davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
MESTNE VOLITVE v CHICA-
GU IN MILWAUKEE
kazejo, da socijalizem napreduje.

Dne 6. aprila SO Sc yrSile Chi
cagu volitve IA meStne zastopni-
Ike (aldermane) i'll pa IA mestne-
ga zakladnika ter klerka.
SocijaliSticna Stranka je posta-
villa V vseh okrajih svoie kandi-
date. Ia meStnega klerka ie po-
stavila sodr. \. w. Nance. "a "a
kladnika pa y. f. Rodrigucza.
Nseh glasov V volilni borbi je
bilo oddanih 245.567. kar ie zelo
malo, zee Sc pomisli, da odda Chi
cago oh casu predsedniSkih voli-
tev preko 100000 volilnih glasov
MeStanske Stranke so vsled tega
zelo presenetene, kajti po maj
manjem SO pricakovale. da bo
vseh oddanih glasov vsaj preko
2sO.OOO.
SoclJaliSticnih glasov Ia alder
name je bilo oddanih skupno
l4.3TS. \. w. Nance, kandidat za
mestnega klerka je dobl 12.672
w. f. Rodriguez pa 1898 gla-
SOW.
V sploSnem So socialist napre-
dovali cd zadniih meStnih voli-
tev. in sicer "a 2000 glasov.
V mestni zastop je izvolienih
dive tretlIni republikanceV i'm le
emo tretjino demoliratov. kar zna-
ti. ,da demokratje zgubljaio cd
leta do leta svoje postojanke.
To glede Chicago.
Drugacc pa ie bilo Milwau-
kee, Wis. kier je sociialistidna
stranka tako mocna. da Sc meri 4
republikanSko.
Dne I. aprila 50 bile namrcG yo-
htve IA SolSlle nadzornike in pa
Ia enega aldermana. kteri je bill
roljen od skupnih volivcev. V
mesto SolSkih nadzornic so bile iz-
voljene dive sodruginji in sociia-
listl 80 prodrli svojim kandida.
tom +. Seldom, Xxi ie pri zadniih
volityah kandidiral IN majoria in
dohil lie nekaj okrog 20O0 mani
glaSov kakor njegov nasprotnik
rep. Rose. Seidel je dobil To pot
$500 glasov proti svojemu mas
protniku Schneiderju, Xxi je do
bil lie I51l glaSov in XII je bill
njegov naibliiniji opponent.
Skupnih glasov so dobili soci-
jalisti 30,473.
Pri trh volitvah Sc je volilo tu-
dl okrajne Sodnike. za ktere so
bill le V neznatni manjSini. da
MISC bill izvoljeni.
' mestncm zastopu Milwau-
kee sedi sedai 10 soc. aldermanov
Nsekakor je Milwaukee prvo me-
sto Ameriki. kjer kaze socija-
lizem V obciui svoj razvoi in ma
predek prakticnem delu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
Leto (Voi.) ~.
SOD. FRANCETU LISJAKU

