Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-11

IBHuSnlm kacJlm DOZanStVOm; cell narOdl so 1ecall
stoletja in stoletja V suznosti, in vsepovsod je bio
~clovestvo cd malaga stevila oblastnikov izkorisGano
ma nacln, XII presega najbujnejso fantazijo. Med
vsem TEN casom so trpeei prosili, lacni molili, BILE
de zrtve vile roke prot nebu, toda nebo je ostalo
do danes gluho in slepo in memo
Kaj so bogovi da danes cloveku sploh Sc ko-
ristili??
Bio bi lie prazno besedi6enje, ako bi Sc hotelo
ma to odgovoritl, da je moral pac kak bog ustvariti
svet S solncem, mesecem in %zvezdami, in dolo6iti
gotove prirodne zakone, potem pa Obrnil svojo
pozornoSt drugam, pustivsi svoje slabotne otroke
ma cedilu, V nevednOsti in brez pomoci, da izvoju-.
jejo sami teski ~zivljenski BOZ. Tudi nj ma Ego
raJsno uprasanJe noben odgovor, ako Sc ~zatrjuje, da
10 ia bog ma nekem 'onem svetu" osreGil nekate-
re ali pa tudi vse svoje stvari. Kako paG moreno
oriGakoyati cd neskoncno modrega, dobrotljivega in
mogocnega bitja, da DO z MANI nekoc ravnalo boljse,
nego Je raynalo z Mani doslej in Sc ravnaf Svet
je poln nedostatnostij, nepopolnostij. Axe ga je
nstvarilo neskontno modro bite. pac nimamo no.
5enega razloga trditi, da ga bo kdaj napravilc
popolnejscga nego je sedaj! Ako pusti neskonGno
dobri 'oce" vecino svojh otrok v nevednosti in
%revScini, kakSen dokaz pa6 imamo potem "a to-, da
DO zboljSal njih p~olozaj poznejef Boil ia bog
ldaj bolj mogoGenY Postane-li kasneje boil usmi-
jenP Boil njegova ~ljubezen do svojih bednih silva
II plamtela kedaj bolj gorece? Zamore-li najpo-
~oolnejsa modrost, n~ajvisja moe in ljubezen svoje
oostopanje kedaj spremenitiH Je-li "NeskonGni'
II "Najpopolnejsi" V stanu postati Sc boljsi in Sc
popolnejsi?
Duhovniki mas nee, da je ia svet lie nekaka So
n; da nam bog poSilja krize in tezave lie z namenom,
la sc naSe duSe bolj razvijejo in spopolnijo, ter da
e elovek edino lie V t~rpljenju more ocistiti, ojaGiti
n postati kreposten in p%lemenit.
Nzemimo, da je to res, kaj DO pa potem S te-
nj, Xxi umrjejo V zgcdnji mladostiH Pc TEN nauku
N sc mali otroci nikdar ne mogli 'razviti''. Kaksna
nesreca "a ME, da MISC postal delezni TO-
iega upliva ~trpljenja in bede! Tako pa morajo biti
'edaJ ma veGno dusevno mani vredni! Ce bi bila
luhovScira $ svojim zgorajSnim naukom V prayem,
1otem bi nikdo ne bill tako nesrecen, kakor oni, ka-
erin Sc dobro godi, in vsega sti millionaire bi mo-
ali revne, laene, r%aztrgane p~roletaree "a Min 'sre-
go lie zavidati! &c je nesreGa "a clovekov razvoj
)otrebna V TEN z~ivljenju, kako je potem "a duso
n0go6e, da bi Sc V popolni, neskaljeni rajski sreei.
e spOpolnila?
Odkar Sc papezu v Rimu in drugim duhovni-
iom Pc svetu dobro godi, je dobrotno skrbeea bozja
o%revidnost ocitno izkazana in mad vsemi dvomi do
kazana stvar!!
Cerkev uci, .da je bill ia svet z vsem, kar j, ma
ljem, bistveno tako ustvarjen, kakorSen ie Sc danes
la so trava. ~cvetlice, drevesa in ve zivali, neiz-
vzemSi cloveka, posebna stvarstva sama Ease, in
la MISC med sabo V prav nobeni zvezi ali sorodstvu.
improvements clovek DO pa gotovo moral pri-
matt, da sc je cd zaeetka sveta marsikaj ma nasi
.emlji spremenilo: pozrlo je morje tukaj suho zem-
10. tam pa lo zopet %dvignilo: nekatere gore so Sc
mizale, druge z%viSale. ali pa nastale popolnoma no.
e (ognJenikD V davnh cash so zivele Gudne, po-
dS'Ht \ NlHhpLN iii ZdNrlJl all ZmdJl J. Nj ia
les ne 1--WE wee in Xxi leze globoko V zemeljskih pla-
Itch okamenele: n%asprotno pa imamo danes Gisto
iruge zivai. ki Jill g%eologicni start ali srednji vek
ii poznal. lsta stvar je z rastlinstvom. Nauk O
itopnjevitem razvoju liz nepopolnih v popolnejse
)blke Je bill naSim prednikom Sc neznan. NaSi
predniki so p%Ojmovali svet tako, kakorsen Sc Jim
lie takrat pokazival, kot n~espremenljivo, stalno ured-
10. Xxi je cd nekdai TAXA in ostane taxa do konca
'veta. Zemlja Sc jim je zdela, kot bi pravkar pri-
ia IL bozjih rok. MISC Sc ME vedeli o evoluciiah ali
razvojih davnih dolgih dob, zahtevajoGih milijone in
nlllJone let, marvec so II. pr. mislili, da je nepre-
.edna raznolikost zivalstva in rastlinstva bila re
Il vSeh ~poGetkov sem taxa.
Mislimo 81 en- primer: Ma samotnem otoku
'ajdemO cloveka, Xxi je star million let. Pri MEM
'idimo voz, izdelan pc najnovejSem vzorcu. MOI
am pripoveduie, Ga je ia voz sad mukapolnega de-
a mnogo tisoc let; petdeset tisoc let je incl v rabi
leblo. tako ravno, kakor ga je lie mogel najti, pred
10 je priSel ma to, da bi isto ~povrsino incl lahko
"A polovico lozje, ako bi prerezal deblo po dolzini
pet jc potcklo wee tisoc let, predno j iznasel kole-
Il k temu dcblu; kolesa so bila v zacetku masivna,
n premlsIJevati Je moral spet petdeset tisoG let.
prednO ie izumil kolo z glavino in naperki: wee sto
let je rabbi kolesa brez klinov; minulo je stotisoG LET.
orednO je spoznal, da je voz S stirimi kolesi bolisi
lego z dvema; wee let je moral hoditi "a vozom. da
"a Je nazaJ drial, kadar je So navzdol, in lie srecne-
mu %slucaju sc je moral zahvaliti, da je iznasel "a
VOrpIcO - Ali hi mi IL 70 ripnor poS sl1oool: IL