Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-05-04
IN. sbora JugOSlOvanske Soc.
-. Stranke ma kraniSkem.
(Dalle.l

\ V prvi vrsti mora prestopiti
q stranka IL dosedanje defen-
q il takticnega boja "a obsta-
V ~ofenzivo. No, tudi tukaj Sc
Iominiam reka sodruga drja.
|lleria ma strankinem zboru ma
npaiu leta 1894: "NajviSje pra-
|lo ysake revolucijonarne taktike
TO. da 81 ogleda predvsem de,
|nski polozaj," in reka sodruga
sbla ma istem shodu: "Trenotki
ko je revolucijonarni naval
limo pravi, so pa tudi trenutki,
tax naval vse ugonobi." Danes,
nasa stranka naraSca, in danes.
Ina nasa stranka V syojem "a
Ldiu najmoGnejSo stranko V drza-
S syoiimi 50 poslanci, danes, ko
soeialno-demokraticna stranka
Eyojevala sploSno volilno pravico
drzavni zbor, nam nj veG po-
|eba revolucijonarnega navala,
leba nam je, da 20 svoji smotre-
organizaciji izvaiamo odloeno
sploSnega Socialno-demokratiG-
ega programa one locke, Xxi so
anes stopile V ospredje "a vse
sstrijske narode in posebej Sc "a
hs mali slovenSki narod. Ne mi
i'm tukaj z besedo narod ma
hyadnO frazo liberalnih in ma
ndnih nash nasprotnikov. Ma
d mi je zavedna ljudSka masa.
stremi pc enem in gotovem po-
|tenem cilju in XII Sc zaveda, da
} stall sloji poleg delajoGe ljud-
ke mase poklicani sodelovati Z
% in ne staff mad MO, tako da je
bme izraz narod istoveten z ljud-
70 maso z ~zavestjo %celote, in to-
bliinjim politicnim ciljem:
blosno in narodno avtonomijo.
Tot prOletarsko ljudstvo Sc nasa
franka zaveda, da je zastopnica
elujocih razredov, obenem Sc pa
hdi zaveda, da je tudi edna "a
fopnica polit;cne enote. Jasno
bOra biti pred mani vprasanje ma
bdnosti in naroda. Jugoslovanska
bcialna demokracija mora pred
sem %poudarjati, da je narodnost
ement, tvoreGi element vsake
ulture. Narodnostno vpraSanje je
pref "a mas kulturno vpraSanje,
hto naSa stranka ne SINE vec pre-
uscati bOja "a resitev eminent
ega kulturnega vp~raSanja sred-
lh sol in vseuGiliSca klerikalnim
%liberalnim strankam, marvec
bora welt inicijativo V svoje
PIKE. NaSa stranka sc mora "a
edati tega. kar je sodrug dr..
Edler konstatiral re ma duna:j-
kem zboru leta 1898 da je inter
aciJonalizem pomenil pred so lett
FrancOski, Nemciji in Angleski,
pllko kakor breznarodnost in da
sele avstrijska socialno-demo-
ratlcna stranka locila in doloGila
Diem internacijonalnosti tako, da
ahteva "a vsako narodnostno sku-
mo, t. J. "a vsako skupino, XII Sc
Hyeda skupne kulture. tudi enot-
g politieno moe, torej zahteva
Oino enakopravnost zavedne
udske mase enega jezika kot ma
0da. Zahtevali moramo torej in
Fevzeti inicijativo, kakor je po-
1arJal sodrug Kristan re ma
TEN zbOru: "Mi zahtevamo kul-
lrno enoto vseh iuznih Slova-
ov. Proc IL nash vrst z brez-
xrbnim in brezmesnim internaci-
Pnallzmom," kakor je vskliknil
Porug Pernersdorfer. Mi smo da-
es realna stranka in kot TAXA "a
Fevamo svobodno kulturno in po-
lcno zivljenje "a slovensko
uostyo, oprto ma sosedno skupi-
hrvasko in jugoslovansko. 81
'nosom moramo poudarjati, ka-
II sodrug Daszinsky ma istem
Fodu; 'Jaz sem Poljak, in inter
'cponalen socialni demokrat,"
J. z%ahtevam Ease priznanje last
narodnosti, tako moran prizna-
III poin razvoj narodnosti vsa-
'mu drugemu. PR tenn svo.jem
stopu kot realna stranka mora
. ~zahtevati teritorijalno opre-
ntev slovenskega naroda, v sve-
! 81, ola je prakticna ekonomicna|
pOlltlcna o~rpapizooiio nnooHo |