y
Posamezne, plemenite osebe, Xxi
ldruzujejo Sebi dobro in vzvi-
Senost, ki omagajo ma trnjevi poti
zivljenja, ktere zruSijo zivljenski
viharji Y najboljSi zivljenski dobi,
da zvrSc samomor.
Odrprta resnica ie. da so taxi
dogodki lie produkt sploSnih dru-
zabnih razmer. da samomorilec le
to zvrSi. kar je posledica vrSeGih
Sc okolScin. V gotovih druzabnih
razmerah je primorano gotovo
Stevilo oseb koncati Svoje zivije-
ME. To je sploScn zakon, Xxi je
tako mogocen. da sta napram
MENU brezmocna bubczen do xiv
lJenJa ali pa Strah pred kaznijo
ma drugem svetu.
Ako imamo presto vOljo. potem
le VISA moderna veda. ki ina Ia
podlago nauk vZroku in ucinku.
ma krivi podlagi in zakliuckih.
ako pa himamo svobodne wolfe.
potem so pa Sojeni tist, Xxi Sc
Zgrazalo mad samomorilci. Nj
vemo. da prvo nj reSnica. da Glo-
vek nina svobodne volie. I'm kak-
Sen namen ina TO spoznanie. ia
veda. ako jo obrnemo ma prak-
ticno zivljenje? NSako leto Sc po-
troSi "civilizirani" GloveSki
druzbi milijone dolarjev IA clo-
vekoljubne namene: sirotiSnice.
bolnice, hiralnice, uboznice it'd.
Nzlic tenn pa ogromna liudska
mnozica zivi takih razmerah.
da so posameznc osebe prisiljene
koncati Svoje zivljenie. To doka-
zuje. da Sc clovekoljubje danaS-
Mi druzbi izvrSuje po napacnih
nacelih. ker ne more zabraniti
Samomorov. kterih prave vzroke
le iskati bolezni. pomanikaniu,
bedi it'd.
France Lisiak je pred smrtjo
napisal list. V TEN listu ne obsoja
nobene posamezne osebe. ampak
obtozuje danaSnje druzabne raz-
mere. V tenn zadnjem liStu vidimo
vSo plemenitoSt Lisiakove dnSe.
Odpustil je vsem posamcznikom.
kl so mu zopet kot produkti raz-
mer delali krivico in obtozil ie
danaSnjc raZmere
TAX ic bill Sodrug France Lisiak
tudi tekom Svojega zivljenia.
Delaven in neSebiGen .TaZ DO
vdarlam TO ker Sc bo zdai marsi-
kteri pritlikavcc ma duhu naSel in
bo SkuSal zalucati blato mrtve-
ga soudruga.
Sodrug France Lisjak je ne.
umorno agitiral IA socializem, ma
bral je oglase in narocnike "a
"Proletarca" in prodajal ie del
nice Jugosl. del. tiskovne druzbe.
Sovrazniki socializma so ga drti-
Ii. nJegovi tovarisi in priiatelji pa
ne cestokrat razumeli. poleg je pa
Sc obolel "a mucno in neozdrav-
1.-Two boleznijo, ktero ie dobil pri
trdem delu V calumetskih bakre-
nh rudnikih. Taxa je bila niego-
va usoda.
V start domOvim Sc je izucil So
darstva. Bill je nadarjen, energi-
cen in pozrtvovalen. Svojo piGlo
lJudsko Solsko iZobrazbo 81 lie raz-
siril citanjem dobrih casnikov
in knjig. Svojim tovariSem. prole.
tarcem. &c so bill stiski ie rad
priskocil ma pomoc. Sc niegove
zadnje besede njegovem zad-
mem listu so veljale sodrugom in
Proletarcu":
"Obilo vspeha sodrugom in
"Proletarcu" I'm meni. "lahko
zemljicol Good byer'
TAX je bill znacaj sodr. Franceta
Lisjaka.
Mir Tebi sodrugl DokonGal 81
krlzevo pot ma Golgato
Iavertnik joe.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
Listnica urednistya.

Sodr. j. Fakin, Cumberland,
Wyo.: kakor vidite ie svota is
kazana. Primirno izjavo prilog
velelzd. prinesemo prih. Ste
Wiki. - PoZdravl
q. Fr. Zupancic, Oglesby: Use
poslano prejeli. Wee pismu. -
Xdravi
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
L1stu " podporo.

Slov. soc. klub ST. 1 V La Sale.
ILL.,, $500; Pogrebci za sodr. Le-
s]akom $4.l7: Frank ZupanGi6
Oglesby, ILL.,, $1.00; Nabrano ma
sell druSt Grozd st. "A Virden.
ILL.,, $50; .JoSip Beitz. Wheeling
w. Va. l0c.; Slov. soc. klub st.
II V Cumberland, Wyo.. 800. -
Vsem iskrena zahvalal
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
Stew. (No.) S5.

