ia move vrednosti. on zvrSuje mai
viSii poklic Gloveski druzbi, ker
della in zivi "a cloveStvo.
Delati - kaj pomeni delati9
Ali della tisti, Xxi ma bojnih polja-
nah preliva svojo kri in drugih
"a vero, dom in cesarja? Ne - on
ne della. Sc nam zatrjuje cd vseh
strani. Mar della tisti, Xxi ma bor-
ri $ krvavO zasluzenimi prihranki
drugih bogati samega sebe? Ali
delajq3 tisti, kterim ne bijejo srca
"a svojega bliznjega. ki narode
hranijo cudezi in prazno vero
po znanem izreku: Svet hode biti
opeharjen. torej ga opeharimo?
Tudi ii ljudje ne delajo, vseeno
pa vzivaio sadove proizvajajoce-
ga ljudskega della, ker Sc proiz-
vajoce ljudstvo ne zaveda svoje
moci in ponizno do danes nosi tia
cansko breme.
Delati pomeni proizvajati dru-
zabne vrednosti, ali posvetiti sc
delu. od kterega vzivajo tudi dru-
gi korist.
Ako Sc papez Rimu pusti pla-
cati "a svoje ekskomunikacije,
odpustke in proglaSanje svetni-
kov Petrovim vinarjem, tedaj
to nj placilo "a delo, ampak ie ia
rilo vernikov. Xxi je pa previsoko
V primeri trudom, kterega je
incl papez pri podeljenju blago-
slova. Ia par cevljev mora vsa-
kdo - katolik, protestant zid
ali pravoslaven pla6ati enako ce-
no. Nasprotno pa ina masa "a
katolika neprecenljive vrednost,
ko nina "a drugovernike nobene.
IL tie primere lahko spoznamo, da
je vrednostna cenitev della, Xxi slu-
Ii, da Sc ljudstvo zasuzni dusev-
no in gospodarsko. lie subjektivna,
da to kar danes Sc napacno ime-
nujemo delati morda re cez sto
let ne bo veG delo, ker bo druzba
produkt tega della smatrala niG
vrednim. V trenotku, ko ne bo
vernikov, bodo duhovniki vseh
yer zaprli svoje delavnice, ker ne
bo ljudi ma svetu, Xxi bi placevali
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
ALKoHOLIZEM IN UMO-
BOLNOST.

"Arbeiter-Zeitung', glasilo av-
strijske socialne demokracije, lie
priobcila nekoliko statistiGnih po-
dadkov vplivu alkoholizma ma
umObOlnost.
V letih 1S71-lS79 ie bilo boil
nisnieah in noriSnicah ma Mem
skem 1886 alkoholistov in 2556
mobolnih vsled prevclikega VII
vanja alkoholiStiGnih piiaG. V le-
tih Cd 1889 do 1901 je to stevilo
naraslo ma 65.423 alkoholistov in
umobolnih pijancev in trikrat
vecje stevilo umobolnih vsled pi-
jancevanja. Stevilo vsega prebi-
valstva Sc je pa povecalo samO "a
tretino. Ma Svicaskem je bilo V
norisnicah letih 1900-1904
oo04 MOI cd katerih je bilo 1165
umohlnih vsled pijaGevania. V no.
risnicah pa je bilo samo 3.S cd
stOtkov zensk umobolnih vsled pi-
jancevanja. Cd 1904 umobolnih ie
bilo l74S. XII So bill sinovi plan
cev. Sodrug Oton Lang je predlo-
zll kOntonskemu svetu Curihu
rezultat posebni preiskavi IL
katere je razvidno da potrosiio
prebivalci Svice 80 milijonov
kron ina leto IN vzivanie alkoholi-
sticnih pijac. 200 milijonov kron
"a kruh in 160 milijonov "a nile
ko. IL porocil. Xxi so bile predloze-
ne letu 1907 ma zborovanju ita-
lijanskih psihijatrov, je razvidno
da 1873 odstotkov mozkih in 1.9
odstotkov zensk. ki so sprejete V
norisnicah. so umobolne ysled
Observation-Disclosures piiaG. We
Gina pa so bill umobolni tudi vsled
vpliva po wee ali mani intenziv-
mem vzivanju opijancljivih pijac.
Tudi Italiji se Stevilo umobol-
nih zaradi vzivania alkohola we'd
nd VEGA.
Ruski sociolog Prokopic je ma
zborovanju ruskih studijozov So
cialnih we'd, konstatiral, da ma
vzivanje alkohola upliva tudi sta
novanje delavca. Tisti ruski de-
lavci, Xxi 81 ne morejo preskrbeti
udobnega stanovanja potrosiio
navadno 2O%o od svega zasluzka
"a alkoholisticne place. Kolikor
lepsa in udobnejsa so pa stanova-
MIA delavcev TEN mani doticpi de-
lavci vzivajo alkohol. Kakor dru-
god je pa tudi pri mas. IL tega bi
Sc dalo sklepati. ia je naravnost
nujna potreba. da Sc preskrbi de-
lavstvo, da vzivanje alkoholistic-
nih piia6 skoduje tudi zdravju in
dusevnemu razvoju.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18

