davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Wrangell sentinel., 1909-12-30

Prizes for everybody at the Fire men s Mask Ball New Years Eve.
 Wada, the Japanese musher, and Alfred Lowell started out on the morning of December 4, on the long mush overland, from Seward to the Iditarod The men are sent out by the Seward Commercial club to make the round trip for the purpose of demonstrating the feas- ibility and advantages of Seward as a starting point for the new gold fields.
The Wrangell sentinel., 1909-12-30
sz-zzzsu~szzzas=xs.Exzz.<.

Better look up your old history. The census enumerator is abroad in the land. You will probably be asked questions ranging from the number of your teeth to the condi- tion of your pocket book and con- science, but answer them carefully and truthfuIly, for your Uncle Sam needs the information in his busi- ness. Just why he wants to know some of the things he does it were Lard to say, but he does, so that is all you and I will ever know about
The Wrangell sentinel., 1909-12-30
A NEW YEARS RESOLUTION

Resolutions ot various kinds and calibers will no doubt be indulged in by many of Wrangell's popula- ton as their program for the in- coming year, and there can be no denying the fact that the greater number of us can afford to make good resolutions, and what is more 10 the point, keep them, to the benefit of all concerned.
 There is one resolution, howev- er, which it behoves every man in Wrangell to make if he be interest ed at all in the town Tn which he is flying, and that is to lay aside and forget the little differences he may have had with this one or that, and pull with the crowd for a bigger, better and more progressive Wran- sell.
 Without unity We can not hope ever to be more than We now are, with it, all things are possible.
 Wrangell is generally acknow- ledged to be the center of the fish ing industry of Southeastern Alas ka: hither come the boats from Ketchikan on the one hand and Ju- neau and Douglas on the other af- ter saw-logs; nowhere else in the district can compete with us in the production of furs; at our very door, in the immense flats at the mouth of the river is probably the only arable land in quantity, in the Alaska Panhandle; huge stretch of mineralized country surrounds us on every hand, awaiting the coming of prospector and miner to convert this region into a second Butte. All these things has kind old Nature provided, and all that remains for us to do, is to stretch forth our hands and pluck the good things within our reach. In other words, the rest is up to us. We cannot in reason expect matters to form themselves for our. benefit, but must expect to bring them in- to existence ourselves. To do this we must all get busy, everyone of us doing his share and striving for that better Wrangell we afe all so anxious to see.
The Wrangell sentinel., 1909-12-30

The chamber of commerce of Seward recently adopted a slogan of just one word-BOOST-which hits the nail squarely on the head.
 There you have it, boost" If you boost your town, you boost yourself. Don't worry and quit if you see that some other fellow is getting a little out of the deal, too. Remember rather, that the towns progress is yours, and for that matter, every mans in it,
 Here then is your New Years resolution, and see to it that you keep 1t after you have made it, for by so doing you will make 1910 and the years following 1t both happy and prosperous.
The Wrangell sentinel., 1909-12-30

It took two officers to take Roos to Juneau on the Jefferson. Char ley must have blossomed out ra- .ther suddenly into a bad bad man," or can it be possible that it was just an attempt to justify the presence of those scars upon his head?
The Wrangell sentinel., 1909-12-30
Here And There m
 The North

An epidemic O1 petty tHeNlnS is prevalent at Fairbanks.
 Willis Dentworth has been ap- pointed postmaster at Deering.
 Tie Fox Gulcb roadhouse was burned last month with loss of SI8,oo
 Cordova experienced a shortage of water during the recent cold weather.
 Fire destroyed the electric light plant at Prince Rupert the first of the month.
 The ladies of the Presbyterian Aid Society of Fairbanks have placed on sale homemade cook book.
 Corporal Case, member of the marine corps at Sitka, fell over board while duck hunting ard was drowned.
 The school board at Cordova has asked the town council to appoint a truant officer to compel atten- dance at school.
 Richard Booth, d young native residing at Metlakahtla, shot him. self with rifle while deer hunting. The wound was fatal. Hot Springs freighters are tan- gled up in rate war. Goods are being hauled from Hot Springs to Sullivan Creek fo I cent a pound. A consignment of 500 ptarmigan shipped from Nome to Seattle on the last trip of the steamer Senator was siezed by the federal game warden.
 In his annual report, Fred Den nett, commissioner of the general [ land office, states that the coalland entry laws are too indefinite, and urges that they be made more spe- cifc concerning the consolidation Of claims.
 Emil Maurer, a wealthy German and an attache of the German con- sulate at Chicago, has established camp in the vicinity of Mt. Nc Kinley and will spend the winter hunting. In the spring he expects to climb the big mountain.
 The Langley brothers, owners of the steamer Tana, which was forced to go into winter quarters on Fish Creek on the Panama on account of the early freeze-up, are preparing to construct another boat on lower LaBarge in which to take down their freight in the spring.
 w. A. Mckenzie, chief special
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
SvetOven pregled.

