Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-01

reese, pref pa ne.
Kao lahko We, da so kapitalisti
skoz in skoz razrednO zavedni.
Argumentirati in dokazovati to,
bio bi cd wee; bogastvo XII lei
ma njih strani predobro dokazuje
to. dokazuje pa tudi to, da delav-
CT Sc MISC razredno zavedni. Fakt
Je tudi, da oni nemarajO. da de-
lavci %spoznajo, kje leze njih inte-
resi-, ker ce bi delavci to razumeli
in vedeli, da %zavzemajo 10 pro-
centov p~rebivalcev, no, tedaj bi
bilo tudi konec kapitalizma.
Trditi ali dokazati JAZZ ne mo-
rem, ce Sc ne nahajajo socialist,
in mnogo druzih Xxi MISC socia-
listi, - XII V resnici s~ovraziio ka-
pltaliste; ali mi moramO uposte-
vat, da so socialist, - kakor vsi
drugi human. in da imajo vsi-
kdar tudi uzrok do tega.
Obernimo Sc Sc enkrat nazaj k
Samuel Gompersu, voditelju de-
lavcev od American Federation
of Labor, da vidimo njegov poll
ti6ni karakter V minulem. kakor
smo ga vidili pred zadnjimi Volt
tvami.
Samuel Gompers ie rekel pred
IA ali Is lett: Gee hi JAZZ incl
moi "glavni stan" Washington,
in bi zamogel biti V tesnejsi doti-
XII S acknowledged pri vsaki pri-
Tiki, JAZZ bi tedai zamogel mnogo
vec doseci, kakor zamorem Sc
dali Glavni stan Cd A. F. of L..
sc je nato pc njegovi zelji pre-
mestil naravnost V National Ca
pital". in Gompers je cd tedaj
hi YES cas- tam pri rokah in nd
pravem mestu.
Ali je kaj dosegel z njegovim
beracenjem! ali .je zakonodajal-
cc kaj spriiaznil $ organiziranimi
delavci, kakor je rekel da bode?
No. cisto mic. Rekel je cello tudi,
da bode, te ne baie zlepa. prisilil
zakonodajalce da ~ustrezeio zahte-
YAM organiziranih delavcev.
kje ma zemlii hi bill danes. da
Gomper nj bill navzoc pri "Capi-
tall. ee Sc so delavci zadni cas-
prejemali, kakor II. pr. sodno pre-
poved Cnjunction) roper bojkot.
svobodo govora, tiska in shaja-
MIA. Jazz bi rekel, da bi bill seda.j
re vsi v verigah in lezali k.je v
kakem "bull pen"
Spominjam So ravno ko to piSem
neke humoreske. XII SEN 10 cital
in Xxi popolno karaktizira Com
persovo yedenje V Westinghouse
zbOrnici. Saliva pripovedka Sc je
glasila nekako takole:
V juzni AmeriSki republiki je
nekega dine nacelni zapovednik in
vladar oh enim, postal sela k svo-
jemu Generalu Blanca. da mai
nemudoma pripelje posadko k
MENU.
Minulo je 10 minut. in iih Sc nj
bio: minulo 20, 80. 40, cello uro.
pa Jill Sc vedno nj bio.
kaj vraga Jill neki zadrzuje. je
vzkliknil vladar YES IL sebeY
General Blanco'', je rekel sci,
ravno nazaj prisedsi, General Sc
Je podal z vojaki takoj ma pot. ko
sem mu izrocil vase povelje. pa
pripetilo Sc je, da pride par pija-
min Amerikancev, in Jill nista pu-
stila %naprej."
Lepa armada organiziranih de-
lavcev $ Samuel Compressor ma
celu. so tudi vedno ma poti, cd
kar so "mufali' V capital" $
svojim nacelnim "Generalom".
da vodi bitko po witt poti. XII vo-
di V kapitalisticno zakonodaio.
Pa smola, kakor par pijanih
amerikancev nj pustilo JUNO a
meriskih vojakov It'll svojo pot,
tako je tam Westinghouse
zbornici par kapitalistov, XII ne
puste dale marSirat Sauna in ME
COVE lepe armada organiziranih
delavcev.
Il ozirom ma politiko Mr.. Com
Tersa: wolf dobriga moza. mai sta
vim vpraSanje: Ali niste vedno
YOlili "a DhnliSina mnzav2