Eodrugi, SlOvenSki delayCi!
Pipravljajte Sc "a prvOmaj-
6ko slavnOst! Prvi maj je
|aednarodni delavski prank;
kato je vaSa dOlznOst. da. &c
e lie mOgOte, dOstOjnO pro-
slayite ia SyOj dan. POmnite:
|Drvi maj je de-
IaVSki dan!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
Chicago, ILL.,. Is. aprila (Apri). 1909

N'N NV hpiiNdA'h uClu pa
spijo ii otroci V spalnicah, Xxi so
podObne zivinskim hlevom. Ma
obratno pa zive V New Yorku in
Chicagi psi, ki so lasthina boga-
tinov, kot lknezji otroci V Evropi.
Marsikteri teh psov ina posebne-
ga slugo ali sluzkinjo.
Otroci, Xxi delajo ma Jugu V
tvornicah. SO nekteri ze oh Stirih
zjutraj ma nogah. potem pa mo-
rajo po wee milj pes ma delo.
Parfumirane in nadute goSke,
hGere milijonarjev Chicagu in
New Yorku Sc pa vozijo V avto-
mobilih solo. Xxi Stanejo po 10
tisoG dolarjev.
RadOvedni smo. koliko casa bo
ameriSko liudstvo gledalu mirno
To kriVico! koliko casa no anne
riSko ljudstvo volilo kapitalistc
in njih privrzence Y postavo-
dajne zastopel
Da nj prislo do vojne ma Bal
kanu, Sc imamo zahvaliti. ker
primanjkuje denaria V vseh
drzavnih blagajnaA. Konec kon-
flikta med Srbiio in Avstrijo.
RuSijo, Franciio. Nemciio in Ita-
llJo Sc Zrcali tenn: III denaria.
ne bo vojne. V Rusiji so V denarni
zadregi. NSi dolgovi IL zadnie
rusko-japonske ST. danes niso po-
kriti. Tudi armada ic vSled no
tranJih nemirov demoralizirana.
AvStrija Sc je pa Vedno odlikova-
la prazno blagaino NemCija je
"a 800 milijonov mark ma lcto
prekratka. Ze nekaj let Sc trudi-
jo. da hi zamaSili To luknjo. Ako
Sc Inn to poSreci. potem bo ko-
maj zadoStovala ia troSke V mir
mem casu. kie Sc lc IA vojno.
Francoska republika gospodari :
kronicnim DETECTION. AngleSka
ie vsled poveGanja brodovja in
zavarovanja IN staroSt tudi de
narni zadregi. V Zdr. drz. ie tudi
tako.
Seve bi lahko finacniki poma-
gall. Rama narodna bogatStva -
Sc vendar mnoIe vSako lcto: We
llkanSke svote Sc kapitalizirajo
vSako leto. Ce hi bla sila. hi fl
nancniki lahko pripravih velike
svote Ia vojno. ako hi jim to bilo
vSet ali jim pa hasnilo.
Ali med kovanim denariem in
trgovskim je vedno naspro-
tie. Iadnji sestoji IL raznih'
kreditov, ki so vecii kot gotovi-
ma. To bi bilo brez pomona.
dokler vlada gospodarski mir.
Ali, ce pride vihar. tedaj zgubi
trgovski denar svojo vrednost
kurzi padajo. papirji zgube velia-
vo. posojen denar pride nevar-
most. Iahteva Sc vecjo sigurnost,
ko vrednost pada. Iahteva Sc IL
placevanje V gotovini. izplacati Sc
ne more in ma vrsto pridejo draz-
be. liz tega Sc porodi Sc vecji pri-
tisek. banke prideio nevarnosti.
ali pa bankrotiraio.
To smo Sc le pred kratkem do
ziveli V Ameriki brez vojne.
Kako hi bilo Sc le oh casu
vojne?
Danasnja kapitalisticna druzba
ne more danes preboleti vecje
vojne. Prcti il polom. V prvi
vrsti financielen in potem upor $
strani delavcev.
Raditega Sc izogibaio dandanes
svetovni vojni!
Cerkev in denarna mosnja sta
edna vplivna faktorja V Ameriki.
XII sta vedno tesni prijateljski
zvezi.
Ia cerkev je to pred kratkem
potrdil papez, "sv. oGe" V Rimu.
Dejal je, da mu je ameriSka kapi-
talisticna vlada vseG. ker katoli-
ci3em napreduje tako vrlo.
V resnici je dandanes Amerika
edna dezela, kteri Sc med in
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13