" Barceloni je pricelo sve-
tovno zborovanje esperantistov.
- IL Tule, Meksike Sc poroca,
da je velik poplav. V draw Nue.
va Leon je vsled poplava izgubi-
10 1900 ljudi zivljenje.
" dveh okrajih Kongo drza-
We so Sc dvignili domacini, kcr jih
belokozni kapitalisti odirajo ne
sramnO.
- Uprava "a mednarodno IRA
koplovno razstavo Frankfurt
je dolcila 3. okt. t. !. IA tekmo
med zrakoplovci V dobitkih Sc
bo razdelilo 100 tisoc mark.
- Zenske, XII Sc bore "a splos-
no volilno pravo ma AngleSkem
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

koliko hrupa in casnikarskega
prahu je re povzroGil - nedolzni
Severni tecaj. DR.. Cook pravi, da
Je bill on ma tecaju prvi in da ME
gov tekmec Peary poroca neres-
mco, a nasprotno trdi Peary, da
Je on bil prvi tamkaj in da Cook
naravnost goljufa. Drug drugega
obkladata lazmi, falsifikaciiami
in tatvino. Lepa rec, res, Hudi-
man je, ker do zdaj Sc nj ma Sc
vernem tecaju kaksnega javnega
notarja, da bi raznim Cookom in
Peary-om izdajal officijelna po-
trdila
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
Poor soDRUGI!

Hrv. Radnicki Pjevacki zbor
Sloboda' in tamburasko drus-
two "Sloga" priredita soboto
dne 20. septembra veliko jesensko
veselico bogatim programom, ma
kteri mai ne manjka nobenega slo-
venskega socialista
Program Sc naZnani V prih.
Stew. "PrOletarca.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

