Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-12-07
RREZ


Seattle Grimes" po Agricultural
odseku eel clanek liz kterega po.
snemam sledece.
Leta 1909 so pridelki povsem
dobro obrodili. Pridelalo Sc je
psenice, koruze in ovsa 735, O49..
600 buSlov.
Svetovni pridelek .je znaSal leta
100? In 1908 6,745. OOO. 900 busloy,
poraba pa 6,525. 0OO.O 600 buslov,
ostalo cez porabo pridelka 22O,-
600 900 buslov.
V draw Washington, kier Sc
psenica ne prideluje v veliki mno.
zlni, Sc 10 je pridelalo letos 49,
100000 buslov. Splosno Sc sodi,
ola Sc bodo pridelki cd leta do leta
mozili, ker Sc V to svrho nova
neobdelana zemlja prireja v polja,
suha zemlja Sc umetno namaka,
poljedelski stroll in semena pa
zbolJsuJejo. Pomanjkanje kruha
nam ne more pretiti cele genera
ciJe, ceprav bi sluGajno kaka lett.
ma tako dobro ne vspela.
Razmere Sc V celej industriji
obracaJo zopet Y normalni tir
5000 nash businessmenov zatriu-
Je, da bode 1910 della cez glavo,
kakor ga Sc nj bio pref, in da bo-
de zopet vse o. X. -
Zita, moke, mesa, "suhe robe".
vsega dOvelj, lie puSk in svinca in
boJnih ladij in delavcev "a pri-
hodJo leto, tega bode Sc manjka-
10, pa bi bila zopet enkrat prospe-
riteta komplet. Zita Sc pridela ma
sto milijone buslov ve6 .kakor ga
moreno porabiti; vse je preoblo-
zeno, vse zasuto cd dina do vrha.
In druge robe, kakor bi Sc 10
re ma leta ne bio mic prodalo, tu-
tie je nalozeno do .vrha. vprav
kakor zlta
Della Sc o6etaa :zanaprei trdi do
wolf. Amerika hoce veljati "a pr
vo dezelo ma svetu, z nakopicenim
pridelki in izdelki. Vrli naSi
5000, XII skrbite "a tako modro
gospodarstvo. Zopet bono imeli
s prihodnim letom lepo priliko,
da 81 zasiguramo S Sevee pridelki
in izdelki; naredili bono Sc vec
novih zitnic in skladsc ter Jill ma
polnili ce bi lie zopet nastalo ka-
kin ''sedm nerodovitnih" let, da
ne bode stradanja, ali ce bi kje ma
k~itajskem zopet kakih 10000. 900
ljudi gladu umrio, ali pa na Ru-
skem toliko Stevilo, ali pa V In
dill, da Jim ''po bratsko' poma-
gamo IL zadrege.
FL ii nasi Businessman, kako
Sc odlikujejo V modrem gospodar-
stvu cd evropejskih. Vsi liberalci
in klerikalci v Evropi, Xxi Sc tako
"skuSajo" kateri bodo storili "a
revne ljudi, maj Sc kar skrijejo
pred nasimi filantropi. Ce bi
nam pa lie ne trebalo drugim ma
rodom pomagati IL stiske, Sc pa
lahko zopet lepo odpocijemo "a
kake 3 ali 4 leta, kar nam naSi
"Zingosi" tudi radi veckrat pri-
~vosGijo.
Skoda Ia Hartmann ker je raw,
no sedaj moral V krtovo dezelo,
"ko vse tako lepo kaze". Kako
bi ga naSi "rodoljubi" sedaj po-
trebovali, ko bode vec della, da ne
prideio V zadrego, ce bi oni - sa-
mo sest tissue - lahko ne zmago-
vail tolikega nadzorovanja mad
tolikimi milijoni delavci, par mi
lijoni otroci in Sc wee zenskam,
vposlenih V delavnicah in tvorni-
cab.
Oboe Sc je mislilo, da bode vse
gibanje in trafika ma Harrimano-
viii zeleZnicah zastala OBJ njegovi
smrti, pa pokazalo Sc je, da nobe-
no kolo nj zastalo, in da delavci
lahko brez Hartmann vpravl.jajo
vse delo ma zeleznicah. Ko bi de.
lavci tudi vedeli, da lahko opravi.
jo brez nadzorovanja tistih 5000
kaiotov. tedaj hi onim 10000 o.
trokom V Chicago, in mnogo wee '
New Yorku ne bilo treba hodit'
lacnim V Solo.
Kdo izmej delavcev je Sc take