Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-27
j, Bruno in ostali svobodomisleci
pred NINA nj nasa stvar.

bazira lie ma materijalisticni pod
lagi, ozir. Sc ME pojm vidi cd
vseh strani lie IL tega stalisGa. To
pa cato, ker sc je svoboda prisva-
iala zdaj cd tie, zdaj cd druge
strani vedno lie V lu6i materi.ializ-
ma. Seveda DO kdo dejal, da to nj
res, in da so prvi svobodomisleci
umirali "a ideale; ampak to ne
spremeni naSe trditve, ker vsi l.
dealt SO naposled lie plod realnosti
- materijalizma.
Tudi danes so pc nekod nekak-
Sni ''idealni', fantastiGni svobo-
domisleci, Xxi mislijo. da so re re-
sill svobodo vesti in duha stem,
ce so 81 upali prelomiti zapovedi,
Xxi Jill JIG ustvarila kakSna cerkev
ali kaksna druga posvetna oblast,
Take vrste propaganda, "a svo
bodno miSljenje je opazati zlasti
pc dezelah, koder nj irtustrije in
kjer vlada verski dogmatizem.
Ne trdimo Steer, da tie vrste
propaganda nina %nobcnega So
rodstva z ono propaganda svo-
bodne miSli. Xxi Sc izraza pc indu-
strijalnih krajih; bistvena rail-
ka je namrec lie V TEN, da Sc prvi
bOjujeiO IA Svobodo vesti - dru-
>gi pa Ia svobodo IL goSpodarSke
t. j. telesne sulnosti. kar je ma
posled tudi plod svobodne misli.
V TEN zadnjem bpju Made sOci-
jalisticna stranka vSekakor wee
simpatij kakor V prvem. Ma
kranlSkem napr. vodi SLOW. SEX
eliza svobodne misli boi izkljuGno
prot klerikalizmu. to pa cato,
ker Sc klerikalizem smatra IA o.
no oviro. Xxi z~adrzuje ljudstvo V
dusevni zaostalosti. V TEN boju
ina naravno socijalistiGno stran-
ko ma svoji strani. ker tudi Ia
vodi mimogrede Ia boj. ker Sc GA
iZogniti ne more.
Socijalizem vsebuje re V samem
sebi to. "a kar Sc "'svobodomi-
s%leci'' bore; kajti ce pravi sociia-
lizem. da gredo socialist V boj
"a svobOdo. enakoSt III bratstvo.
je stem povedano. da gredo V boj
Ia sploSno Svobodo.
S~ociializem je vSled Svoie liza
We V vseh tockah jason. DrugaGe
pa je ma Strani svobodomiselino-
sti. Tam Sc tn bog idealizira in
Sc mu da. kolikor lie mogoGe boil
protiklerikalen znacaj. pusBi So
pa gospodarsko plat kolikor lie
mogote il pred oGi. To pa izhaja
cd tod. ker samo colo Svobodo-
m~iSljenje Sc nj nevarno privat-
MIN intereSom. ktere imajo yea
Sih agitatorji one idealne svobo-
domiselnosti vSaj zdaleka varova-
Il. Taxa svobodomiselinOst je pa
Sepava in ne pomeni pray mno-
90. Osvobojanje misli mora biti
vedno V zvezi 4 osvobojanjem te-
lesa; - kajti ne samo misel je
treba oSvoboditi. marvel tudi te-
10. Xxi je pogoj miSlim. Ccstokrat
Sc cuie fraza, GeS. da cloveka je
trcba najpreje osvoboditi ma du-
hu, potem da je gospodarska e.
mancipacija lie Sc rudiment ozir
niegova poslednia VOLTA. kako bo
vse uredil. To je pa lie ovinek. 20
kterem Sc radi iZogiblejo gladki
metafiziki realnim problemom ;.iaz
napr. ne v%erjamem. da je Y svctu
duhov kak SiStem duhov. Xxi siSte-
maticno ubijajo druge duhove.
kar takole. Dan ma dan pa vidi-
mo, da st 81 duhovi poSluzili ma
tcrijalncga SredStva i'm Material
mega siStema, da ubijaio siStema-
tlcno p0tom materiiclnih SredStev
telcSa in duhovc. s samimi duho-
Vi Sc torej ne ubiial Nekakor je
treba zaGeti pri materijalnemu
Sistemu. kterega so prinesli duho-
Vi IL dezela duhov dol V real
most. PRAY cato pa je treba IN Jas
most: Spoznavania hoia osvobo-
ditev IL obojnega sveta - razred-
mega Gustvovanja in razrednega
boja. da pade Ia SiStem.
Nedeti moramo. da motivi "a
drzanje ljudstva V duScvnem "a
Suznjenju ne izhajajo IL tega. ker
So H. Samo donndIn knmu 4, In hill