sni zajci. Kan, tega t. w. zajej
ucenJaki ne vedo, toda mi pa tC
vemo; oni trdijo, da mas snedC
crvi ali nekaj drugega, govore
tudi nekaj krozenju gmote, to-
da to vse nj prav nic res.
Resnica pa je, da po odhodu od
tod pridemo ma veliko loko, kjel
raste sam petrsilj, thymian, mia
do zelje in salata, in to bono tan
lahko Jedli veenO, ne da bi Sc
preobjedli in da bi Sc nam pristu,
dilo, pri TEN pa bono gledali ma
Pfraska, XII je vse to pripravil "a
svoJe verne. Zato pa morate po.
slusati meme kot njegovega "a.
stopnika in mi dajati mlade zelj.
nate liste in korenje. Tisti pa, ki
ne verujejo in Sc ne pokore, pri
dejo, ko odtod izginejo, ma loko
kjer bode rastel sam bodljaj in
koprive in to bodo morali zreti ma
vekov veke brez usmiljenja in he
da bi gledali ma Pfraksa, kar jih
bo najbolj peklo.
ker ste naredili mnogo nepoSte-
nosti, ste jedli in pill in uganjali
vsakovrstne necimernosti - in to
he SINE biti dovoljeno nobenem
hlevu, niti najmanjsem, ker vas
pravi cilj je, da pridete ma ono
loko - mi daste vsak petino svo-
je krme ma pomirjenje Pfrak-
sem. In sedaj Sc nekaj: Cujes, ii
crnoglavka tam zadaj, kaJ pa 81
naredila9 Ali Sc ii nj zahotelo IL
krasti nekoliko mlade salate? Ali
nisi veselo skakala in delala sa-
live opazke ma nekatere casti
vredne zajce, in 81 tako rusila
avtouriteto? Ali nisi zaljubljeno
pogledovala ma mlade in vesele
zajce? To je pregresno in nenrav-
no. Pojdi sem "a korito, da tie BON
o teh stvareh boil natancno izpra-
sal in ii odpustil, ce boS pokorna
vsem mojim zopevedim V imenu
Pfraksa. In vi ostali ne gleite "a
korito in nemrmrajte, ker je bo-
dem o vsem izpraseval, ker to bi
bilo razzalenje Pfraksa in to Sc
kaznuje, kakor veste, izgubo
krasne loke po smrti in re tu v
hlevu ma ia nacin, da Sc dotiGne
vrze V temno luknjo, kot sem vam
to re veckrat pravil. Crnoglavka,
pristopi blizje!'
V tenn trenotku pa Sc ie V hlevu
jedna deska odstranila in neka
neznana vista sila je zgrabila toll
stega zajca "a usesa in ga poteg-
Mia ven; deska Sc ie zopet pri-
maknila.
"OdSel je ma Veliko Loko!" so
81 sepetali tajno ostali zajci. "Po-
trebno je, da 81 izvolimo novega
olsteza, Xxi bo prebival koritu
in nam pridigal Pfraksu; ker
brez tega bi ne mogla eksistirati
zaJtja morala in zajcja druzba.
POSTAL hi moGni tisti. Xxi tale
Pfraksa in mas topli in temni hlev
bi Sc podrl." "
In zajci SO 81 izvolili drugega,
katerega pridige so hodili poslu
sat. h kateremu SO poSiljali "a
korito svoje mladice, da hi iih
izpraSeval njihovih cinih. in ka-
teremu so dajali najboljSe cd
svoje hrane, katero jim je baje
nasipal hlev Pfraks In to so de-
lali IA to, ker so zajci zelo zabite
zivali, docim je clovek. krali vse-
ga stvarstva, razumno popolno
bite. elan vrste Homo sapiens.
Karl Pelant Svob. Misli.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
ZAJCI IN LJUDJE.

we lie khJlge, dmpak tudl clan
Xxi imajo svojo usodo.
Dolnja satira napisana pred
dvema lett V Parizu (1907), je BIZ
la najprei tiskana Chicago in
razdavana kot osebni spomin "a
oceanskim prijateljem. V St.Loui-
su, Mo, je prisel MO navzkriz
katoliski duhovnik Bleha, XII je
Tidel tolstem zajcu svoj portret
In je hotel tOziti st. Louisske Lii
sty, ker so ponastinili dotieno sa-
tiro; moz pa Sc je bill premislil in
ma rafiniran nacin tozil avtorja
dan pred njegovim odhodom, u
paJoc da bo slednji obsojen in
contumaciam. To Sc nj zgodilo,
pac pa je duhovni moz osramocen
umaknil tOzbo in placal stroske.
Sedaj bi morala biti zopet celia
natisnjena in tn Sc jo je usmililo
prasko drzavno nadpravniStvo in
Jo Je cello zaplenilo.
Sicer nj mogoce, da bi Sc pisa
10 samih prestopkih in zloeinih.
Da bi pa pokazal, da Sc cenzor-
ska gorecnost vedno ne izplaea,
in da Sc rimska politicna stranka
ne ubrani proti svobodi misli in
peresa, sem poskrbel new-yor-
skem Truth Seekru'', Horkeho
tydenniku'', da izide nemskem
dunajskem 'Freidenker-ju', V slo-
venski Svobodni Misli', hr-
vatski reviji "Zvon" in pol
skem "Kropidlu".
In sedaj glavno besedico IN go
ispoda cenzorja "Zajci i'll ljudje"
je interpelacija poslanca Svecene-
ga in sodrugov. podana 3. junija
1909 V Parlamentu.
X Pelant.
Poslusajte. ljudje, kralji vsega
vstvarstva, razumna i'll popolna
bitja. cleni vrste Homo sapiens,
kaj Sc je prigodilo V nekem zai-
cjem hlevu:
To je bilo tistih casih. ko so
Sc Mvali govorile, in od tega nj Sc
ravno zelo dolgo; skoraj bi rekel,
da je to Sc sedanji dobi, ker
dandanes govori Sc raznovrstna
goveda in zverinski ljudje. Toda
k stvari:
V kotu velikega hleva je poslu-
sala mnozica zajcev, mladih, sta
rih, samcev, samic, mladiGev. IL
vanredno tolstega zajca, XII je
incl svoj sedez koritu in je cd
tod zgoraj pridigoval. Njegova
tolSca je pohajala cd korenja in
izbornih zelnatih listov, katere so
mu daJali in nOsili drugi zajci; ta
zajec je namrec trdil, da je zelo
ucen, in da mu je dan poseben
dar ali milost, da vsak dan obcu-
Ie in je V stiku Pfraksem.
Ljudje, vi najbrz ne veste, kaj
je to Pfraks. Toda potolazite Sc,
ker tudi zajci tega MISC vedeli.
Nikdar ga MISC vdeli, mixer nj
bilo MEM niti sluha nj duha,
toda ker so Sc ze cd mladih let
ucili. da eksistira Pfraks in ker
so Jim to zatrjevali tolsti in eli
slam zajci, je veroval temu yes
hlev; in gorje. ce bi kdo trdil, da
Pfraksa sploh nj. da je to lie COLA
izmisljotina I! Zajci bi mu bill po-
brali vse zelje, popili vso vodo,
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
Stew. no. 1O5.