Dolznost vsakega socialista je,
podpirati svoje casopisje. Agiti.
rajte "a Proletarca Pridobite
mu move narocnike.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
Enakost ljudi v Ameriki gle

damo vedno V bolj cudni luci.
Ma Jugu ie Sc vedno ma tisoce
otrok vposlenih tvornicah "a
bombaz, Xxi zasluzijo en- cent ma
uro in delajo po deset in wee ur
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13
Cd bIizO in daIeC

!
<,ss4s.
DrSavni in mestni uradniki so
hinoli teden Sprejeli Roosevelta V
leapolju kot kakSnega vladajote
Ia kneza. NemSki cesar je odpo-
hal posebnega sela. ker 6i bilo
halo preve6 jasno, ako bi pohitel
lam ma pobratimstvo kapitalistic-
be republike monarhijo.
Sprejem RooSevplta Y Neapolju
kokazuje. da so St caSi spreme-
lili. Y prejSni dobi Sc kronam ne
telanici MISC zmenili IA predsed-
hike republik dandanes pa kro-
Iani in. maziljeni trotje re po-
idrayljajo in sprejemajo bivSe
lredsednike kot zastopnike svoje
kaste.
DomOvina kapitalistov je yes
Eet. In tega Sc kapitalisti zave-
lajo povsod.
Narodi morajo danes vec pla-
Ievati "a vzdriavanje miru kot
svojedobno plaGavali "a maj
lolj krvave vOjne.
Da je resnica. dokazuje brzo-
hvka Dmaja. TroSki "a vzdrza-
Ianje miru, "a mobilizacijo, ki Sc
zvrSila Avstriji. so tako
gromni, da financni minister
Fozi z novimi davki. da bi TEN
pie dobil posOjilo Ia 400 milijo-
pv kron.
"Kmct i. delavec plaGaita :"
70 naeelo je Sc danes V veljavi V
tystriji. Kmet in delavec bodeta
fdi placala. V zacetku bodeta
talO godrnjala, zastopniki V
brlamentu bodo tudi malo raz-
kjali, nazadnje bodeta pa kmet
delavec lie plaGala. zastopniki
Pdo pa po koncanem parlamen-
rnem zasedanju farbali kmeta
delavca. kako pogumno so Sc
Prili proti obremenitvi ljudstva.
Resnico govorili bodo lie socia-
6tlcni poslanci. ker so IA splosno
zoborozcnje.
Rush literaturi preti zopet po-
loelJ. Zdaj hoceio pravoslavni
Phovniki unicititi skovno svo-
4do, ktero ie ruski narod pred
n lzvojeval z neStevilnimi zrtva-
lspolatov. viSji tajnik sinoda
izrocil "reeu'', najvisji duhov-
oblasti Obtoznico proti zdaj-
I'm ruskim pisateljem. V ii OBJ
znici Sc tudi zahteva. da mai Sc
rkvi izroei nadzorstvo "a lite
ne produkte. V obtoznici Sc
ydarJa, da Renan. Strauss,
Pltare in Nietzsche MISC toliko
odili krScanstvu, kot so skodili
pdreJev in MereSkovskij in dru-
moderni ruski pisatelii.
Duhovniki menda V TEN Oziru
lazeJo. Ako je prosveta prodrla
uske lJudske kroge, tedaj je to
70 ruskih pesnikov in mislecev.
Solnca Sc ne da zakriti s
natnlmi plaSci in farskimi ku-
! TIE resnicne besede veljajo
u "a Rusio, pa mai vladni
PEI kuti in fraku Sc tako be-
svoJene "ucene" glave, da bi
mill sredstvo, kterim bi Sc
ruski narod obdrzati veko-
Jno V temi Takih sredstev nj
svetu!
iovenski liberalci so ma Kranj-
m svoJodobno z isto vnemo a.
rali "a pravOslavno cerkev.
nJih nemSki tovarisi po mislje-
"a luteransko.
' resmci je pa cerkev le GER
pa maj Sc imenuje pravoslav-
iuteranska, katoliska ali mo-
nedanska. Vsaka cerkev stremi
TEN, ola bi obdrzala ljudi V
Nemcili Sc tako surovo po-
pa brezposelnimi delavci kot
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13