ju V Meksiki SO prebivalci vsled
gozdnih pozarov najhujsi be-
di. Preti jim lakota, ker so pozari
unieili lepe kmetije in Grede.
- v Carigradu so zopet obesili
"a reakcionarjev, Xxi so sli po ko-
stanj V zejavico IA sultana Abdul
Hamida.
" Neskebu Sc ie vprlo $50 al
banskih vojakov, Xxi hoGejo Sa-
lonik in osvoboditi vjetega sulta-
ma Abdul Hamida.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
SVETOVEN PREGLED.
F. v Italjii je preiskava glede

polozenih bomb prinesla razocara-
ME "a vse. u ozirom ma obisk an
gleSke kraljevske dvojice in Roo
sevelta, Sc je policija trudila, da
bi razkrila, kdo je polozil bombe.
Bila je tesni zvezi policijo V
Berolim, Londonu in Petrogradu,
dabi zajela nevarne anarhiste".
Zdaj je pa preiskava dognala, da
je bombe polozil isti policai, XII
jih je naSel. Policaj ie to zvrSil, da
bi dobil nagrado In res dobil je
nagrado i'll Sc avanziral. Zdaj sedi
V preiskovalnem zaporu in pre-
miSljuje o opoteGi policajski sreGi.
Ncumen pa nj bill, to moramo pri-
znati. Ia nevarne anarhiste je de-
nunciral vse svoje upnike. da hi
Sc jih bill TEN potion znebil. No,
pa je incl Smolo
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Pobozni tat in zupnik. V Los

ASoONh1 eo1 Al AuPhih. llOSd-
roycih je bill neki revni vdovi AMI
Pozenelovi po imenu, ukraden
edini prasicek. Kdo je to storil -
TEN je bill slehern obcinar vasi
Logarovci re naprej prepriGan.
Balant Komparetov je bill povsod
craven, kjer je kaj zmanjako. Bill
je sicer veren kristjan, pobozen,
nobene mase cerkvici nj zamudil.
Dokazati Sc mu je malokdaj mo-
glo; zlasti mu sedaj vdova Poze-
nelova nj mogla nicesar reel. Ven
dar je sla k zupniku zupnisGe
potozit svojo nesreco in sumnjo
obenem. Zupnik je takoj poklical
Balanta. Ko pride, zacne zupnik I:
'*No glej ga greSnika grdega !!
Balant, Balant, kaj 81 zopet ma
pravil7 Ukrasti ubogi vdovi edine-
ga prasieka, to ne gre, to ie grdo,
to je grdo, zelo grdo. :"
"Precastiti ogspodl Kaj me
dolzite, tega nisem JAZZ napravil,
"a res ne :" odgovarja Balant
predrzno.
"To lie tukaj govoris. Pomisli
pa: kako bo pri zadnji sodbi bozji
ma sodnji dan2 Tam sc bo po-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18