Naslov rednistva in upravni-
n 'Proletarca" je sedaj ma no.
4: 1902 So. Centre Ave, Chica-
i III.
ysakdo, XII ina kaj opraviti s
noletarcem, maj pise ma gornji
aslov in ne ma 587 s. Centre av.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
Listu " podporo.

Mike Koder 25c; A. Sitar 25c !;
A. Rupar 25c; Joe Jereb 29c; FIR.
Jereb 30c; Frank WerSte 25c !;
Neimenovan, liz Chicago, 80 ct.
Joe Jesih 3lc; Rakov Francelj
10c.-Vsem iskrena zahvalal
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
TiskoYna nomota

V zadnji stevilki stoji pod clan
kom: Prijatelj" ali 81 socialist
pomotoma pisano: spisal Amicus.
Pravilno maj Sc glasi: Edmondo
De Amicis.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

"V potu svojega obraza 81 hos
sluzil svoj vsakdanji kruh ~
To svetopisemsko prokletstvo We
liza Sc dandancs - naravno samo
"a proletarce. 'V dimu Sc hos du-
sil in prah boS poziral" - hi tre-
ba Sc dodati biblijo in proklet-
stvo bi bilo popolno
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
= Kultura je zmagala mad ka-

- Kultura je zmagala mad ka-
pitalisticnim barbarizmom. To je
konec stavke V McKees Rocks.
Nov, svez duh je prepojil straj-
kujoce delavce in jih vodil do po-
polne image.
To delavsko zmago ne smemo
primerjati zdrugimi delavskimi
zmagami. Bill so neorganizirani
delavci Xxi so organizirali Sc lie
tekom stranke in vecinoma ne
zmozni angleScine. kapitalisti so
hoteli vprizoriti he kak drugi
Homestead. S silo, repetirkami
so hoteli prisiliti moderno rajo
delavca, da bi delal kot crna Ii
vina. poleg pa Sc pocasi umiral
lakote Radi tega je zmaga slavna.
Delavci in njih zene so bill ju-
MAXI in junakinje tekom celega
boja. Izvojerali so zmago ma cell
crti. druzba je morala cello vgriz-
niti kislo jabolko: vposliti mora
vodje Strajka
Stavka V Mckess Rocks doka-
Zuje, da V delavskih vrstah a.
meriki veje nov. svez duh. da Sc
start Maori 'zunftlariev' uni
kajo novim. Mi, delavci gremo
naprej ,temu operakati ne more
nikdo.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
Listnica urednistya.

j. h, Milwaukee. Wis.-Dopis
je preoseben. PoSlite o priliki kaj
bolJ stvarnega. Pozdravljeni.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

~ Spaniji je zavladal popolni
mir in red. Vjete revolucijonarje
Jednostavno obesajo in streljajo. +"
Tako Sc glasi brzojavka v nekem
kapltalisticnem listu. Zares, lep
- red in mir!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
LetO (VOl.) Nv.