DRAW New York, kjer Sc hoce
brezposlece pregnati V pristine
kolonijo ali jih pa ignati il deze-
lie. To slednje sredstvo je mestna
uprava mesta Svabah pri Neuern-
bergu izrabila prot delavcu-
stukaterju, druzinskemu oGetu. ki
nj mic druzega zakrivil kot da icI
brez della. Delavec ie protestiral
prot ii odredbi mestne uprave in
izjavil, da zapusti mesto prosto-
voljno, ako mu povrnejo prevozne
troSke "a pohiStvo. Ia ugovor muI
nj pomagal. Odgnali so ga. Ako
nj incl denarja, da bi odpelial
Svoje pohiStVo, ga je moral pre-
puStiti pa drugim zastoni.
ker pa delavec ma cesti ne mo-
re ziveti od zraka. ako Sc ne cd
loci. da on. zena in otroci pogine-
10 lakote, bo moral proSjaGiti ali
pa krasti. Ako ga primejo. bo
moral V jeco. kier bo incl della
obilo, ,kterega preie dobiti nj
mogel.
Mar je to bozja VOLTA?
Pred zveznim okrajnim sodi-
Seem drZ. Oklahoma Sc je pri-
celia obravnava proti guberna-
torlu Haskellu in drugim Sestim
bogatinom. Obtozeni so goljufiie
zemliiSci. Obravnava bo ira aiala
vec tednov.
Mi smo re danes prepriGaui, da
Sc TEN ljudem ne bo skrivil las
ma CLAW. Ako bodo obsoieni pri
okrajnem sOdiScu, bodo pa spo-
znani nekrivim pri prizivnem
Komedija.
kdor je bogat in ina vplivme
prijatelje, 81 najame najboljSe
advokate in lahko utece kazni.
kdor je pa siromak in pride
pravici roke, tega Sc pa zapre.
Nekdo mora trpeti IA grehe bo-
gatinov.
Zvezno visje sodisce je zopet
dokazalo. da GloveSko zivljenje mi
vredno Docenega groSa. Pri neki
zelezniSki nezgodi Pa. je zgubil
zivljenje talijanski delavec. Xxi Sc
nj bill naturaliziran; njegova zena
Je tozila zelezniSko druzbo za od-
Skodnino. SodiSGe je zavrglo toz-
bo. ker je bill poneSrecenec poda-
mix talijanskega kralia in he anne
risk drzavljan. Tozba Sc je vrSi-
la pr vSeh instancah in navse-
zadnje je zvezno visje sodiSGe iz-
reklo, da zivljenje inozemskega
delavca nina centa "komercijel-
me- vrednosti.
Torej zivljenje inozemskega de-
lavca hi toliko vredno kot zivlie-
ME macka ali psa. ce te zivali no.
sijo ovratnico in so postale last
nina kakSne osebe. Kdor psa ali
macka namenoma ali iZ nepreVid-
nosti vbije. mora lastniku plaGati
po zakonu odSkodnino. &c pa ma
obratno kdo zakrivi iz neprevid-
nosti smrt inozemskega delavca,
Sc mu nj treba bati, da bo radi
tega umora moral dajati odgo-
vor.
Tu vidimo zdaj ameriSko bru-
talno kapitalisticno naziranje V
vsi nagoti. Taxa raZsOdba je lie v
Ameriki mogoGa. Povsod. vsaki
drzavi, Sc cello ma TurSkem so
inozemci enaki pred zakonom.
Tu Sc ne brigajo Ia zivljenje
svojih lastnih drzavljanov. ce so
siromaki. LOgicno torej zivljenje
inozemcev nj vredno mic.
Tia razsodba bo hud udarec IA
vdove in sirote ponesrecenih pre-
mogarjev Pa, XII so inozemci.
Dobili ne bodo odSkodnine. Ako
pojde takO naprej, bodo kmalu VI
cell republiki proglasili inozem-
ske delavce. ako niso naturalizira-
nj, "a presto zverjad, ktero SINE
vsakdo vbiti.
Slovenski delavci, XII ste start
domovini, ne hodite sem, dokler
Sc vase zivljenje ne ceni tako vi
soko kot SO ccni zivljenje ameri-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13

