davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
Cd bIizO in daIeG
: Delnice jeklarskega trusta so

= Delnice jeklarskega trusta so
Ne kviSko. Dne 3. oktobra t. l..
e bila njih TRINA vrednost 1859
IN emo cetrtinko dolarja. Maticne
delnice so narastle 273 milijonov
dolarjev. Prednostne debnice pa
Ia so milijonov. V reSnici je pa
irzna cena Ia 100 milijonov vista
kot steyna vrednost
Kaj ne? To diSi po prospcriteti,
dobrih casihl Ali delavci nimajo
mic od teh dobrih casov. Place Sc
niso zviSale. Place So ostale pri
starem. Delavci dobivajo Sc tiste
place, kot so Jill dobivali oh casu
gospodarske krize. Naobratno je
pa poskocile cena "a zivez in hiSni
posestniki so poviSali tudi stanari-
no. Delnice jeklarskega trusta so
"a visokO ceno ma trgu!
Zdaj, ko Sc je malice obrnilo ma
bolje, vsak polni svojo malho. da
bo oh Gasu prihodnje gosp. lrize
Siyel udobno zivljenje. lie delavec,
ki producira vse ne dobi od tega
blagostanja mic. Ia NIGGA Sc ne
zmenijo kapitalisti in vlada. De-
lavce prepuste svoji usodi.
OBJ prihodnji krizi bo delavec
zopet stradal svojci - zeno in
deco, kapitalisti bodo pa maGkam
IN psom zasmeh produktivnih
stanov prirejali bogate pojedine
Delavec! Kdaj Sc hos spameto-
gal in ne bos vec glasovai OBJ vo-
litvah Ia kapitaliste in njih hlapce
= "a demokratiGno, republican,
sko, prohibicionisko ali Hearstovo
neodvisno stranko? Kedaj???!
= znani ameriski humorist
Mark Twaine trdi. da je zakon
komedija. Mex kapitalisticen list,
ki povdarja navadno, da je zakon
fundamentalna podlaga "a moder-
no drzavo, pa dodaje h Mark
Twainovi trditvi naslednjo opaz-
ko: Zakon je vcasi neslana burka,
dostikrat tragikomedija, najvec-
KRAFT pa drama. - Brez dvoma
krasen fundament "a drzavo.
Ako so zakljucki kapitalisti6ne-
ga lista resnicni, V kakSni luci Sc
nam predocuje svetost zakona? V
burki, tragikomediji in drami! In
to maj bi bila osnovna sila "a mo-
ralo naSega ljudstva?!
IL opazke kapitalisticnega lista
zakljucujemo Sc nekaj druzega.
Ako je zakon res to, kar pise ka-
pitalisticni casnik, potem vemo tu-
di kje so vzroki "a samomor ma
roda.
Ali maj zamerimo pametnemu
eloveku, da noce svoje zivljenje
darovati burki ,tragikomediji ali
dramiY
In kje je treba izskati prazlo,
da zakoni koncavajo ali Sc vrSe
takog
V danasnjem gnilem, kapitali-
sticnem gospodarskem zistemu
Odpravite danaSnjo kapitalisticno
elovesko druzbo in zakon bo bla-
goslov "a zakonsko dvojico.
-Uprava in obrat kapitalisticne
drzave pOzirata vsakim dnem
vecje svOte. To je umevati lahko
VoJska in mornarnica zreta o.
gromne svOte. Kapitalisticno
drzavno zajedalsko drevo je pa
tudi pognalo re kosate veje, XII Sc
raztresajo ma vse strani. Posebno
y republican, Sc "a vsacega poll
ticnega kapitalisticnega postopa-
Pa, XII pripada k stranki ma krmi-
iu, vstvari posebna sluzbica, KITE
70 placuje ljudstvo. Ako Sc pa
kaj takega ne zvrsi, gre pa poll
ticni kapitalisticni postopac v
sluzbo k nasprotni kapitalisticni
stranki "a pastirja kapitalisticne
glasovne zivine.
Cd kod maj Sc vzamejo sredstva
"a pastirje kapitalisticne glasov-
ne zivine9 Ocitno krasti sc ne SINE
Je tudi nevarno, ker bi provzrocilo
revolto. Ma ljudstvo so nalozile
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
Casopisje poroca, da je tud


