Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-18
|ArAJ BI MORALI vSI oRGA-
NTZIRANI DELAVCI BTU
TUDI SOCIALIST?

10 NpioS"HJN - ~ S"
,nsna, kar Sc tice unijskih de-
'y,ey. da Sc Sc nikoli nj dovolj
.~pravljalo o MEM. Zadne pred
sdniske volitve SO nam, zal, zopet
Lokazale. da Sc organizirani de-
wei tako malo zavededajo svoje-
kitieniga ~polozaja, da 81 baje
h;Jiio. &c bi Sc ne ravnali pc
EOmpersovi wolff, in ce bi kapita-
STOW ne bio, da bi cd glada po-
bri. ali da bi se svet podrl.
yzrok. da hi vsi unijski de-
|yei morali voliti $ socialist je.
Ter lie S socializmom Sc bode mo-
erni mezdni suzenj oprostil Sc
anjega bednega polozaia IL kapi-
aIstiene suznosti, in ia lie V so
Ealizmu zamore delavec pricako-
|ati popolnO vrednost svo.lega de-
osvoboditve in d~oStojno zivlje-
lie v humanitetni cloveSki druzbi,
Z pa pod mOdernim kapitalistic-
Inn zmajem sedanjih vlad. Jake
sseastno in nizkotno delo cd Mr..
Eompersa American Federation
4 Labor. in nekega slovenskega
wise guy-a' V New York-u. da
a namenOma podila delavce V
Iap~italisticnO klavnico.
Prakti6ni problem in v~praSanje
pred nami ameriSkimi social
kako pridobiti tri m%ilijone
l~roletarcev, ograniziranih stro-
kOno v a. F. of l.. in reprezenti-
snih Pc Samuel Gompersu.
Nj, socialist imamo pot do una
{, oni pa iSGejo temi zivlje-
je "a jutri. Mi imamo teorijo. oni
hsjo prakso. Oni Sc ne morejo
Siti suzenstva brez naSega oro-
66a, mi pa sebe in NTH ne moreno
esiti brez njih pomoGi.
IL tega clanka bono tora.j vide
&c unijski delavci zamoreio prl-
hkOvati cd sedanjih vlad in ka-
italistov $ svojo organizirano
bcSjO kakih vspehov in povolj-
III olajsav "a ziveljenie ma Cos
|cdarshem pOllu - ali ne?
Namen vseh razliGnih strok or
aniziranih delavcev je, boljSi "a
mex, Ia zboljSanje vsakdanje
IvljenSke potrebe in s~krajSanje
elavnlka. da ma Ia nacin pride
&c delavcev do della in zasluzka.
Ter pa zdruzeni kapitalisti "a
lih svoio - korist i'm V Nth
kodo ten zahtev organiziranih
elaycev ne lie ne bodo dovolili.
fmyee Jim bodo Oh vsaki priliki,
lie mogoce znizali dnevno place
s pOmocjo neunijskih delavcev
Rzdirali unije. Sc zaradi tega mel
flOdajalci in Organiziranim de-
wei bije n~epreStano in vedno
nJsi boz cd morja do mcrja. ka-
orsnega V mullen ameriSka
godoylna ne pozna. Tia boz Sc bo-
pa sigurno nadaljeval. noe in
an, brez presledka in pocitka.
okler socializem ne zmaga.
Ia boz prot zmaju kapitalizmu
strani org~aniziranih delavcev
nj seie pricel. temveG Sc NADIA
ule re dolga casa, a kje smo da-
es, koliko smo dosegli. ali bolie
Feeno. koliko smo zgubili?
Predno preidem do razprave.
pllko so organizirani delavci do
gil, ali zgubili. hocem omeniti
pega vaznih faktorjev, katerega.
smemo prezreti.
pryle, vsak delavec. Ge jc drza-
Jan ali ne, ce je V uni.ii ali izven
PnJe, Je podvrzen zakonom. (Jaz
trdim, da hi to sicer ne smelo
10 tako, vpraSanje je lie. ce so
zakoni "a delavce pravicni. Mi
emo, ola so Julie. XII zanikujeio
uitev ,da so zakoni potrebni, a
Sc trdl tako, Sc nj receno. da hi
[hko brez Nth izhajali. Liud.je
10 u pc naravi podverzeni "a
pnom, in mislim, da bo tako tudi
bodoGe.)
Drugic, zakoni so izdani cd lju-
katere smo poslali V postavo-
bio.
iretJic. zakoni so izdani in H.
9iN cd liudi, Xxi so V vladni
uzbi.