Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-07-20
Augleski spisal Upton
Sinclair 2 avtorjevim
dovoljenjem prevaja
Ivan kaker. :: ::
JUNGLE
Copyright, 1905, 1900, by Upton Sinclair.J
tNadaljevanje.)

gsu predstavii kOt 'soduga Ostrinskega". Ostrinski ie bill MOI
maJhne potave in dosezal je Jurgisu komaj do RAM; incl je upa-
dena hca in obraz pon CUB; bill je grid in krevljast. Nosl je doigo
emo suknJo, ma robeh in pi gumbncah re mocno OguljenO. Njegove
oei so bile ocividno ze sabe; kajti nosi je zelena oSala, kar ie ME
govo zunajnost delalO nekako smesno. Toda stisni mu je roRo pi-
sr'no in topic in govOril je ltvinskO. To je Jurgsa Ogrelo.
I'll hoees kaj vec vedeti o socijalizmuq" je rekel. "Dobro, poi
diva ma sprehod, kjr Sc lahko nemoteno pomeniva."
Jurgis Je voscl gOvorniku lahko noe in sci. Ostrinski ga je u
Prasal' kje stanuje, da bi ga spremljal V ono smer; in spet je moral
Jurgis priznati, da nina donna. Ma zejo Ostrinskega mu je povedal
svoJo zgodbo, kakO je prSel V Ameriko in kaj vse je dozivel V kavni-
can, kako 1e n1egova druzna propadla in kako je postal potepuh.
hakor malo je tudi mali MOI zvedel, stisnil je Jurgisu rOko scout
no in rekel: ''Prestal 81 V zivljeniu mnogo grenkega in YES. kai ie
gorje. Napavili bono IL Tebe dobrega boievnka.'
Ostrinski je pojasnl sedaj Jurgisu svoje druzinske razmere.
"a ol 1urgisa poyabl ma svoj dom, a ina samo dive sObici in ne mo-
re mu ponuou nooene postelJe. Dial bi mn N razpOlago svojo last
no, a zena mu je bolna. Pozneje pa, ko je zvedel, da BIO moral Jurgis
pre- prenoGn nhs slGer v kaki Predveli ali ma vOzu,, mu je ostrinski ponudil
TIA " kuhn!l, kar Je Jurgis hvalezno sprejel. "Morda Sc DO dalo
uredlti Jutri boljSe', je menl Ostrinski; "kaui mi nikogar nash
somlsJen'kov ne pustimo ma cedilu.' Ostrinski je stanoval v okra-
9u Ghetto StanovanJe Je obstalo IL dveh sob v pritlieju Eden IL
med otrok je tho jokal, ko sta vstopila, in Ostrinski je zapl DUR k
pred kratkem ma svet. Primaknil je V kuhinji diva stola k peel in
prosll Jurgisa, maj ia nered oprosti; kajt v takih slucajih nj du-
hlnJe Je zavzemala delavna mia, n katerei je lezala rama nedovr-
sena obleka. Ostrinski je povedal, da je krojaG in da izgotavlia hlaGe.
Domov prlnasa cele kupe vrezanega blaga, IL katerega izdeluieta po-
TEN hlace on in njegova zena. Zasluzi pi TEN olko da ravno ziyi
a z vsakim dnem izhaja tezje in tezje, ker mt peSajo oGi. "a kai
DO potem, ko izgubim vd popolnoma 20 je catarrhal ONrnski. 20
kaKlh prlhranklh seveda nj govora. Pi dvanajst in Stirina isturnem
dnevnem delu more clovek ravno toliko zasluzti. da ne pogine. 81
vanje hlaS nj kdove kaka umetelnost; vsakdo INA to. in tako lie plaza
yedno slabsa. konkurencni mezdni saem 81 tn uporablja; in ee
Ii, Jurgs, ho6eS socjalizem razumeti, treba ii lie zaGeti kar tn De-
lavci so odvisni. cd delodajalca, in da morejo ziveti cd danes do nu-
ti, tekmujejo med sabO, kdo DO deal hitreje in ceneje. Nikdo ne
more dobll wee cd omega, Xxi della "a najnizio place. Ma ia na6in
81 lJudJe V veenem boju $ svojo revScino "a zivljenje in smrt. To je
"konkurenca' vkOikor zadeva mezdnega delavca. Cloveku pa. XII
nam delo plaGuje in Xxi mas lie izkoriSca. pa St kaze ia Reimbursement
slstem V bistvenO drugaGni luGi. Steer je lie malo onih. Xxi zdruzeno
VadaJo, a nUh moe Sc lie da zdrobii. In tako lie DO vsem syetu. no.