"sveti oGe" v Rimu prosil svoje-
ga ''ljubega sina", spanskega AL
fonza, da maj prepreci umor Fer
rera. To je bila navadna hinavsci-
ma! V srednjem veku ,ob casu in
kvizicije, so cerkevni glavarji, kO
so izrocai posvetnim sodnijam
svoje zrtve, kterim so poprej do
dobra nategnili zile, kite in kosti,
v javnosti tudi delali 'usmiljene
obraze in navidezno prosili sodni-
ke, da maj "milostno" postopajo 2
obsojenci ,dasi so dobro znali, da
prvi zadnjim pod njihovim mo-
go6nim vplivom ne bodo prizane-
sli. In tistih "dobrih'', inkvizicij-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
Naleteli so slabol !

no sodrgo, Xxi ina drzati ljudstvo
k tlom.
Suzenske verige 81 mora kovati
ljudstvo samo. To je mnenje trust
janov. Ljudstvo maj nosi davGno
breme in skrbi, da Sc trustjanom
ne skrivi niti las ma glavi.
Delavcil Ali razumete sedaj
Ali bodete Sc titali kapitalistiGne
6asnike in oh volitvah glasovali IA
kapitaliste?
Delavci govorite! FL, govorite
- Kedar umrje slovenski pc
snik ali pisateli, takrat slovensko
kapitalisti6no casopisje takoj SUI
gestira narodu. da maj Sc pobira
IA njegov spomenik go IL kamna
ali kovine.
To slovensko kapitalisticno ca
sopisje je pa pisateljem in pesni-
kom, ako MISC peli in pisali po slo-
venskih kapitalistienih zeljah, We
dino metalo polena pod noge. Pc
njih smrti Sc jih spominja to ca
sopisje, ker Sc zaveda, da mrtev
pesnik ali pisatelj ne more svojim
mislim vdahniti duse ,ker je navi-
dozno mrtev, ker wee misliti ne
more. ker Sc drobi atone, ki
tvorijo zopet drugo novo zivlje-
ME.
Po smrti pesnikov in pisateljev
pa beraGi to kapitalisticno caso-
pisje .da Sc postavi pesnikom in
pisateljem spomenik IL kamna ali
kovine. Ali nj to ironija?
Ali bo morda kamen ali kovina
seznanila pesnika ali pisatelja S
Sirso ljudsko maso?
Ako bi bilo kapitalisticnemu ca
sopisje res do tega, da YES narod
pozna svoje pesnike in pisate6e,
potem ne bi nabiralo "a spCmeni-
Ike IL kamna in kovine, ampak ma
biralo bi "a sklad, da Sc della umr-
lin pesnikov in pisateljev razdele
brezplaeno med narod.
Mar maj kamen ali kovina pro-
slavi pesnika in pisatelja in ga Sc
Znani narodom9 Kamen in kovi-
ma Sc poruSita!
Nesmrtna ostanejo lie della pisa
telja in pesnika.
Slovenski delavec! Kedar bo
kdo prisel prosjacit k tebi "a kteri
81 bodi pisatelja ali pesnika, da sc
njegovo rojstvo hiso vida spo-
minska plosca, ali da Sc mu zgradi
spomenik, tedaj ne daj centa. Ku-
pi njegova della in citaj jih!
Tako bos pridobil dvoje: Hinav-
skemu kapitalisticnemu casopisju
boS dial gorko omarolno zausnico,
svoje znanje bos pa nadomestil in
razsiril.
-Dalez zadej "a maihno dezeli-
co Bavarsko marsha ameriska re-
publika. Bavarski dezelni zbor je
ma predlog socialisticnega poslan-
ca Muellera odpovedal izrocilno
pogodbo Rusiji, XII Sc je sklenila
leta 1885.
Med amerisko republiko in Ru-
sijo pa Sc danes obstoji TAXA po-
godba. Vzlic temu pa naivnezi tr-
dijo, da je ameriska republika ma
visini casa.
- "Kseft je kseft", je star in
resnicen pregovor, kar dokazuje
list, kterega je nekdanji franco
ski minister Pelletan objavil v
"Matinu".
Pelletan pise o spanskih razme-
rah IL Seville to le:
"K njegovemu prijatelju, XII je
trgovec ma debelo 2 razglednicami
ma Spanskem, je prisla nekega dne
nuna in ga prosila, da bi postal
odjemalec klostra. Rekla je, de v
samostanu lahko 'zvrsujejo foto-
grafiGne slike "a polovicno ceno.
Prijatelj il je pa odgovoril, da je
to nemogoce, ker potrebuje slike
v lahkih kostumih, kar gotovo ne
more zahtevati cd tako svetih
zensk kot so nune.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