"V Spaniji je zavladal popolni
MIR in red. Vjete revolucijonarje
Jednostavno obesajo in streljajo." :"
Iako Sc glasi brzojavka v nekem
kapitalisti6nem listu. Zares. lep
- red in mir!
Cas- pride, ko bodo iz svinca,
IL kterega danes delajo kroglje,
zlivali crke in mimi tiskali knji-
ge IA najsirSo izobrazbo ljudstev.
'-(Mother Jones.)
krozek "dobrih" ljudi je ne
davnO bril- norce iz neke l5letne
deklice V Detroitu, Mich, ktera
Je re zarocena, a kljub temu Sc
vednO pestuje punciko IL kavGu-
ka in cunj. Rekli so, da ia otrok
spada Sc materino krilo, ne pa
"a mozitev. Ravnotisti "dobri"
lJudje, Xxi Sc posmehujejo mladi
In naiyni deklici, ktera nosi in
lJubkuje punciko V svojem 15.
letu, pa najmanj enkrat tednu
obozujejo in poljubujejo Gloveske
lmitaciJe V podobi lesenih in gil
nastih kipOv raznih svetnikov in
svetnic cerkvah. Ali je logicno
kaj razlike med otrocjo punciko
In lesenim, gizdavo nasopirjenim
kipom, ki predstavlja kakega
"scvetca"? Niti malo ne; mali in
veliki otrOci so 81 TEN jednaki.
Gin mani clovek zna, tenn veG
veruje; elm wee zna, TEN mani
veruje.
Druzabni sistem je tax, da mo-
ras izkoriscati soljudi ali vsaj
pomagati k izkoriscanju; ce ne,
pa izgubis delo in gladujes.
Kdo je junak? Ali takozvani
"rodoljub", Xxi Sc pijan blaznega
rodolJubja zaleti 2 glavo zid in
81 jo razbije? Ali morda oni, XII
zgubi glavo vojni toboze ga
domovino"? Ne, stokrat ne! Pra-
vi junaki dasiravno jim nibee NE
postavlja spomenikov - so tisti,
Xxi zrtvujejo svoje zivljenje "a OBJ
stanek. Xxi umirajo V boju "a eksi-
stenco ma sirokom polju della. Tt
sti, XII zastavljajo svoje roke, moz-
game in svojo moe, da zamorejo
veliki in slavni lopovi kupiciti mi
lijone in milijone Pravi jul
MAXI SO delavci, Xxi ustvarjajo bo-
gastvo, pri tenn umirajo bede In
lakote. Jedna TAXA junakinja,
kteri je delo srkalo kapljo "a
kapljo krvi, je bila Ana Cunning
ham, 4Sletna delavka il 226 Erie
st. V Chicagu. Ma njeni skrbi je
visela celia druzina: bolni soprog
In Stiri drobni otrocici. Da ne
poginejo gladu, delala je zena cd
zore do mraka - prala in drgnila
umazana tia po bogataskih hisah
In uradih - dokler nj omagala. =.
Delo, mucno in tezko delo lie IL
memo Sibko moe. zgru-
dila sc je in cez nekoliko dni je
umrla V bolnici "a yneticm
pljuc. Junakinja trnjevim
vencem ma glavi!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

