Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-03-02
DRUzABNI

Mnogo delavnih in pozrtvoval-
nth sodrugov ina povsem krive
pojme o socialni revoluciji, ker
ne pOzna zgodovine. Nth napacni
poJmi o sOcialni revoluciji priha,
JaJo odtOd, ker smatrajo nasilne
vStaje Z let 1880. 1S4S. 1870 "a re
volucije, dasi te vstaje MISC rodile
mic druzega. kot da so sc menjale
Osebe, Xxi vladajo. Pc kon6ani
vstaji so estate pravice burzoazije
LSsFT1merjvne; hikdo 10 nj razla-
still ali pa ohrajsal njenih polite
nth pravic.
Leta 1889 je bila revolucija.
Vzela in ~prikrajSala je plemstvu
politicne in gospodarske pravice
in dala je burzoaziji socialno di-
ktaturo. Pravo Socialno revoluci-
10 bono dOziveli Sc lie takrat, ko
sc bodo STRIFE politicne in gospo-
darske pravice kapitalistov in ko
postanejo produktivna in razde-
hvna sredstva obcna l.judska last.
Socialna revolucija DO ena maj
globOkeisih in najSirSih revolucij.
kar Jill pozna zgodovina do da-
mes. Taxa revolucija Sc pa ne zvr-
81 lie z vstajami. kakor mislijo ne
kteri Sodrugi. Socialna revolucija
Sc lahkO zvrsi brez krvave VISTA
Je z dobrim i'll trajnim vspehom.
Predno Sc zavrSi Socialna revo-
lucija, je treba, Ola so tia ugodna
IA memo zvrSitev. u emo besedo A:
CloveSka druzba mora biti zrela
Ia strmoglavienie danaSnjih GO
spodarSkih raZmer. zrela mora BIZ
II. da odstrani zaSebno last proiz-
vajalnih Sredstev in 10 nadomesti
2 obcno ljudsko laStjo. To pri-
pravljalno delo pa ne zvrsuiejo
socialist, zadrugarji in unijski
delavci ampak izvrSuiejo jo kapi-
talisti sami.
k~apitaliSti so nadomestili clo-
veSko delavno moe S parno in e.
iektricno silo. orodje rOkodelca s
proizvajalnim stroiem in ustano.
viii so ObSirne tvornice in obrat-
ma sredstva V pOdobi delniSkih
druzb. Delnicarji V delavskem
proceSu ne igrajo druge vloge, kot
da FRO dividende. TIE dividende
pa z~asluzijo mezdni delavci, mai
re delajo z umom ali rOkami.
Socialist 4 leta 1913 so smatra-
Ii "a svojo najveGjo zadaco orga-
n~izacijo della. In danes je ia orga-
~nizacija re tako dalekosezna -
V tvornicah. obratu. finanGnih "a
vodih it'd. - da So p~roizvajanie
lahko podruzabi. ne da bi Sc nam
bilo treba bait, da hi p~roizvaiali
mani, kot smo do sedai. Delavci z
umom in rokami. Xxi So s svoiim
delom vdahnili zivljenie obratu
IN StrOjem. lahko vodiio podietia
V sploSno dobro vSeh l.iudi. kot
lih vodijo do scdai la "a dobro
posameznih kapitalistov zaie-
da@ev Y clovcSki druzbi.
komunizem, kterega bo uSta-
noviIa socialna revolucija. Sc nj
cd dobe, ko je clovek prezivel
prakomunizem. pa do danes izgu-
bill Svojc vpIivnc silc ma cloveSke
mozgane. V dobi vstai .ie ia lepa
IN krasna misel poStala meso in
kri in v%Stvarila je junake. XII so
Sc %zrtvovaii Ia MO. Ali TAXI posku
81 so moral ponesreGiti vselei. A.
kO st hoce uresniGiti komuniZem.
tedal moramo imcti TAXA proizva-
jalna sredstva. da ie mogoGe pro-
izvaiati izdelke V taxi mnozini. da
zadoStujejo "a vse. To .ie danes
mOgoce in prvikrat mogoGe. Pro-
izvajanie izdelkov mehaniGnim
potion Sc dandaneS vrSi V TAXI
mnozini, da induStrielce ne Skrbi.
kakO bodo zadostili svoiim marco
nixon. ampak jim della pregla-
vicO, kako bi razpecali izdelano
blago, ker gospodarske krize ma
stopaio peridicno. ker ie proved