ra re malo polegel, so prisli posa-
mezni duhovniki trditvijo ma
dan, da je redu, ker so postav-
no umorili Ferrera. Ferrer je bill
puntar. Tako govore maziljeni go
spodje. In kot puntarja ga je da-
la usmrtiti Spanska vlada, kar je
pravicno.
Tudi zidovski duhovniki so re-
XII, da ie Krist puntar.
Danes pa posnemajo duhovniki
edino zvelitavne cerkve zidoyske
duhovnike.
Ali more po takih trditvah Sc
kdo Verovati bogag Peta bozja
zapoved Sc glasi: Ne vbijaj! Du-
hovnik. ki odobrava umor. Sc pa
ocitno norcuje IL boga. Bog pravi :
ne vbijaj, njegov namestnik ma
zemlji pa priporoca in odobrava
umOre. Po duhovnikovem zatrdi-
lu je pa bog zopet "a emo sarzo
viSji kot duhovnik.
Kako Sc potem to strinja, da
duhovnik priporoGa nekaj druze-
ga. kot je zapisal bog ma tablice
in izrocil med gromom in bliskom
Mojzesu?
Najbrz tako, da nj boga, da so ::
deset bozjih zapovedi. Mojzes in
bog zidovska vrska bajka, ktere
je sprejela katoliSka cerkev med
druge svoje nauke in dogme, da
TEN lozje pomaga posvetnim tira-
nom tiScati kmeta in delavca k
tlom.
-Nikar 81 ne delaimo upov. da
bo zdaj "a Spanski narod napoGi-
la zlata doba, ker so minister
stvu sami liberalci.Ze kakih 80 let
Sc menjavajo ma Spanskom libe-
ralci in klerikalci ma vladnih Sc
dezih; resnici pa vlada lie po-
vsod cerkev in korupcija vladni
upravi cvete vedno krasnejse in
buinejSe.
Spanski liberalci so povsem po-
dobni slovenskim. Pri procesijah
nosijo bandera, nebo ali pa "a ne
boin korakajo z belimi rokavicami
ma rokah, desnici drzec "triStu-
ke' visok cilinder.
Kmetje so skozinskoZ klerikal-
nj kot slovenski. Njih izobrazba so
mastne spanske kletvine, bodalo
in bikoborba. lie delavci so svobo-
domiselni in nekaj svobodomisel-
nih Urn je najti tudi slabo razvi-
TEN srednjem stanu in intelligence.
Ako Sc povemo, da 60 odstotkov
spanskega naroda ne zna citati in
pisati, potem smo zaeeno tudi po-
vedali vzrok, zakaj so klerikalci
in druga svojat, Xxi ere il vladnih
jasli, crtili smrtno Ferrera kot IL
stanovitelja sol.
Ma Spanskem je vseeno, kdo
vlada: liberalci ali klerikalci. Ime-
nj ste razlicni, ODE stranki innate
pa enaka nacela: Izzemati narod
in obdrzati ga V dusevni tenn.
- Delavci Evropi so po veci-
nj siromaki brez imetja in delavci
V Ameriki so tudi po vecini siro-
maxi brez imetja. Neproduktivni
sloji so pa bogati tn, in bogati so
tudi tam. Kaj pa je potem razlike
med monarhijo in kapitalisticno
republiko? Povejte nam!
- Kapitalizem je unicil vsako
L. i 4
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
w. E. Richie, lastnik toy

w. =. hlICulc, ldStnlk tOVdr-
ne "a skatle V Chicagu je nedolgo
tega dejal pred zastopnico organi-
ziranega zenskega delavstva ma
Angleskem, da mlade. dvanajst in
stirinajstletne deklice so najbolje
delavke, in sicer zato, ker imajo
Sc drobne prstke, drobni prstki
so pri delu "a skatle najbolj urni
in gibcni. Divjaki-ljudozrci so tu-
di radi zrli otroke, kajti otrocje
meso je bilo mehko in lahko pre-
bavljivo. Koliko pa je razlike
med nekdanjimi ljudozrci in seda-
mimi kapitalisti? Toliko da divja-
ki-ljudozrci so svoje zrtve tre-
notku zaklali in magic izpili clo-
vesko kri, sedanji divjaki-kapi-
talisti pa polagoma koljejo svoje
nestete zrtve in izpijajo kapljico
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

