Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-07-06
KAPITALISTI IN ZAKON.

ktere je sklenila drzavna postavo
daja Springfieldu svojem zad
MEM zasedanju.
Ia mas delavce so naibolj vazni
naslednji triJe: Zakon. kteri ONE
JuJe zenSko delo tvornicah. pral.
micah in raZnih drugih delavnicah h
ma 10 ur ma dan; zakon, Xxi nala-
ga tvornicarjem, da morajo skr-
bet IA varnOst pred stroll in "a
zracnost Y tvornicah: zakon, Xxi
prepoveduje poseStnikom his "a
branitev najema onim rodbinam.
Xxi imajo majhne otroke.
II med 15S novopeGenih zako-
nov So torej samo triie. XII imajo
ma videz nekaj olajSav "a delavce.
Rekli smo; ma videz - kajti po-
kazalo Sc je takoj prve dni, elm
so zakoni postal pravomoGni, da
ne bodo mnogo "drzali". kajti
kapltalistom, kteri Sc cutijo sedaj
prlzaGete. Sc tudi omenjeni triie
mrSavi zakoncki proved. Zveza il
linoiskih tvornicarjev (The Tlli-
nois Manufacturers Association
Je pO svojem glavnem advokatu
William d. Haynie-ju re naznani-
la drzavnemu tvorniSkemu inspe-
ktorju Edgar T. Davissu. da be
pricela boz prot zakonu IA ONE
litev zenskega della odmah elm bo
slednji skuSal dvignit obtozbo pro
ii eni ali drugi kOmpaniji. ki vpo-
sluje zenske. Istotako bodo tvor-
nicarji ignorirali - kakor Mama
nJaJo zakon. ki zahteva varnejse
maSine "a delavce in zracne tvor-
nice. I'm slednjiG so Sc izrekli tu-
di nekteri hiSni posestniki. da bo-
do tozili (D zakon. kteri Jim V
bodoce brani OdreG stanovanja ro-
dbinam majhno deco.
Tukaj smo toraj. Steer nj to mic
novega: da so kapitalisti zadnji
ljudje. Xxi bi Sc brigali "a postave.
kterih vidijo kolickaj ovIre svo-
Jim interesom. to je re stara rec.
Toda so delavci, Xxi radi pozabijo,
kar so slisali vceraj. Zato ie do
bro. da jih ia najnovejSi prior
kapitalisticne komedije zopet do
misli ma stare. sto in stokrat re-
petirano pesem: Iakon je samo
zate. delavec in revez. ne pa "a
kapitalista in bogataSa -
Kapitalist Sc "ravna po "a
konu samo tako dolgo. dokler sle-
dnji ne diza njegov profit ka-
kor nitro pa vidi prvi. da mu gle
da postavodaja ma prste. nastane
takoj vriSG: ta zakon je zanic !!
Dol znjim. In tako Sc zgodi. "a
kon ostane samo ma popirju. ali Sc
pa temeljito izbriSe iz zakonika.
kdor ina zdrave o6i. mu nj treba
tega dvakrat povedat. Kapitalstu
je ravno tako lahko pohoditi kak
zakon kakor revezu stopiti ma svoj
| plJunek. q vrednosti in nevred-
nosti kakega zakona siccr odloGa-
10 gotova nadsodniSGa. toda Ia
nadsodniSca ie narcdi kopitali-
stlcni sistem. tisti sistem. ma kite
rem bazira kapitalizem. Da me
lazJe razumete: novopeceni zakon
potrJa ali zavraca nadsodniSCe.
toda za nadsodniSkim pultom lah-
ko sedl ravno tiSti kapitalist -
ali pa njegov intimni priiateli -
kteri ic prvi vzroiil prot takemu
'SkodlJivcmu' y zakOnu. Ne smemo
Sc toraj niti malo cudit. cc ma
/ lednak naGin odklenka omcnienim
trem Zakonom. Xxi so komaj pri-
lezli " zakonodovaSkc fabrike
Springficldu in ktcri so priiazni
delavSkim intcrcSom. Kapitalist.
kteri sistematcno leto IA lctom
nadomeSca V tvornicah moSkp mo-
/ cl Sramotno cenenim ienskim de-
lom. vidi. da sc mu bo po novem
Zakonu Skrcencm ZenSkim dclavni-
ku Skrfil tudi bog profit. Menu
nj mar. ce 81 ubogc pcrice. ktcre
V perilnicah drgnejo onesnazcno
in smrdlijvo perilo lene bogataSke
svoiati po 14-16 ur ma dan. cd
0lojeio roke magari do komolcev.