Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-04
II VII. ZBORA JUGOSLOVAN.
SKE soc. DEM. STRANKE
MA KRANJSKEM.
( NadaIlevanle S 3. str.,

clJSha SreuStNa. taKO Je
organizacija in taktika kmeGkega
ljudstva V zdruzevanju malih pro-
dukcijskih sredstev potion zadruz-
niStva prot veleposestvu in vele-
trgovini. Ako smejo veliki narodi.
Xxi imajo razvito veleindustrijo in
vele trgovino, iskati vso svojo moe
zgolJ V organiZiranem fabriGnem
d~elavstvu, Xxi pridobiva in mora
pridobiti V doglednem casu pre-
moe mad oStalimi Sloii, tako smo
konstatirali, da Slovenci nimamo
lastne kapitalisticne moGi in da do
tie tudi ne pridemo. Zaraditega hi
Sc hi Jugoslovani re a priori cd
rekli vsaki p%olitiGni moGi, ako ne
hi priznavali kmeckemu liudstvu
njegove posebne ekonomiGne orga-
aizacije V zadruzniStvu. Sal mas
vezejo isti cilji in to .ie boz prot
izkoriScanju hierarhije in bro
kratstva. Po danih dejanskih raz-
merah je naSe kmecko liudstvo
mogoce organizirati predvsem
ekonomiGnO potion zadruzniStva
tako, da dobimo : kmeGkimi pro-
ducenti naraven silk V Svojih
|konsumnih druStvih. Politicna
organizacija. - in to je glavno. tn
Sc dobimo ma skupnem sploSnem
programu Socialno-demokraticne
stranke. - bodi ena in ista. L.
podbiimo kmetu predsodke, Xxi IL
virajo IL napaGnega t~olmaGenja
we're, ucimo kmecko ljudstvo loci
ii klerikalizem cd verstva, pa mas
siovenSki in hrvatSki kmet. pc
krvi in meSu demokratiGen. sprej-
me V doglednem casu sploSni pro-
gram Observation-Disclosures Stran-
Ike. o
I'm iSto taktiko moramo zavze-
matt prot malemu naSemu obrt-
niku in trgovcu. Ako tvori to dru-
god Y Avstriji in pcSebno med
Nemci jcdno misunderstanding
stranke pod vodStvom drja. Lue-
gerja. tvori to- naravni reakciji
prot i~ZkoriScanju veleindustrije.
Pr a te nimamO. Zato ie edna
organizacija malaga posestnika in
trgOvca V ZadruzniStvu in V "a
Iesti. da lie OBJ strani internacijo-
ndlnega socializma izboljSa svoi
Svoj ekonomicni polozaj. Ne izgu-
bimo. in morda je IA SlovenSko
socialno demokraciio To eden mai
vaznejSih aktualnih momentov,
izpred oGi naSe akademicne mia
dine. Pridobimo jo. ako Svojega
takticnega nastopja ne omejujemO
le ma iZvrSevanje podrObnega de-
laVSkega programa. marvel ce Sc
zavedamo jaSno in pOvsodi zdrave-
"a teoretiGnega iedra naSega pro
erama. Recimo : Sodrugom diem.
Adlerjem ma shodu 1901 RES lie.
Ga delavskO gibanje samo Ease ne
more roditi Observation-Disclosures
misli, dclavsko gibanie rodi socia-
listicni instinkt. rodi potrebo po
socializmu V proletarijatu. ker la
bClj in boil cuti. da sam kot poe
dinec ne more nikdar priti do
lastnih produkciiskih sredStve.
No, teoreticno Spoznanje. Xxi ie po-
trebno. da Sc pojasni la inStinkt,
to spoznanje So nj rodilo IL probe
tarijata. ker mu manka predpogoj
znanstvenega della. To prepricanje
Sc je vzrodilo V glavah uceniakov,
Xxi so bill nepristranski in poSteni
dOvolj. da Sc MISC dali zavesti pc
potrebah burZoaZije. VSi naSi prvi
veliki socialist so bill ucenjaki
st. Simon. Robert Owen. Fourier,
Lassale, Marx. Engels lin dosta-
vino mi, Kautsky in Dir. Adler
No. Nth teorije so ostalc COLE teo-
rife. ce Jill nj Geta nadarjenih
proletarcev priobcila mast probe
tarijata, ce MISC oplemenili DELAY
skega gibanja in ce Sc MISC zlili
MIN V iskreno sodelovanje. IL
zdruzitve delavskega giban.ia S
socialisticno teorijo je nastalc
novo mocno m~iSljenje, miSljenje,
pri katerem so Sc ucili ne lie delav.
ci cd neutrality-suspicious.. ampak
tudi lett cd delavcev. In to mi.
Slienje mas je vedlo do image, tC
misljenje prcdvsem vlada V Hahn.
ieldskega Program. to miSlienie