Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-25
denarja in sredstey N ziv.

ff Nc" Pc III bihdhOT Ill UlIl y
silo ne moreno doseci. Druga nasa
zelJa, ali "bi rad",se pokaze tax
rat, kadar smo ma sejmu; ia naSa
zelJa pa je to, kar bi radi in po-
trebovali pa ne dobimo drugace.
da odsteJemo denar "a isto. To,
drugo sredstvo, "bi rad. lie
market, zivljenska sredstva.
Dobre Sc tako centralizirane dan
danes, da ina sejm absolutno kon-
trolo mad TEN, "bi rad; trusti pa
so, Xxi imajo sejm pod oblastjo.
Ako lJudstvo ne more sproti poku-
pitt produkta, tedaj trust ustayi-
10 produciranje pref, ko je mad
produkcija, cato, ker produkta ne
morejo dobiGek spraviti, vzlic
temu, da hi ljudstvo potrebovalo
lzdelke, zaradi tega ne bode mad
produkcije. Pri tenn .ie en- vzrok,
o katerem smo Sc socialist poucili.
III poucili dobro. Dobre MISC ma
reJene "a rabo, temvec "a dObiGek.
Ia lzJava sc podpira "a resniGno
Sama ma sebi.
Nzemimo en- dokaz; mai bode ko-
likor hoce potreben en- komad bla-
ga, kadar dobiGek mani p~restane,
ga bode trust prenehal izdelovati,
ce hi ga ljudstvo najbolj in mad
vse potrebovalo.
Zanimiv razgovor, Xxi sem ga CT
tai ne dolgo tega V listu "The
Socialist" mel mozem in bosim
d"6kom. najbolj karaktezira kapi-
talisticni roparski sistem. Raz'go-
vor mel NINA ie bill ia:
"Zakaj holds Dos V mrazu, moi
deckoH"
"Nimam cevljev."
"Kako rokodelstvo ina tvoj
oee9"
MOI oGe je 6evljar."
"Zakaj ii tvoj oce ne naredi crew
lev"
"Zato ker nina della"
"Zakaj je on brez della"
"Zato ker je prevec crevljev IL
delanih."
Trda skuSnja proletarcem "a
zivljenje prihaja cd tega, ker i
mamo kapitalisticni profit sis
tenn. Ia profit sistem .ie najvecje
zlo, Xxi della ljudi - hi rad:
MEGA sledimo povsod in V vsem.
Dobicku sledimo V blaznice, jeGe,
bolniSnice. V samOmor, umor, ne
vosGljivost, sovrazenje, laz, golju-
fijo, bogastvo in razsipnost sploh
vse Sc vrsi V dotiki dobiGka.
Vsem nam je znano, da ma sto
tiso6e postenih brezposelnih de-
%lavcev postopa sem in tia, in
trampa IL kraja V kraj ter bera-
CT in cello pretepa sc "a delo; bera-
ci. ker ne more. dasi bi rad. delal
dobiGek "a neke liudi, XII Sc jim
pravi - kapitalisti.
Ia Vse tie slabe ekonomiGne raz-
mere, Xxi Jill organizirani in ne or
ganizirani delavci morajo tako
hudo obGutiti, so vzrok tudi, -
"delo prihranejevalni stroll
Navedel bodem tn par dokazov,
ker mislim ne DO Skodilo k tel raz-
pravi.
Najnovejsi stroj "a lyle, XII je
zadni cas- priSel madam, product
ra go igel V minuti. Stroj "a ko-
sitrene Skatlje, ktero delo lahko
otrok u~pravlja, naredi Ga Skatelj
V minuti; $4,000 vsaki dan. Spre-
tni roGni delavec Jill je pref zamo-
gel zgotoviti lie 500 ma dan. Vsak
! Stroj "a Skatlje sedaj nadomesti
so delavcev. Tu imamO dandanes
re stroj "a Smodke, kateri ZamOre
zvrSiti 300 smodk ma dan. Spo-
moGjo stroja zamorejo trije de-
lavci speci 10000 hlebcev kruha
ma dan. Stroj "a presti nadome-
sti 1000 delavcev; sedai Sc rabi lie
diva otroka in enega moza. ia de-
lati konjske podkve, Ell MOI stori
delo, kar .ie pref potrebovalo
500 "a isto delo. Trdelovati zreb-
Iii, eden delavec opravi delo, kar
.ie pref trebalo 1000 MOI. V jekle-
nj industriji, Z nainovejsimi stro-
il tribe delavci V 10 urah narede
della. kar je /. 1892 trebalo lis
IN ;nA; Snr Dri zdnlornnin lot