slaJse je ziveti ma svetu. To pri-
znajo jezuitje in kapuc,ni ma
Spanskem. In ii re vedo, kaj je
prav, ker so namestniki bozji.
- Prava opica, ne eloveski
kozi, donna juzni Ameriki je po-
eastila svojim obiskom naso re-
publiko. Opica je spremljevalka
gde. Zoggio, hcere ge. Charles
T. Robinson IL New Yorka. Opica
prebiva V wee sobah. ME prijate-
ljica gd6. Zoggio il je priredila re
tudi vec opicjih pojedin, ki so
stale lepo svoto denarja.
Zivela danaSnja civilizacijal Ia
opice pojedine, brezposelni delav-
CT pa lahko v cestnem jarku uni
rajo gladu. Tako hocejo trotje, XII
he vedo kan bogatstvom, ktere-
ga so Jim zasluzili delavci.
- Prvi je baje prisel ma sever
nj tecaj DIR. Cook, drugi pa koman
der Peary. Oba Americana! Prve
dni, ko Sc je vest raznesla vaz-
mem odkritju severnega tecaja V
sirni svet, sta mirovala oha. drug
drugemu sta zelela vspeh. Danes
je drugace. V lase sta 81 posegla
kot diva smrkova paglavca, XII ma
kaki samotni cikaSki ulici kocka-
ia cestnem prahu "a knofe.
Gre Sc Ia to: Kdo je bill ma Sc
vernem tecaju in kdo prvi. Ali
nj mOgoce, da sta bila oba ma Sc
vernem tecaju? O DIR. Cooku trdi-
jo, da je sumljiv. Do danes mu
Sc nihce dokazal, da je lagal. Pa
Pearyi No. Peary je znan kot cd
krivatelj ledenih pokrajin ma Sc
veru. Ali dokaZal Sc tudi nj, da
ie bill NJ severnem tecaju, pa tudi
Cookovih zapiskov ne pozna. Vse-
emo pa napada Cooka. To je res
americansko. Kricati, kritizirati,
mic dokazovati in napadati TEX
meca nj V prid znanosti.
Da ne pride wee do takih nesla-
nih prepirov, bi bilo najboljse, da
Sc ustanOvi notarska pisarna ma
severnem tecaju in da 81 da cd
krivatelj potrdi po notarju, da je
bill res ma severnom tecaju.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
Cd bIizO in daIeG

Uu UllLU Ill udlGG (
ss>>~>e$*~s~$eeeeseeoese$
Generalna stavka ma Sved-
hem Sc nj koncala. Cello trezno-
.sleei meScani, ki MISC slepi "a
hha casa, vpoStevajo to stavko,
velikanski boz med delom in
uuitalom. Neki nemSki mesGan-
i list pise: "Eksperiment, XII Sc
Si ma Svedskem, je stokrat vaz-
Fjsi in interesantnejsi kot vse
emenbne akcije mednarodne
plomacije." Ia mescanski list je
pyedal TEN oziru resnico, da
ravi, da so taxi boji, Xxi pretre-
bio yse ljudsko gospodarstvo lie
bm mogoci, kjer podietniki ma
protujejo brutalno, da bi sidelav-
) zboljsali svoj polozaj.
Tudi ameriski delavci maj Sc
fe IL dogodkov ma Svedskem. V
neriski republiki Sc lahko zgodi,
b med ameriskimi kapitalisti in
trokovnimi druStvi nastane tax
pj, BOZ ma zivljenje in smrt.
Ameriski kapitalisti MISC mic
oljsi cd kapitalistov drugih ma
odov. Ia to bodimo vedno ma
trazi, da mas dogodki he prehite.
v Rusiji zopet mucijo obto-
tnce. Seve lie take, ki so nevarni
hrizmu. Kdor noce priznati vele-
llaiskega zlocina kterega so ga
bdolzili ovaduhi in spijoni do
inega musijo. Ce pa kterega teh
hbeljskih hlapcov sodisce obsodi
miiostno kazen, potem zado-
kuje, ce kteri carjevih dvorjanov
Fosi zS pomolitos6enje obsojene-
rabelja, da EVER V cloveski
|pzi zopet zadobi prostost. To
iso pravljice Tako porocajo ru-
HI dnevniki. Tudi V dunn Sc je
Ipyorilo TEN in sodisca so uved-
preiskavo. Pred kratkem je
pdisee ma Finskem dognalo. da
morilci, XII so umorili drzavno-
5orska poslanca Hertzensteina in
lslosa, elani tajne policije in tiste
reze pravih ruskih moz, kterih
nak je nosil car in ktere je ime-
oval najbolj zveste podloznike.
Ruski vladi je vsako sredstvo
Proti revoluciji dobro doslo, ce je
tako umaZano in grozno. Car
We in odo5rava. On je nepo-
Fedni provzrocitelj teh grozo-
Isjstev.
-Milica v kuti, talarju in ku-
AMI je najnovejSe V kraljestvu
aAtere cerkve. "Voss Ztg." po-
pea correspondent IL Madrida:
"Klerikalni listi so veckrat opo
Rkali sploSnemu ljudskemu mne-
9u, eeS, da imajo jezuitJe repetir-
IN brzostrelne tOpOve, da bi Sc
fanili proti ljudskemu napadaju.
daJ Sc je pa dokaZalo, da lie radi
sga MISC porusili jezuitskega sa-
aostana Gale de Caspe, ker so
ezuitje in gojenci odbili vsak ma
kok streli. V nekem klerikal-
em listu 'El Pueblo Vasco" Sc
ma pod naslovOm "pravicna OBJ
smba" te vrstice: IL lista nekega
teta kapucina posnamemo nasle-
ale; V Ignalaoli .je trajala revo-
aclJa pet dni. Ljudstvo je hotelo
skoclti samostan, pa Sc je pre-
lsiilo, kO je opazilo,. da ga po-
favljamo svincenkami. Nisem
urJen V orozju, pa sem moral
eeno igrati ulogo zapovednika.
nri noel sem prebil orozjem V
on. Spal sem lie po dive ali tri
ae po noel. Zdaj, ko to pisem,
aam v svoji celici tri puske in
samokrese in potrebno stre-
Ne lie jezuitje, ampak tudi ka-
acini imajo orozje. I'll redovniki
pac zavedajo ,kako jih ljubi
odstvo, "a to so Sc preskrbeli z
ozJem, da Jim ne bo treba mu-
nisklm vencem okoli glave oditi
nebesa.
cladko je umreti "a vero, Sc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

