davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Glenwood post., 1909-08-28

Saturday to Norman Pauley Of Grand
Junction and Lena NJ. Lytle of Marble;
Ralph Pagone and Barbara Kavosic of
sade and Grace Hayden of Hillsdale,
Mich, and Thomas Roberts of Calumet,
Mich, and Mrs Mary Nichols of this
city.
The Glenwood post., 1909-08-28

Mrs. John Phillips Wright, assist
ant superintendent of the detention
home in Denver, accompanied by her
daughter, left for Grand Junction the
fore part of the week after spending
a few pleasant days with Glenwood
friends.
The Glenwood post., 1909-08-28

Superintendent Andrews of the New
Castle Cement company attended the
Trans Mississippi congress in Denver
last week He took with him several
samples of the New Castle cement and
who are thoroughly familiar with the
various cements
The Glenwood post., 1909-08-28

John Worries and brother, Frank Ew-
ing and family and Cliff Rowe and
wife returned from Woods lake Sun
day. While there they landed about
200 of the speckled beauties. Reports
have it that John Worries and Frank
Ewing are taking the Weston cure and
walked from Thomasville to Cardiff
through a drenching rain.
The Glenwood post., 1909-08-28

Grand Junction has certainly proven
herself loyal neighbor by standing
by our ball boys. in their contests
against Fort Collins beefers. And in
return the Glenwood fans are all pull
ing their legs for Grand Junction, who
opens a series in the rag chewers town
today.
The Glenwood post., 1909-08-28

Patrick Byrne, father OF Mrs. Arthur
johnson of this city, died at his home
in Leadville Tuesday night. He locat-
ed in Leadville in 1850, but made for
mer visit to the state in 1859.
The Glenwood post., 1909-08-28

\ new postoffice has been established
in this and Pitkin counties the past
week. A mail ear has been placed on
the Aspen branch of the Rio Grande
and w. d. Lane of Colorado. Springs
has been assigned the place as post.
master. This is a great advantage to
the people along the line, who get their
mail much sooner than heretofore.
My how this town has built up
since I was here five years ago. {" said
A. G.. Brauer of st. Louis. Mo, who
is here for a few days with his wife
enjoying a needed rest and pleasant
vacation from his work in the st. Louis
hardware supply house. "The town
is in fine shape" he continued as be
feasted his eyes on the new buildings
on Grand avenue and hurried to his
hotel that he and his wife might enioy
a morning plunge in the swimming
pool.
The Glenwood post., 1909-08-28

Reports say that Charlie Cline proved
to be the sprinter of the Glenwood
Eagles last Sunday. 1t only took three
singles TO bring him across the plate
after he reached first.
The Glenwood post., 1909-08-28

Misses Carrie and Bessie Thomas and
Nina Walz left Wednesday morning to
spend the rest of the week at the home
of Mr.. an. Mrs Earnest Edgerton near
CarbOndale.
The Glenwood post., 1909-08-28

Mr.. and Mrs Samuel Snow returned
to their home in Delta Tuesday after
n short visit with Mrs. VIM. Howard
and family in this city. Before leav-
ing, they announced that Delta would
break all records for fruit shipments
this year and that the fruit was the
finest ever sent out of that section.
The Glenwood post., 1909-08-28

Marshal c. H. Weidenhammer and
family and party of friends visited the
fish hatchery Wednesday of this week.
During the absence of the marshal
Fred Barlow was on duty.
The Glenwood post., 1909-08-28

H. c. Jessup of Carbondale and for
mer county commissioner was in the
county seat Monday attending district
court rs a witness in the Brown vs.
Cooper water case.
The Glenwood post., 1909-08-28

W. r. Vance and wife were ~the
guests of Carl Hedrick and family this
week, They report everything prosper
Gus in the Grand Valley country whefe
they have their home.
The Glenwood post., 1909-08-28

Charles Young, formerly of Cardiff
and Glenwood as chemist for the C. T.
x ]. company, but now a leading dentist
of Lake Forest, H., has been visiting
old friends in this vicinity.
The Glenwood post., 1909-08-28

Mrs. Bernard Rice, formerly Miss
Richardson of this city, returned Sat
urday night from New York and is Wis
iting her parents, Mr.. and Mrs Rich
ardson of the Bank Block
The Glenwood post., 1909-08-28

John Sothman. spent last Saturday
and Sunday with his daughter, Miss
Katherine Hammerich in Salida where
she is recovering from an operation.
He announces that she will return to
her home in about ten days as she IS
getting along nicely.
The Glenwood post., 1909-08-28

