Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-12-21

ske sole, Xxi bile neodvisne od kle-
rikalizma, torej take kakrsne bi
morale biti pc drzavnem ljudsko-
solskem zakonu. Da je to druStvo
klerikalcem trn V peti, sc lahko
razume. Nj Sc euditi, ce poskuSa.jo
klerikalci, vse kar morejo. da bi
ugonobili drustvo in n.iegove sole.
Toda ee sc klerikalci ravnajo 20
svoJih strankarskih interesih,
nina nOben vladni organ pravice,
vpostevati kaj druzega nego "a.
kon. Zakaj vladi nj ME druzega,
ali vsaj ne bi smela biti mic druze-
ga nego izvrsevalni organ zakona.
LjudskoSolski zakon .ie pa v
TEN pogledu pOpolnoma jasen.
Nauk ina biti V avstrijskih Solah
neodvisen cd cerkvene nadvlads
to zahteva bescdilo in duh
avstrijskega solskega zakona, XII
ma letos svoje Stirideseto jubi-
lejno leto.
Tudi klerikalni minister ne SINE
prezirati zakona V Interest," svoje
stranke. Toda grof Sturgkh nj
klerikalec, temveG Ia svojega ella
ma ga Steje nemSka liberalna
stranka. In liberalni nauGni mini
ster Steje "a svojo d~olznost, ugo-
nabljati svobodno solo ter izpol-
njevati ma poiju Solstva klerikal-
ne zahteve. MarSikaj ne~verjetne-
ga smo re doziveli cd liberalnih
ministrov, Il grof Stjirgkh prcsega
vse, kar je bilo dosedaj.
Stirideset let Sc boiujc avstrij-
ski klerikalizem, da bi dobil 20
pet sole V svoje kremplje. IL svo-
je moGi ne more doseGi tcga. In
vendar Sc lahko raduje. zakaj Ii
beralci opravljajo bolje njegovo
sluzbo, nego bi 10 opravil sam.
Slu6aj Z dunajsko ''Svobodno
solo, nj osamljen. V Trstu je
mestni svet imenoval IA ravnate-
liza ma zenskem liceju ~profesorja
Candottija. a grof Stirgkh ga nj
potrdil. zakaj Candotti Sc je
"kompromitiral', ker nj hotel IL
%polnjevati k%lerikalnih zahtev gle
de ma takoZvane verske vale.
PRAY V TEN casu izdaje ceski de.
zelni solski svet ukaz, da Sc imaio
takozvane prosne ~procesije, kate,
rib ~napravijo duhovniki lahko,
kolikor Jill hocejo, smatrati "a
verske vaJe. Skratka Nikdar Sc
nj bill klerikalizem ma solskem pc.
lju tako %predrzen, kakor V dobi
liberalnega ucnega ministra grofa
Stirgkha. Solske razmere posta.
jajo polagoma take, kakrSne SC
bile V dobi konkordata.
To je uspeh liberalne politike in
nacionalisticnih bojev V Avstriji
Liberalni minister Sc ne bi upal
tako vdano sluziti klerikalcem, &c.
ne bi bill prepriGan, da Sc lahkc
zanasa ma liberalne stranke. Kle,
rikalna predrznost nj posledica
osebne Stiirgkhove politike. TEN.
vec lib%eralnega zistema sploh.
Pa maj Sc nikar ne rcce. da sc
TAXI samo nemSki liberalci. Pri
mas je polozaj. ce mogoce. Sc Dol,
zalosten. Prvic .ie slovenski liberia.
lizem : svojim pomanjkanjem VISA.
kega politicnega programa OLAF
sal %razvoj klerikalizma. Drugic ic
slovenski liberaliZem vSak hip pri.
pravlien paktirati $ klerikalci in
zatajiti VISA svobodomiSelna mace
la. Lanska Observation-Disclosures
zveza. Xxi hi Sc danes veliala, ce
je ne bi klerikalci opustili, je mai
bOljSi dokaz Ia to trditev.
Nicesar nj Storil slovenSki libe.
ralizem, dokler .je incl kai mo6i,
da hi bill okrepcal poiozai ucite.
ljev. Ko so klerikalci dobili ma
krani skem vccino V dezelnem
zboru in odboru, so takoj zaceli
preganjati neklerikalnc u%citelje
in liberalci Sc komai oglaSajo.
Imeli smo Smidovo afero, XII .je
Sc bolt kriceca kakor Paulusova
ma Moravskem in liberalizem .je
asistiral. Pa kako maj hi bilo dru-
GAGE, ko je V ~liberalnih rokah Sc
nahaiaioGa cirilmetodnYa drnZha