CerKev In denarna moSnja sta
edna vplivna faktoria Ameriki
XII sta vedno tesni prijateljski
zvezi.
Ia cerkev je to pred kratkem
potrdil papez, "sv. oce" V Rimu
Dejal je, da mu je ameriSka kapi.
talisticna vlada vSec. ker katoli-
ci3em napreduje tako vrlo.
V resnici je dandanes Amerika
edna dezela, V kteri Sc med in
mlekO cedita "a vsako cerkev.
Torej nj cudo. ako je katoliska
cerkev mobilizirala pred kratkem
svoje cete proti socializmu TAX
sni meri, kakrSne nismo doziveli
do danes.
Ce katoliska cerkev napada in
zagovarja kapitalizem, potem
mora, ne da bi Sc jezila. sprejema-
ii udarec naSe strani.
Kdor tako brezobzirno in ne
miselno napada kot katoliSka
cerkev, mora biti tudi priprav-
lien, da dobi svoje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13

Nemciji Sc tako surovo pO-
pa brezposelnimi delavci kot
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13

f.,rt "a koristi delav-
.keaa liudsiva. Delav-
q 90 opravice nj do
vsesa kar produciraio.
This paper Is devoted
,o the Interests of the
workins class. Work.
ar, are entitled to all
what tn ey produce
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-04-13

piovenski liberalci so ma Kranj.
m svoJ0dobno isto vnemo a.
lrali "a pravoslavno cerkev,
nJih nemSki tovarisi po mislje.
"a luteransko.
resnici ie pa cerkev lie GER
pa maj Sc imenuje pravoslav-
iuteranska. katoliska ali mo-
pedanska. Vsaka cerkev stremi
.em' ola bi obdrzala ljudi v
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
VISITORS Of
NOTE COME TO
SEE THE FAIR
OF PROMINENCE MAY
BEFoUND IN HOTEL LOB8IEs-
AL HAVE GOOD WORDS FOR
ENTERPRISE OF PENSACOLA
BUSINESS MEN IN ARRANGING
STOW.