ne privoscijo ministru notranjih
del pocitka ma vakancah V Hythe.
10 je sedel pri vecerji so zenske
razbile sipe obednice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

Cas- pride, ko bodo il svinca,
IL kterega danes delajo kroglje,
zlivali crke in mimi tiskali knji-
ge IA najsirso izobrazbo ljudstev.
x Mother Jones.)
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
v Nemciji obuja splosn

= NemclJi obuja splOsno
senzacijo, ker SO djali pod kljue
nemsko narodnega soclalca in
drzavnozborskega poslanca Scha-
cka, ker je prodajal dekleta V
zloglasne hise. Tako zgleda po ma
vadi sOcialno delo narodnjakar-
jev vseh narodov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

v Avstriji Sc je ustanovil
nov avstrijsko nemSki kartel pro-
II ameriskemu trustu "a ollie. Po-
sebno V Nemciji Sc agitira proti
trustu "a Ollie.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

-Ruskega vojaka Karina, XII je
najboljsi strelec V armadi, ie OBJ
sodilo vojno sodisGe ma smrt. ker
je lansko leto streljal ma genera
la Mieenka pri vojaSkih vojah.
Ma 100 korakov ga je zadel in
ranil.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

Druzabni sistem je tax, da mo-
ras izkoriscati soljudi ali vsaj
pomagati k izkoriscanju; ce ne,
pa izgubis delo in gladujes.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

Gin mani Glovek zna, tenn veG
veruJe; elm wee zna, TEN mani
veruje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14


et "a korisfi delav-
Ikssa lIudstva. Delav-
"a 30 opraviceni do
vsesa kar produciraio.
This paper is devoted
40 the interests of the
eorkins class Work.
ers are entitled TO all
What they produce.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

p A ZITE!
~
ma stevilko v oklepaju
ri Sc nahaia poles va
sega naslova. prileplji-
Mega spodaj ali
ma ovitku. Ako 100
10 stoviika
tedai vam prihodnjo
stevilko nasega lista po-
tece narocoina. Prosi-
mo ponovite 10 takoj.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14

slajse je ziveti ma svetu. To pri-
znajo jezuitje in kapuclni ma
Spanskem. In ii re vedo, kaj je
prav, ker so namestniki bozji.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-09-14
: v dveh okrajih Kongo drza.
= Uprava "a mednarodno IRA

- Zenske, XII Sc bore "a sploS-
no volilno pravo ma AngleSkem,