kazalo Tam bo sv. Peter, tam
bo sam bog, tam bo Pozenelova,
tam bonn JAZZ Kako Sc boS pa
potem zagovarjal?"
Balant premisluje in premislju-
Je. Pretreslo ga je, kar mraz ga
je obsel po vseh udih. Kar Sc pri-
tisne k zupniku in mu zaupno po-
sepeta: "PreGastiti gospod .
ali bo praSicek tudi tam9"
"To Sc razume samboObsebi ~
n kaj pa poreceS, Balant, kaj," "
odgovori mu zupnik.
Balantovo lice Sc razjasni in "a
sveti. NeSelo in zadovoljno vzklik-
ne:
80, precastiti gospod - kaj po-
recem, kako Sc BON zagovarjal? I.
no, porecem: Eenska, Pozenelova,
kaj pa hocete od meme - sal ina
te tukajle vasega praSiGka ~
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Vsak patentiran patriot lju-


bi kapitalisticno drzavo, ali okra-
del in oropal jo bo vzlic ljubezni
vseeno, kedar bo incl priloznost
"a tatvino. Tako Sc vrSi V Nemciji,
kot vseh drugih kapitalisticnih
drzavah.
V drzavni ladjedelnici Will
helmhafenu, Nemcija, so zdaj pri-
sli velikim prevaram ma sled. Vec
so jih re zaprli, med mimi tudi
skladisGna oskrbnika Behrendta in
Cchwandta. Podkupovalci - gla-
We graftarjev so imeli svoj glavni
sedez v Hamburger. Tam so prize
Ii Grotjahra, trgovca ma debelo, XII
je primal, da je zvezi Bern
steinom podkupil pri nakupu ma
teriala ladjedelniske uradnike, da
je laglie dajal slabo vago. Bern
stein jo je popihal v Carigrad. Sc
We, nj to pravo mesto "a mega.
Tam je ze proved lopovov, XII mu
bodo delali konkurenco.
Danes Sc ne morejo norcevati v
Nemciji il korupcije drugih dr.
zavah. Kapitalisticne drzave so z
ozirom ma korupcijo podobne dru-
ga drugi kot jajce jajcu. Pohlep-
most po denarju Sc siri dandanes
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
L Pariza sc poroca. d;

- L. Pariza Sc porOca. ia so
poStni vsluzbenci vprizorili splos-
no stavko. To stavko je zakrivila
zbornica, ker je odlocila. da bodo
pritozbe postnih vsluzbencev pri-
Sic Sc lie dne IL. maja razpravo.
Nlada je zbrala 30 tisoc voja-
kov Parizu. Neumnost!
IL dezele prihajajo ugodna po-
rocila "a stavkuioGe postne vsluz-
bence. V vseh vecjih mestih so re
proglasili stavko, kteri Sc naibrz
pridruzijo tudi manjSa mesta in
vasi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18

