Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-28
LetO (VOl.) Nv.

blStVenega raZlocka III med nJlmn,
ker nimajo nObenega politiGnega
programa. ODE bi lahko imenovah
unije kapitalizma, ker je obeh
odlocujoci faktor Bapitalizem.
ObStajajo torej samo cato, da
varujejo svoje interese S pomoGjo
drzavnega aparata. Te dive stran-
XII nista Sc nikdar storili kaj ko-
ristnega "a delavstvo. PaG pa ste
pokazali re tolikrat svoje sovra-
Stvo napram delavstvu, da bi mo-
ralo re davno spregledati, da Sc
ne bode delavstvu nikdar godilo
bolje, dokler bodo vladale take
stranke.
Delavstvo, zbrano V unijah, ina
namen, varovati Sc zdruzeno ma
pram kapitalizmu. Kdor Sc hoce
varovati, mora biti pripravljen ma
vsak naskok. Mora biti torej obo-
rozen. KakSno orozje ina delav-
stvo in kakSno kapitalizemH Edi-
no orozje delavstva ie bill do zdaj
in ie Sc strajk. Kapitalizem pa
ina poleg nedarne sile tudi yes
drzavni aparat.
Strajk sam ma sebi je orozje,
ktero Sc je rabilo, ze vzpehom pa
rudi ne. Je torej nekaj nez6neslii-
vega - vcasih dobro vcasih sla-
bo, kakor so pac razmere. Use
drugace je oborozen kapitalist: to
orozje je politicna organizacija.
Kapitalisti dobro vedo, da
dokler bodo imei to orozje, ktero
jim daje kontrolo mad cello drza-
vo, sc Jim ne bode treba bati.
Dokler sc bode delavstvo ma jedm
strani zdruzevalo prot MIN ma
drugi jim pa dajalo V roke maj
uspeSnejSe orozje, Sc ne bodo
spremenile razmere.
] Ce Sc hoGeS uspeSno boriti
nasprotnikom ,moraS imeti, ce ne
re boljse pa vsaj jednako orozje.
= Delavstvo hi torej tudi morale
imeti orozje politicne organizacije
- edino moderno in resnici
uspeSno orozje.
i A kaj vidimo? Delavstvo Sc
obeSa h kapitalisticnim politicnim
organizacijam - republikancem
in demokratom. EnkraJ gre te-
/ mi. drugic drugimi, kakor re
: odlocijo takozvani delavski vodje,
| kterih simpatije do politicnih
strank so vedno ma prodaj: kdor
, da wee, tistim grem.
Delavstvo zdihuje mad krivica-
i mi sedanjih razmer. Vidi in obso-
ia razmere, ne pa tistih, kteri so
jih ustvarili in kteri jih drzijo.
D Clovek Sc nehote upraSa: ali so
= res vsi SLEPT? Ali res he more de-
= lavstvo poseGi po aparatu, kteri
{ danes tako dobro sluzi kapitali-
o stom V boju proti delu! Moglo bi.
j ce bi ne bilo raZnih Gompersov,
I kteri Sc danes iScejo radi lepSega
n srednje poti med delom in kapi-
!. talon. Moglo hi, da ina Ia svoje
o voditelje ljudi, kterim bi bill de-
Il lavski blagor boil pri srcu kot pa
o Judezovi cekini kapitalizma, "a
a ltere je delavstvO vedno ma razpo
c lago tel ali onej kapitalistiGnej
i stranki Moglo hi. ko bi imelo
v voditelje, kterim hi bill delavski
blagor wee kot pa lasten Yep.
V Zedinjenih drzavah ie danes
toliko delavstva .da ce hi re ne
zmagalo. pa vSai malo oStraSilo
tiSte, kteri mislijo da so poklica-
nj. da vodiio osodo cele drzave.
Ne upali hi 81 wee izdajati injun-
ctionov napram delavStvu, kadar
hi Sc borilo IA svole pravice. Ne
dovoljevali hi wee ubijati ljudi,
kot .iih danes ubija kapitalizem
brez vsake kaZni.
Tisti, Xxi danes bosirajo delav-
Stvo. SO naraVnoSt SluZbl kapl-
taliZma. Drugace hi ne mogli ta-
ko zapirati oGi delavstvu, kot Sc
to godi danes. Drugace bi SO ka-
pital ne upal norceyati Sc Z de-
lavstva kot Sc to godi pri vSakih
volitvah.
PolitiGna zavednost - politicna