papez in oStala crna armada.
- Chikaski Examiner" Hear
stova cunja, Sc eudi, kako mora
ruski car-mesar "rajzati' we'd
mem spremstvu biricev in celih ko-
rov vojastya, in Sc vpraSuje, "a
KAY da car-mesar raje ne ostane
donna za pecjo, Ge Sc tako boji "a
svoio ni6vredno osebo. "Exami-
ner" bi bolje razumel evropski
carizem, ko bi 81 malo bolj ogle-
dal - ameriSki carizem pray pred
nosom. Tako ma primer "rajza"
tudi Mr.. Taft Stevilnem sprem-
stvu dctektivov in policajev, in
zadnjic ma sramotnem sestanku s
krvOlokom Diazom strazili so ga
kar cell kordoni zvezinega in
meksikanskega vojaStva. Zakaj
to? Iakaj sc Mr.. Taft boii med
Judi brez oborozene tolpe9 Zakaj
Sc boji ruski car? Pravi prijatelii
ljudstva sc ne boje iti med ljudi !
Boje Sc jih lie njih neprijatelji :;
zato Jill Ia tudi morajo spremliat
detektivi ,policaji in zandarji ka-
kor kaksne hudOdelce
- Lansko jesen je "Glas Ma
roda" capital "a republikanci, pri
letoSnjih volitvah "a new-yorSke-
ga zupana pa pole slavo ondotnim
demokratom, kteri paSujejo V zna-
mem zlOglasnem gnezdu korupcije
in grafta Tammany Hall. Gros-
politika! Demokrati so letos goto-
vo wee obljubili kakor pa republi-
kanci in kjer Je veG grosov -
tam je navadno tudi "Glas Naro-
da" princip! In "Gl. n" Sc Sc
|opravicuje. zakaj da tako della.
Cemu Sc smesiS9l Mari hi pove-
dal po pravici: "Dragi rojaki, TIA
ko je i'll tako: lani smo bill repu-
blikancL ker so mas dObro placali,
letos mas pa demokrati bolje pla-
cujejo - zato smo pa tudi mi de-
mokrati. AkO nam pri bodocih vo-
hvah pa prohibicijonisti pokazejo
Sc vec grosev, bono sli pa BOZ
"a vodo. Pri mas ie politika dollar
in dollar je politika e"
"Glas Naroda'. ali te nj res
prav mic sram!l
- Mex hrvatski listic, kteri Sc
po vsi krivici nazivlje "Hrvatski
Radnik zaganja Sc kakor stekel
cucek sodruge pri bratskem
nam listu "Radnicka STRATA" in
V socijalizem vobce. Socijalizem
mu je najvecja "ludost" in soci-
jalisti so mu isto kakor { y ! anar-
histi! Pise tudi - cutie in strmi-
tie - da socialist hocejo razdja-
ii Old Zedinjene drzave.! Mi sc
ne bi niti malo zmenili ~ ia eli
stic'. kajti hrvatski sodrugi lah-
ko sami obraGunajo tepci. ven
dar omenjeni stavek nam daje po-
vod, da konstatujemo, kako goro-
stasnO ignorance, zasleplienost in
bozjastni fanatizern posedujejo
nektere buce. XII jih casnikarski
business potiska "a uredniSke mi
re. V mozganih doticnega "ured-
nika" res nj vse V redu. Revez no.
ri! Priporocamo mu - lursko
vodo!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
= Slovenski delavci ! Cuvai

je orozje - "Proletarca', Pill
ga; brusi ga imej ma skrbi to
svoje orozje vedno - Ia tvoj NEE
Siri ga, kamorkoli zaideS. Pro
letarec" med proletarcel
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
Kapitalizem lie unicil VISA

svobodo. Delavec je odvisen cd
della, farmar cd trga, trgovec cd
prvih dveh in kapitalist sam je
odvisen od vseh teh, kajti sam ne
more producirati niti toliko, kar
bi enkrat V usta dial. Pravo svo-
bodo bo vsem ljudem podelil sele
sociialiZem.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
? Ma AngleSkem so nstal

Nu <1IBItShtIH 50 USIdIlONIII
lastniki parnikov in ladij medina
rodno zvezo, ki ina namen pobi-
Jati strokovno organizacijo po-
morsGakov. Tel zvezi so St do zdai
pridruzile: Anglia, Nemcija. Ho-
landska, Belgija, Danska in Sved-
ska.
Tako sc organiZirajo delodajal-
ci! lie delavcem ne gre glavo,
da Sc morajo zdruziti delavci
druzih narodOv, ako nocejo, da Sc
jih ne potisne ma zivljensko stop
MO kitajskih kulijev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
: Ma Spanskem vsi napred