5stOm. svojim prijateljem in zavez-
nixon g. zupnik nj naredil TEN
fnssyetom usluge. .Ako hi Sc vpoSte-
hal njegov nasvet, odkod mai bi
1prhajali ljudje, Xxi z delom vstvar-
;aio visa bogatstva ma svetu, Xxi so
h danasnji 6lOveSki druzbi zivljen-
|Ski yir "a posedujoce. Kar tako Sc
me dajo reSiti tezki druzabni pro-
&blemi, kot je pripovedoval ta zup-
mix
Vzlic temu, da je kapita!izem
Ee dobro oskubil in omehcal pravi-
leo. je vseeno zopet pokaZala ro-
ige: vzlic denarju i'll teoriji blaz-
nOsti, j kapitan Haines nj mogel
'uteei. Porotniki so ga spoznali kri-
vim vboja, ker je umoril prijatelja
'njegove soproge in zdaj bo moral
(obleei jetniSki jopiG. Process je ira
|jsl wee meSecev. 5 siromakom bi
naredili bolj ma kratko, tega bi
Inajbrz tudi ne poslali jeco, am
pax bi mu "poStavnim potom"
Iypihnili ljuc zivljenja.
Slepna blaznost igra pred sodi-
Esi sploh veliko ulogo, ce ina OBJ
toienec dobro rejeno denarno
mosnjo. V takih slu6ajih odvetni-
h povdarjajo, da je bill zlocinec
upno blazen, ko je zvrSil zlocin.
Preje je bilo drugace. Blaznim so
&priznali lie take ljudi, ki so bill
plOsno znani, da MISC pri zdravi
pameti. Dandanes Sc pa dozdeva,
Ia zdravniki lahko proglase vsa-
kega blaznim - ce Sc jih plaza "a
Hello. V Hainsovem procesu so IL
Fedencem predlozili vprasanje o
pameti obtozencevi, Xxi je obsega-
10 II tisoc besedij. Odgovoril je $
tremi besedami. ali nj to zanice-
sanje sodiSca in pravice, ki Sc pa
pc kaznuje, ker so ga dobro pla-
tani advokati naucili. kako mai
Pdgovori, da Sc ga ne bo moglo
pnjetii
Pae smeSnol Tia Haines je ve6
ct z odliko sluzil v ameriski ar
nadi, zdaj maj bi kar cez noe po-
Ftal blaznez, ker je premislekom
|ntrelil neoborozenega cloveka. A
plaeani izyedenci razumejo svo-
rokOdelstvo. Vedno trdijo, da
bogatim morilcem po zvrsenem
nmoru vrne tudi pamet.
Mex znamenit sodnik je dejal
pekoc. Imamo tri vrste laznjivcev.
Nayadne, zlobne in izvedene.
Ia sodnik je poznal ljudi, KITE
ami je incl opraviti. No, ia pot Sc
pa pravica nj vsedla ma limanice
wedencev. Ali radi tega j Sc nj
reoa delati poklonov. V casih mo-
biti pravica tudi pravicna, ker
prugace bi Sc prehitro skrcilo Ste
Ito tistih, Xxi Sc verjamejo V MO.
-Sodr. Alexander Irvine je ma
avnem shodu pokazal cloveko-
lubnost Andreja Carnegia pra-
iuci. Med drugim je deial:
Gospod Carnegie gradi povsod
n]lznlce "a delavce, svoje delavce
"a sill, ola delajo II ur dnevno, da
I'M nepreostaja casa "a citanje
mug. Delavci V delavnicah Carne-
"a lmajo "a 40 odstotkov nizje
aace, kot delavci pri istem delu V
ruth delavnicah. V delavnicah
arnegia della II tisoc delavcev.
aed temi ina lie 100 delavcev s.
uni delavnik, vsi drugi delajo pa
y IL ur ma dan in sedem dni "
ednu.
ieta 1907 je bilo ranjenih 1000
slavcev. 500 jih je bilo pohablje-
m "a cello zivljenje. 80 odstotkov
Vnesrecenih je zasluzilo mani kot
eset dolarjev ma teden. 500 delav-
V Je bio vbitih V istem letu. SS
RUIN nj dObilo niti centa "a svo-
ega vbitega reditelja; in 80 od-
'o.kom vseh slucajev so Sc pla-
all lie pogrebni troski."
iaki so vsi kaPitalisti v praksi,
ere mescansko casopisje hvali
" mecene in dobrotnike Cloves
Va. Tu nj izjem!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
= Pred kratkem smo V nekem

- Pred ratkem smo nekem
angleSkem delavskem listu citali,
da je stavbinski delavec padel raz
oder in Sc vbil. MrliSko ogledniska
preiskava je pa dognala. da je bill
oder zgrajen malomarno in da je
podjetnik zakrivil nezgodo. Zdaj
pa pride ma vrsto strokovno dru-
stvo, kterega elan je bill ponesre-
cen delavec in sprejme znak So
zalja naslednji predlog, Xxi zaeenja
s temi besedami: "Ker Sc je nase-
mu dobrotljivemu bogu njegovi
neskon6ni modrosti dopadlo odpo-
l,licati nasega brata it'd. it'd
Zdaj pa vprasamo! V kaksnem
stiku je vendar dobrotljiv bog S to
nezgodoP Mrlisko ogledniski po-
rotniki so izjavili, da je podjetnik
zakrivil smrt delavca, ker je ma
lomarno zgradil oder. V TEN slu-
caju mi branimo boga in pravimo
odlocno. da on nj zakrivil nezgode.
To vzemite tisti ma znanje, Xxi "a
svoje zlocine delate odgovornega
boga!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Stew. (NO.) 88.
Z. Cd bIizO in daIeC
Vaughan, zupnik reformira

