Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-21
NARoDNO UPRASANJE IN
SOCIJALIZEM.


Prapor' Z ozirom ma strankin
zbor moravSko-ceSke socijalne de-
mokracije, ma kterem bodo priSle
V razpravo vazne tockc glede ma
rodnosti i'll tega upraSanja. zlasti
glede lzraZanja q narodni avtonU-
miji IN pa o naStopu, ki ga bo
morala stranka zavzeti glcde ma
eel, Xxi Sc dele ali osebnostne ali
teritorialne - proti koncu sle-
deGe:
Brnska resolucija sc navadno
razlaga tako. kakor da izraza te-
ritorialno nacelo, to Sc prayi, da
81 vsak narod doloGi ozemlje. ma
kterem je avtonomen. PerSonalni
prineip pa zahteva. da Sc organi-
zira vsak narod tako, da obsega
brez ozira ma ozemlje vse clane. Xxi
Sc mu priStevaio. To nacelo so
jugoslovanSki delegati zastopali
ze ma brnSkem Zboru in vSe kaze.
da Sc bo to naCelo predlagalo tudi
ma letoSnjem ceSkem zboru. Mno-
90 vodilnih ceSkih Sodrugov Sc je
namrec zadnja leta "izpreobrni-
10" Ma to "vero" in kolikor nam
je znano, Sc je ma dosedanjih po-
svetovanjih vecina iziavila "a Ia
sistem.
AkO doSeZe osebnoStno nacelo
Stranki sploSno priznanje. .bo to ia
ko vazen korak; po naSem prepri-
cqnju ie to sploh edna socialiStic-
ma reSitev narodnega vpraSania.
do6im je avtonomiia ma tcrito-
rialni podlagi le kompromis $ tra-
diciOnalnimi domovinskimi naZo-
RI. Ce Sc spozna osebnoStnem
nacelu reSitev problema. Sc nam
pokaze, da ina danaSnja Avstro-
Ogrska prav poseben pomen in
poklic; ma njenem ozemlju sc ina
izvrsiti eksperiment, Xxi ina po-
stati ,merodajen "a narodopravni
razvoj cele Europe, morda cele
zemlJe. Pokazalo Sc bo pa tudi pri
strogem Studiju tega problema,
da sploh nj resitve narodnega
vprasanja brez socializma. ce Sc
isce reSitvi pravica in svoboda.
Navedemo mai "a danes lie en-
moment.
V brnski "Rovnosti" razlaga
sodrug Tusar vprasanje, kate
rim Sc ina baviti strankin zbor
in naSteva pomisleke. Xxi po njego-
VEN mnenju ne priporocaio osob-
nostnega nacela. Sodrug Tusar
zivl ma MoravSkem, kjer je volil-
nj zakon napravil poizkus ma
rodnim katastrom. In dozivel je
veliko razoGaranje. Vsak volilec
ma Moravskem ina presto voljo,
da Sc vpiSe ceSki ali nemSki
kataster. In zgodilo Sc je, da Sc
Je Brnu. kjer je po oficielnih
statistikah 40. V resnici 30 odstot-
kov ceskih prebivalcev, oglasilo
samo % odstotkov volilcev "a Ge-
Ske volilne imenike. In ma dezeliI
Sc je zgodilo, da so V nekaterih
obcinah izginili vsi ceski yolilci V
nemSkih imenikih, zato da je
nemska burzoazija mogla pomno-
ziti svoje vrste in dobiti veGino
mad mad nemSkimi socialnimi
demokrati.
Poleg tega je ze sledeGi mo-
ment. AvtonOmna narodnost bI
morala sama skrbeti "a svoje kul-
turne potrebe. In ker je vec kapi-
tala V nemskih nego ceSkih ro-
kah, racuna sodrug Tusar, da bi
bilo "a nemskc Sole wee denaria
nego "a ceske, doGim mora danes
nemski velekapitalist Geski OBJ
cini nehote prispevati "a ceSko
solo.
To je gotovo resnicno. Toda kaj
je dokazano tent
CeSki delavci, mali obrtniki,
mali trgovci Sc vpisuieio V nem-
Ske volilne imenike. &c Sc zapise
jo ceski kataster, posadi nemski
milionar delavce ma cesto, cd o.
brtnika in trgovca ne kupi "a vi
mar blaga wee. Njegova gospodar-
ska moe je vecja cd vsega nacio-
nalnega idealizma. Kapitalizem
ne gospoduje lie ma strogo gospo-