- Ma Spanskem vsi napredni
casniki izrekajo veselje, da je ko-
nee tiranski vladi klerikalca Nav
re. Republikanski casnik "El
Pals" priporoca, da Sc sprejme in
uvede "a Spanijo protiklerikalen
zakon, kot je sedaj veljavi V
Franciji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

" Koburgu ma NemSkem Sc
socialist izvojevali nov drzavno-
zborski mandat. Mesto Koburg je
bilo do sedaj najtrdnejsa posto,
janka narodnih liberalcev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

- Zdaj, ko Sc je splosen vihar
ylede usmrcenja Francisco Ferre-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

nj siromaki brez imetja in delavci
V Ameriki so tudi po vecini siro-
maxi brez imetja. Neproduktivni
sloji so pa bogati tn, in bogati so
tudi tam. Kaj pa je potem razlike
med monarhijo in kapitalisticno
republiko? Povejte nam!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
Pc cell Italiii so obdrzaval

= Pc cell Italiji SO Obdrzavali
socialist protestne shode zoper O.
bisk ruskega carja. Talijanska
vlada sc je trudila, da bi zabrani-
la tie pojave, pa nj slo.
Sc Racconigiu. kjer sc ie vr-
sill sestanek med ruskim carjem in
talijanskim kraljem, Sc je vrSil
shod, ma kterem Sc ie sprejela o.
stra protestna resolucija.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
Talijanskega kralja je

- TaliJanskega kralja je obi
skal kronan mesar - ocka. ruski
car. Sestanek Sc je vrsil V Rae
conigi. Zeleznisko progo ie cuvalo
toliko vojakov, da bi Sc mis- ne
opazeno ne prodrla vojaskega
kOrdona. - tisoe yojakov in ar
mada ruskih in talijanskih tajnih
policajev so pa strazili Cradle, ,kjer
Sc je vrSil sestanek.
Po 1taliji so pa socialist cd Alp
pa do Sicilije V protest razobesili
rdce zastave povite crnim tulom.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

" Bilbao ma Spanskem Sc
Je vrSila ogromna protiklerikalna
demonstracija, ktere Sc je vdele-
zilo mad $1,000 oseb.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

4.ist Ia koristi delav-
skcaa liudstva. Delav-
ci so opraviceni do
vsesa kar produciraio.
This paper IL devoted
10 the interests of the
workins class. Work.
srs are entitled to all
what tn ey produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02
IL Harbina Sc poroca, da je

10 1Hof UIIId sc PUIUCd, UH Jt
neki Koreanec vstrelil znanega ia
ponskega drzavnika Jitoa. Napa-
dalec je izjavil, da je zvrsil radi
tega napad, da je masceval krivi-
ce, ktere je zvrSil Jito Koreji, "a
emo pa osebe, ktere ie zaukazal
usmrtiti Jito.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

- Ma Svedskem Sc boje. da bo
dezela izgubila svoje najbolise de-
lavne moci, ker Sc delavci vsled
generalnega strajka izselujejo kar
trumoma. V svrho, da Sc obdrzi
delavce ma Svedskem, so priceli
nabirati denar, Xxi sc bo posojeval
delavcem Z namenom, da kupijo
majhne kmetije. Posojeno svoto
je treba vrniti Sc lie tekom 10. let.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

skin casov 81 paG Sc najbolj zeli
papez in ostala crna armada.
Los Angeles herald., 1909-09-12
ALASKA EXCITED
BY GOLD STRIKE
INN0K0 DISTRICT SCENE OF
BIG STAMPEDE
MAN FROM FAIRBANKS TELLS OF
RICH FIND
Rain at Close of the sluicine Season
Causes Operations to Continue
and Miners Nave Pros-
porous Year
EBy Associated Press.l