: Vaughan, zupnik reformira-
ns eerkve svetuje siromakom maj
y ne zenijo, maj zenitve prepuste
hogatinom. Ta nasvet dokazuje,
Ia Sc "studiranemu" zupniku Sc
ne SANTA biologiji. Tudi kapitali-
<tom. svojim prijateljem in zavez-
nixon g. zupnik nj naredil tenn
usluge. .Ako hi Sc vposte-
val njegov nasvet, odkod mai bi
prihajali ljudje, Xxi delom vstvar-
|aio VISA bogatstva ma svetu, Xxi so
x danasnji GlOveSki druzbi zivljen-
ski vir Ia posedujoce. Kar tako Sc
ne dajo reSiti tezki druzabni pro-
blemi, kot je pripovedoval ia zup-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Da imamo dobre case, 'odka

La liudIlO uOuIc Case, OuhdE
so repubblikanci zopet V sedlu. do
kazuje najboljSe letno poroGilo
trusta "a jeklo.
Cetrt-letni dohodki "a prvi cetrt
leta 1909 Sc po odbitju obratnih
troskov So. 2.92l.000 proti $26,225.-
coo IA 4. cetrtletju V letu 1908 in
proti $lS,229.000 IA prvo Getrt-
letju letu 1908. Cisti dohodki po
odbitju obracunskega sklada zna-
Sajo $19.1S5.000 prot $21.012.000
Ia 4. Getrtletje letu 1905 in $16,-
10000 "a prvo cetrtletje 1908. Ce-
trtletm preostanek po odbitku cb-
resti in dividend je $3,027 900 pro-
ii s.. .142.000 IA Getrto cetrtletie
1908 in 1851 900 IA prvo cetrt-
letje 1908.
Torej nizja blanca V primeri z
lanskim letOm. Vseeno Sc pa trust
ianom slabone godi: kriza Jim nj
zasekala preglobokih ran, breme
gospodarske krize nosi ljudstvo.
In resnici ma Limbo moramo izreci,
da ga nosi tako potrpezljivostio
kot mula.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
Revolta " prisiini delavnici.

Revolta prisiini delavnici. -
V prisilni delavnici "a zenske v
Lankovicu ma Sfajerskem ie w
sredo priSlo do pravcate revolte.
Zenske, Xxi so delale ma vrtu, so
najprvo razbile okna ma gredicah.
To je bill znak "a splosno revolto.
Zenske, XII so bile ma poslu v dru-
gem nastropju, so razbile, kar Jim
je prislo pod roko: Sipe, stole.
mize podobe it'd. Ko so vse rabi-
lie, so razbite in zlomljene stvari
metale skozi okno. Posredovati so
morali orozniki IL Lankovica in
Koflacha. Vzrok revolt je baje
slaba hrana.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18

RuShd Nldud Sc IL SfdmOte III
skandalov kuje novce. Vsem lju-
dem, Xxi Sc brigajo, kaj Sc vrsi v
javnosti, je Sc dobro spominu,
kaksen ucinek je provzrocilo raz-
kritje policajskega Spijona Azeva.
Yes svet Sc ie cudil, ali jezil in
zgrazal. Ruska vlada je pa razu-
mela tudi IL te "cvetke" izsesati
med; kaznovala je vse liste 2 de-
narnimi globami, ki so prinesli po-
roGila Azevem Spijonskem delu.
To je prineslo vladi $4,000.
Priznati moramo nehote, da je
ruska vlada zelo praktiGna. Mini
sterstvo notranjih del, "a ktero
le Azev delal kot Spijon. je vsled
prevldnega postopanja oddelka Ia
casnikarstvo, Xxi je podrejeno iste-
mu mnisterstvu, dobilo sal nekaj
stroSkov nazaj. Seve je to lie mai
hen doloGek svote. ktero je Azev
potreboval, da je vprizarjal aten-
tate. \, kaj Sc hoces V slabih ca
sih mora biti clovek vsem zado-
voljen - pravi ruska uprava. 10