Flofda men of prominence may be
seen bday and during the progress OF
the Tr4County Fair IN hotel Hobbies in
PensaAla They all came to see the
agricultural display of the Western
Florida counties, but one gentleman
almost gave himself away last night
when he is reputed to have queTied as
to the "hour for the parade" He was
notified the circus came next week.
He, as well as the others, may con
tinue to remain about a week in Pen
saCoh
On train No. 4, from the East, at
HOS a. N. yesterday, Prof P. H.
Rolls and c. K. McQuarTie, of the
state agricultural college at Gaines
Vile. arrived. The night before, Prof.
A. W. Blair, Of the same college, put
in appearance. On train No. 2 Mon
day night. Hon. H Clay Crawford,
secretary of state, and Hon. B. E Nc
Lin, commissioner of agriculture, and
Hon. D. II. Mays, the popular Third
district congressman, arrived, and yes
terday all of them attended the Fair
at the Bluff.
Last nights 9:45 train brought over
Hon. A. G. Groom, comptroller of the
state Of Florida, and Hon. J. F. c.
Griggs of Apalaohicola, who has an
uOuuCCU HIS CduuludCy lOI Tue OLlC6 Vi
Third district congressman. Judge
Griggs, at the Escambia last night, ex-
tended a warm greeting to a number
of friends who saw and recognized
him. Primarily be comes to see the
Fair, but while here is going to meet
a number Of farmers who will be at
tracted by the event at the Bluff.
Those who were in the city yesteT-
day morning called On a number of
friends in Pensacola.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
POLICE
SAYS This MAN
MUST BE TAKEN
MYSTERIOUS PERSON WILL NOT
BE PERMITTED TO RUN AT
LARGE IN PENSAcoLA-REWARD
OF $500 OFFERED FOR HIS AR
REST.

A mysterious person will be on
PaIafOX street between Intendencia
and Garden streets, between the hours
of IL noon and D. m. today. Police
Chief Sanders is hot on this man $
trail, and says he must be caught.
The party is supposed to be Lake
view and there is a reward OF SO
offered for his capture. Bullock and
Caldwell, real estate men, have sworn
out g warrant for the arrest of this
party and nave instructed The Journal
Company TO pay the twenty-five dol
lars to any white person sticking a
little yellow flag on this man and say
ing, "Oh, you Lakeview."
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
NEGROES ARE
REPRESENTED
At THE FAIR
THEY ARE WELCOME AT ALL
TIMES, BUT SPECIAL oPPoR-
TUNITY WILL BE GIVEN THEM
TO ATTEND ToNIGHT-ScHoOL
DISPLAY is MADE.

The Colored people are represented
at the Fair by a display from the Pen
sacOla Normal and Industrial School
for Negroes of which G. w Lewis is
principal. The display consists OF
woodwork from the woodworking de-
partment, needle-wOrk by the girl stu
dents, cooking from the cooking de-
paTtment, and essays on various agrt-
cultural subjects as taught in the agrt-
cultural department.
The Fair management wish it under
stood that the coloTed people will all
be welcome at the Fair. One half of
the population of Florida is cOlOred
and that class furnishes d large part
of the farmers of the state. In the
development of FIorida's agricultural
TesOurces-and that is what the Fair
is fOr-the cOlored farmer will play a
most important part and it is there-
fore particularly desired that the col
Ored people as well as everyone else
shall learn correct methods of farm
ing.
Tonight "wednesday a special OPP
pOTtUnity will be given the COlOred
people to see the Fair and they are
all invited.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
THE GRAND AND
PETIT JURORS
IN i. S. COURT
LIST DRAWN TO SERVE DURING
SESSION OF FEDERAL COURT
WHICH HAS BEEN ORDERED
CONVENED LATE IN NOVEMBER
BY JUDGE SHEPPARD.

