Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-16

B'Np 'SidNstNu, ItJdl
sleJ koristilo socialni demokraciii
In pref nego bi bill 6lovek mislil,
sc izpolnuje to.
Bulow, Xxi je takrat vsem stran,
kan "svetega reda' veljal IA
drugega Bismarka. nemSkim ma,
zadnJakom Cd boga poslanega, .je
storll, ker Sc je dalo. da hi Sc
sprawl ma voliSce tisti v%Olilci. XII
sc pref nikoli MISC udelezevali vo-
litev. Da so ii politicno nezavedni
In neizkuSeni ljudje "najrajsi po-
SluSali najbolj patrioticnc fraze,
je umevno. PrviG, ko so dobili vo-
lllnl listek V roko, so postal plen
pustih patriotardov i'm so vladi
pomagall ovirati napredek socia-
listov. Toda nehote je ia agitaciia
pripravlla move, dotlej Indifferent
ne volilce do razmiSljania o po-
menu poliuke in politicnega della.
Trezna pohti6na sodba pa mora
gladiti pot socializmu.
Nepricakvano nitro Sc razvija
ia process ma NemSkem. Bulow. Xxi
je pred trent lett korakal kakor
kapitalisticni Winkelried V boj
proti socialni demokraciji, je da-
mes politicen lmrtvec. Glasoviti
biloxi, Xxi Sc je uSanovil IA popolno
.uniGenje delavske stranke. Sc ie
razpadel kakor slabo zlozen kup
lesa. Socialna denokracija, XII je
bila "prejahana'', ''pogazena''
'unlcena', pa n~apreduje, da je
strah in trepet v burzoaznih
vrstah. Skoraj vsaka nadomestna
volitev V Nemciji je uspeh social
ne demokracije, a zadnji teden il
Je prinesel take image, da pole
ma strankam cvenka YES pogum.
Re zadnje volitve "a sasko-
meiningenski dezelni thor so po-
kazale velik napredek socialne
demokracije.
Potem pa so priSle volitve "a
sakSonski in "a badenski dezelni
zbor. Ma Saksonskem .jc bila ne
koc precej demokraticna volilna
pravica, Xxi je omogoGila. da ie bill
ze koncem SeStdesetih let izvoljen
Liebknecht V dezelmi zbor.
leta 1896 ie tedanja kouser-
vatlvna veGina pogrSila volilno
pravico tako, da je ostalo ljud-
stvo Sploh brez ME. V najidustri-
nemSki dezeli so konserva-
tivni agrarci dobili moe V roke.
lmeli so svojo postavo in mislili
so, da ostane do sodnjega dine
tako. Razvoj je ~pokazal, da so
razmere moGneiSe cd vseh zako-
nov: tudi postava. XII Sc ne Una
prilagoditi novemu zivlienju. mo-
IA izginiti. Ceprav so imeli veGino,
SO moral vendar izdelati volilno
reformo. Seveda so rabbi svojo
moe. dokler je Slo. V novi volilni
zakon so vrinili vSakovrstne do
Xxi mai hi %preprecile social
uspehe: V prvi vrsti .je bila
pluralna volilna pravica. Xxi dale
nekaterim volilcem pc diva, pc tri,
cello stir glasove, ogromni veGini
.elavcev pa seveda samo enega.
Nrislili so, da je to dovlj moGan
nasip prot socializmu: in vendar
so Sc vrezali, pa prav temel.jito.
V zadnjcm dezelnem zboru je
cdini socialni demokrat sodrug
Goldstein, Xxi je pa pred kratkim
umrl. Pri sedanjih volitvah .ie IL
voljenih Sestnajst socialnih demo
k%ratov, SO Jill pa pride V ozjo
volitev!
Yes dosedanji rezultat ie Sic
Izvoljenih je "a poslancev in
16 socialnih demokratov. 4
.liberalci, IA konservativcev. Po-
trebno je 81 ozjih volitev, oh ka-
terih je udelezcnih 53 socialnih
demokratov. % nacionalnih libe-
.ralcev, 9 svobodomislecev, l anti
. kandidata srednjih sta
nov, l agrarec in II kOnservativ-
cev.
Tudi Ge ne bi prinesle ozje vo-
litve socialni dcmokraciji pray