SEATTLE, Sept. Thinning men who
have just arrived from Fairbanks,
Alaska, bring glowing news of the pros
poets in the Innoko district and along
the creeks of the Itadarod country, 14O
miles from Innoko. William Koon of
Fairbanks said:
when left Fairbanks a great many
stampeders with big outfits were start
ing for the district and strike. Dust
taken from several good claims there
already opened had begun to show up
in Fairbanks, and it's appearance was
accepted as confirmation of the good
reports given in letters and by return
ing stampeders.
"A great many Fairbanks miners went
to the new diggings during the summer,
the heavy passenger and freight traffic
causing the establishment of regular
Fairbanks-Itadarod line of steam
boats"
Miners of the Fairbanks district will
start the coming winter better finan-
cially than for years past. This is due
to a rain at the close of the sluicing
season. Water was more plentiful, last
month than it has been in any fall
since 1896
All the dumps of rich pay dirt that
have laid unsluiced on Easter and other
creeks have caused mining operations
to come to. a standstill. This year ope-
rators were able to keep going full
blast.
Los Angeles herald., 1909-09-12
TWO WORKMEN
ARE CREMATED
CROSSED WIRES IGNITE TWO
BUILDINGS IN SACRAMENTO
Bones Found in Room of Lodging
House Identified Because Men
Mentioned Known to Have
Occupied Apartment
tBy Associated Press. ]

SACRAMENTO, Sept. 11.-George
Brosche, an electro-plater, and r. A.
Cook, a plasterer, lost their lives in a
fire which gutted two brick buildings
at Seventh and ] streets at 4 o'clock
this morning and caused damage to
the extent of $4,000.
The fire started from crossed wires
in the shoe shop of Joseph Riolo and
spread to the adjoining three-story
Bird building, which is used as a fur
niture store and cheap lodging house.
Police and firemen made several
thrilling rescues of aged men and wom-
en-, but the flames spread so quickly
that two dodgers on the top floor per-
ished in their rooms.
Their bones were recovered today,
and Identification is only possible by
the fact that the men mentioned above
were known to have occupied the rooms
in which the bones were found.
The chamber of commerce owned both
of the buildings.
A high wind carried cinders for
blocks and in all hotels in the vicinity
the guests were awakened and instruct
ed to dress.
Los Angeles herald., 1909-09-12
SAYS STUDY OF BIBLE AT
COLLEGES Is INCREASING
Secretary of Foreign Department Of
Y. M. C. A. Gives Figures to
Substantiate His Claim

NEW YORK, Sept. 11.-After having
spent the last ten months speaking
for the cause of Christianity In Eu-
ropean universities, John r. Mott has
returned to this country. Mr.. Mott,
who is the senior secretary of the for
eign department of the international
Y. M. C. A., and general secretary of
the Worlds Student Christian Fedora
ton, said:
"Bible study has greater place to-
day than ever before in many uni
versities. When / was in college we
had a Bible class of forty at Cor
nell. Today there are about 300 study
ing the Bible. Yet they call Cornell
a goddess institution. AT Yale there
are about 1000 studying the Bible. The
state universities in the west do even
better. We now have about 10000
students of the Bible in colleges, all
connected with our federation. can
remember when we had only 20oO." :
Los Angeles herald., 1909-09-12
GLEN CURTISS WINS
APPLAUSE FOR FLIGHT
American Aviator Makes Fine Show
Ing in Contest in Italy for
Grand Prix

BRESCIA, Italy, Sept 11.-Glenn H.
Curtiss, the American aviator, started
flying for the grand prix late today.
He covered the first lap, 10 kilome-
ters (6.21 miles), in 1913.
The aviator was applauded franti-
cally. Handkerchiefs, hats and para
soils were waved and the women threw
kisses to the popular American. The
grand prix goes to the aviator making
so kilometers (31.5) in the best time
and carries an award of $4,000.
Curtiss' most dangerous competitor
is Bleriot, who has not yet flown.
The American covered his fifth and
last lap in 9:55.
Curtiss made his second. lap in 9:52,
his third in 9:17 and his fourth in 1853.
This gives him total for the four
laps of 1911.
Los Angeles herald., 1909-09-12
C0NSTABULARY RETURNED
TO DUTIES AT BULACAN
Provincial Authorities in Section In
habited by Tagalog Race Unable
to Maintain Order

MANILA, Sept. 11.-After more than
a year of unsuccessful experiment in
attempting to maintain order and SAN
itation through the 9provincial author
tiles and municipal police, Acting Gov
ernor General w. c. Forbes has di-
rected the Philippine constabulary to
return to duty in the province of Bula-
can, Island of Luzon.
Bulacan is the province just north
of Manila. 1t has an area of 841 square
miles and a population of 39,000 al
most wholly of the Tagalog race.
The Tagalog language is universal
Spanish being used only in the channels
of trade between natives and for
eigners