Federal jurors for service on the
grand and petit jurieS were drawn
yesterday in the regular form Those
thus drawn were as follows;
Grand Jurors.
Escambia county-Thor. B. Thor
sen, E. Meade Wilson, John L. Borras,
Benjamin H. Thomas, James B. Har-
ris, Clyde e. Wilson, J. Francis Tay-
lor, James T. Geralds, Louis Fried
man, H. H. Thornton, z. L. Deckard,
James E. Watson, James NJ. johnson,
Clay F. Hall, Charles H. Turner,
Samuel 2. Gonzalez, John N. Day,
John B. Collins, (c), Robert J. Brent,
Edward J. Quigley.
Jackson county-C. c. Liddon, c. NJ.
Messer, c. Welsh, w. E. Williams.
Walton county-M. A. Warren.
Santa Rosa county, N. Rhoda.
Holmes county,. F. FlournOy.
Petit Jurors.
Escambia county-Lucius S. Brown,
Roland A Langford, Charles ". Lamar
George o. Brosnaham, Jr., Harry La
Brooks, D. Hughes, William w. Al
fred, J. Clark Porter, r. Z. L. Cresap
Frank H Cranston, Alex Plumer (c)
Eben W. FaiTchild, J. L. Behymer
VIM. K. Hyer, Jr., Robert B. Hsrgts
Bernard NJ. Solomon, Charles a Born
Edward Anderson, William A. Rawls
William NJ. Falk, Frederick Favorlte
Charles J. Mayer, Leopold Mayer, viii
liam B. Wright, Sidney H. Bell, Ben
jamin Rocheblave, Eugene B. AcOsta
Henry Knight (c).
Jackson county-W. c. Mcdonald, J
L. Behymer, W. J. Daniel, Jr.
Washington county-R. L Scarlet
A. G. Chandlee, A. L. Wells.
Holmes county,. Al. Nelson, D
Hughes.
Walton county-H. H. Dreyer.
Santa Rosa county-H. c. Barns.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
TO-DAY.
PYTH|ANS
ATTENTION!

Hon. H. Clay Crawford, grand chan
cellor Knights Of Pythias of Florida,
will make an official visit to Rathbone
Lodge, No. so, Thursday night. A spe-
cial invitation is issued TO Pensacola
No. 3, Damon No. IL, Fidelity No. SIS,
Milton No. 90. and Century Lodge No.
81, to be present on that occasion
Past Grand Chancellors T. E.
Welies, Henry HorSler, and J. Emmett
Wolfe will also be present nov 1O-2t
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10

State Of Ohio, City Of Toledo, Lucas
County.
senior partner of the firm of F. J. Cheney
& Co, doing business in the city of To-
ledO, County and State aforesaid and
that said firm will pay the sum of ONE
HUNDRED DOLLARS for each ana
every case Of Catarrh that cannot be
cured by the use of Halls Catarrh Cyy1re
FRANK ] CHENEY
Sworn to before me and subscribed in
my presence, this 9Th day of December
A D 1856.
(SeaD A. ". GLEASON
Notary Public
Halls Catarrh Cure is taken iufar1sTIx-
and acts directly on the blood and mu-
cous surfaces of the system. Send for
testimonials free.
F. ]. CHENEY & CO. Toledo n
Sold by all Druggists, T5c
Take Halls Family Pills for constfna-
tion.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10

II Requires Nerve to stand the strain of
nervous neuralgia, pains in the face, head
or any part of the body. These pains arc
quickly stopped by the use of Perry Davis
Painkiller. The relief Is immediate and
lasting. Do not suffer g moment longer
but use the Painkiller as directed. Avoid
substitutes, there Is but one Painkiller,
Perry Davis. Price Csc, 35c. and SOC.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
CARD OF THANKS.

The many kfndnesses of friends and
neighbors during the Illness and death
Of the late GUstave Seidentopf prompt
US to employ this method Of express
ing to them our heartfelt gratitude.
Their kind acts and sympathy will
never be forgotten.
MRS. CHRISTINA SEIDEJNFOPF.
HENRY. COBURGER.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10

Malaria Causes loss OF Appetite.
The Old Standard GROVES TASTE
LESS CHILL TONIC drives OUt ma
laTia and builds up the system. For
grown people and children, soc.
The Pensacola journal. (Pensacola, Fla.) 1898-1985, 1909-11-10
Start a Wrapper Collection
TO-DAY.

Roe Mullet, Pornpano,
MaCkere1. Escanbia Oys-
tiers 60c. Star Fish & Oyster
Co. Phone 556.