Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-21
LetO (VOl.) w.

lzdaJStva, vSe krvave Sodbe. Ia
carja Sc vodi poSeben dnevni "a
plSnlk, hi je seveda tajen. IL kate
rega Sc pa on poucuje vseh do
godkih. Bledi NIiklavz torej nj
neVednO Orodje rokah birokra-
cije, temveG sam vrhoyni glavar
tajne policije i zacetnik njenih
hudodelstev. On ie ma Ruskem to.
kar je bill Abdul Hamid ma Tur-
Skem; Najvecii sovraznik. zatira-
lee in morilec svojega naroda.
$ TEN Sc izpremeni marsikai
Sikh Rusije, katero 81 je doslei
stvarjalo liudstvo Evropi. Ma
vsak nacin 81 bo dobro zapomniti.
da vlada groza ma RuSkcm DO ca
rjevi wolff in da ie batjuSka cd
govoren "a VISA uradna hudodel-
Stva. kri ga nj slucajno pobrizga-
la .ampak sam jo je prelival, We
donna in namenoma. To 1e treba
vedeti. da Sc pray razumeio boil
Y Rusiji.
Senzacionalno in N rusko taino
policijo StraSno ie Sc emo odkritie
Burceva. ki je skorai tako vazno
kakor razkrikanje Azeva. V Sar-
lotenbutgu pri Berolinu zivi ne
ka ,Jenaja JuGenko. rojena Germ
gross, Xxi je bila mnogo let elan
revolucionarne ruske stranke. Mo
oznacuje Burcev zdaj "a arodje
ruske tajne policije.
he pred daliSim casom ie Bur
cev trdil. da je ia zenska policii-
ska agentka, toda ker nj bilo jas
NH dokazov. nj revolucionarni
odbor nastopal prot njei. PaG pa
le dovolil Burcevu. da SINE ma
svojo odgovornost preiskati stvar
in gledati, kako io dokaze. Bur
cevu Sc je naloga popolnoma po-
srecila; potoval ie Berolin in
tukaJ Je pripravil Grengrossovo,
da mu je svojem stanovanju in
V kavarni pred priGami priznala
svoje zveze policiio. Tri ure 10
je Burcev zasliSaval kakor preis-
kovalni sodnik in koncno je izpo-
znala. da il ne pomaga nobeno u
taJevanje, nobeno zavijanje, no.
bena laz. Tedaj je priznala: "Da,
JAZZ sem izrocila vase prijatelje
policiji. Jaz sem onemogocila va
sa podjetja." Ko Sc je potem spo-
mnila ma svojega sina, Sc je raz-
jokala.
Petnajst let je bila Gerngrosso-
va V sluzbi tajne policije. Pek
najst let je yarala Glane stranke,
V kateri je bila vpisana. Sama ie
organizirala cello vrsto atentatov.
da je potem izdala udelezence.
Memo hudodelsko delovanie Sc je
zacelO ze leta 1894. ko je bila Sele
2S let stara. Use, kar je mogla IL
vedeti o svojih sodrugih, je ma
znanjala policiii, cd katere .ie do
blvala meseGno place. Izdala je
med drugim Raskucinovo Zaroto
proti carju in da bi Sc otresla vsa-
kega suma, Sc je dala obsoditi ma
ii mescev jece. Tako 81 je prido-
bila neomejeno zaupanje med re-
voluclonarJi, katero je potem IL
rabljala brez vesti in srca. Leta
1906 je Sla inozemstvo. da hi
baje nakupila orozja "a revolu-
cionarje. pa je denuncirala poll
ciji vse voditelje gibanja. Leta
1907 Je Sama organizirala atentat
ma vrhovnega policijskega naGel-
nika Reinbotta Moskvi. Sama
je V gledaliScu pokazala mladi
Slumi Frumkinovi prostor. odko-
der ina streljati ma Reinbotta in
pray ma tenn prostoru jo je poll
ella aretirala. Sc letos ie ma po-
seben podel naGin izrocila policiji
skupino revolucionarjev. med Mi
mi SvoJega najboljSega prijate1ja
In njegovo bolno zeno.
Ma tax nacin vzdrauje carieva
policiJa cerjevo samovlado. Tako
Sc izvrsujejo najstraSneiSa hudo-
delstva pod plascem zakona. Am
pax pritl mora ma dan. ko Sc zru-
81 yes ia zlocinski listen in Sc ru-
ski narodi resijo Azeva, Hartinga,