vsod je eOvestvo razdejeno V diva razreda. XII in loci nepremostlHv
prepaid: razred kapitalstov S svojim ogromnim bogastvom, in probe
tarlJat, vklenJen V verge suzenjstva. StevlGno razmerie med kapi-
talsu IN proletarei Je kakor ea in tisoe, toda delavci 10 nevedni in
brez mocl; lzroceni so svoUm izkorisGevalcem ma mlost in nemiot
tako ooigo, doHer 81 ne organlziraJo v stranki, - dokler ne po-
stanejo 'razredno zavedni.' Stvar 81 razvija slno poeasi ker lin
dJe s. prevec neizobrazeni, toda napreduje pa lie; to gibanje hi Sc
lahko prmerJalo z lednikOm, - ko je enkrat V thru, he ustavi ga wee
nobena sia. Vsak socialist sodeluje pri tenn 20 svojih moeeh in zvi
v nadl ma lepso bodoenost, ko postanejo vi delavci razredno zavedni
ID odkorakaJo ma voEsce vsi do Zadnjega moza. da 81 prborijo bese-
do In sedez pr vadi in napravijo potem konec zasebnemu lastni-
stvu. To nina mic V se6i, ako Je clovek sedaj reyen in ao lie NOR
da veliko trpel, = n SINE s. cuhti vec nesrecnega ko sedai q kaki
bodocnostl S Re bllzamo. Tudi ce bi je m NJ doGakal. pa je bodo
deezni njegovi otroci, in socijalistu je zmaga stranke tudi niegoya
lastna zmaga. Tudi meni je neprestano narascanje stranke prijetna
Vzpodbuda k nadalJnemu neumornemu delovanju. Tukaj v Chicago
pnna1a1o K nam trumoma, glbanje raste vidno. Chicago je sredis-
&c industiji cele dezele, in mixer MISC strokovne zveze (uniie) tako
stev1lne kot ravno tn. Toda Nth organizacija je delavcem doslej Sc
praV al hasnla; kaJu delodaJalcl s. Sc lstotakO zdruzih, in tako so
Sc vecinoma ve stavke koncale doslej "a delavce neugodno. Kakor
nitro pa o unije unicene, prstopili bodo ljudje k socjaistom.'
Ostrinski je razozl Jurgisu organizacijo stranke in poiasnil me.
TODD, kako Sc proletarjat sam vzgaja.
"Vsepovsod, v vsakem vecjem mestu, Obstoie krajevne zveze
(klubD, in cello V majhnih mesih isi sedaj nitro rastejo. Take ka-
Jevne zveze imaJO vcasih pc wee so Glanov. in do danes je ustanov-
lJenih 400 kubov skupno $4,000 clani, kateri vi prspevajo "a
oreanizacijo. Wee tsoc doarjev Sc je potrosho V zadnjem boiu.
Strankino vodstvo izdaja tednik V anglescini') in emo izdajo V nem-
skem, emo pa v eeskem jedku. Nadalje izhaja v Chicago socijaistiGen
mesecnik, in skrpna zaoarna razdeli vsako leto ~ mIijona soci,
!!alistlcnih letakov in brosuric. Use to je sad zadnjih 5 let. Ko sem
JAZZ prlsel V Chicago, Sc nj blo o socijalizmu ne duha ne sluha."
Ostrlnski je bill Pojak priblzno SO let. Zvel je v Sleziii kt
prpadnlk povsod zanicevanega in preganjanega plemena. Udelezl Sc
je proletarskega gibania V letih 70. Ostrinski je bill dvakrat v zapo-
ru, a takrat je bill Sc mlad Govek in 81 nj dosti brigal "a to. Udeleze-
val Sc je z navdusenjem proletarskih bojev; ravno OBJ casu, ko Sc
Je socijaizem zasel snti in je postal v Nemciji poiticna moe, pa je
odsel on V Ameriko in tukaj zaGel spt cd kraja. "V Ameriki Sc je
takrat vsakdo smejal re pri sami besedi "socijalizem'', = ceS V Anne
riki so vendar vi ljudje svobodni! - Kakor da bi politiGna svobo-
da lajsala in slajSala mezdno suzenjstvo!!' je pripomnil Ostrinsk.
Mali krojae je skjuceno sedel a svojem lesenem kuhinjskem
stolu, ort 2 nogama OBJ pee, in govorl je sepetaje, da ne bi vzbudi
svojih dragih V sosedni sobi. Jurgisu Sc je zdelo s. to has tako Gu
dovito kOt nocojsni govor. Bill je revez, eden najveGuh revezev, mo-
I'll ga Je glad In beda m lie ceDela "a tlnikOm. in vendar - kai vse