Miss Isa Robbins is teaching the
Spring Valley school, having started
last Monday. She accepted the place
made vacant by the resignation of Miss
Edna Lee.
The Glenwood post., 1909-08-28

The Glenwood Eagles defeated the
Aspen Eagles on the latter grounds
last Sunday by SCORE of twelve to
four A return game is scheduled forr
this city tomorrow afternoon.
The Glenwood post., 1909-08-28

\ number of Pittsburg, Pa, capital
lists were in this city Monday in their
private car, "Sunbeam on their way
to Marble to look over the marble beds
and mill
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
0bOrO1eVdIna bIaznOSt.

Zanitljivo Sc danes spomnimo
dobe, ko so ljudje hodili oboroze-
hi cd pete do glave. da so Sc hra-
Mill pri napadu ali pa napadah
druge.
In kaj vidimo danes? Ne posa-
memo ampak cell narodi so oboro-
zeni maj modernejSim morilnim
orodjem. Nj ga skoraj naroda ma
svetu, Xxi ne bi potroSil pet ali Sc
veckrat toliko IA boine ladije. to-
pove in druge vojaSke neumnosti
kot "a neobrazbo. Morda bo ne
kega dne izbruhnila vojna. ali vsa-
kdo. Xxi trdi. da je kristian in Sc
bo vdelezil vojne. je navaden hi
navec
Danes Sc OgrOmna mnozica sma-
ira debelo laz IA cisto resnico, XII
Sc zrcali TEN: pripravliati Sc "a
voino. pomeni mir. To ie istotaka
laz. kot bi rekli: da pomirimo
kmecka fante IL dveh vasi go
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
LetO (VOl.) Nv.

avstrijske vojake krvavimi gla-
vami preko oceana.
AmerlSki drzavniki V to je po-
treba pravicne in modre Wade.
Odstraniti je treba grabeztvo, kri-
vlco, korupcijo, monopol, vlado
dolarJa; ameriSko liudstvo mora
vzivati enake gospodarske in poll
tlcne pravice in nj Sc nam treba
bait zunanjih sovraznikov.
RazlaStite notranje sovraznike
republike millionaire splosno
koriSt ameriSkega liudstva. cd
Stranite privaten naGin pridelo-
vanja, izdelovanja in razdelitve
in nj Sc treba bait, da bo ameriSko
repuhliko doletela usoda stare
GrSke in starega Rima.
CaVeant conSules.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
IL sTRANKE.

Dne Is. julia priredi socijali-
Sticna stranka IL Cook Countiia
izlet SO. Haven. Mich. Voznia
bo ma parniku in Sc bo placalo 81
cd osebc IN semint.ie Ia odraSGc-
ne otroke Sc plaza polovico vol-
ME. NaSi sodrugi dobe lahko IT,
ckete pri Frank Podlipcu. tai.
soc. kluba. 202 y. Curtis St, Chi
cago.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29

solah in zasebnih izobrazevalis6ih
bi lahko o ii stvari zapeli marsi-
ktero lepo pesen. lie majhen del
I'VE sirSa javnost preganjanju
profesorJev ma ameriSkih univer-
zah, ma kterih imajo odlocilno be-
sedO trustjani, tercialci in tercial-
Ike. ker je pri delavcih umom Sc
bolj vteleSnena fraza: Kterega
lem kruh, tistega pojem tudi pc
sen, kot je navadi pri rocnih de
lavcih. PrecejSno Stevilo uSluzben-
cev ma vseuceliSGih proStovolino
zataji Svoje prepriGanje. da tenn
hitreje avanziraio. in da Sc Jim
koSarica kruhom ne obesi viSje
Denarna in obcua farSka sila Y
ameriSki republiki poznate ravno
toliko Spas" Y tenn oziru, kot V
AvStriji ali kteri drugi monarhiji
ministerstvo "a bogoGastje in po-
duk.
IN KaJ naJ pa reeemO o hlapclh
javnega mnenja'', o kapitalistiG-
nih casnikarjih Ameriki.
Gorje pisarskemu hlapcu, Xxi
piSe "a slovenski, nemSki. ali an
gleSki kapitalisti6en list, Ge bi V
svojih clankih napisal svoje ideJe
in nazore. To bi bila veleizdaja in
tax urednik bi moral takoj tre-
buhom "a kruhOm to bi
bila kazen Ia MEGA. "Umri ma ce-
sti gladu. ker noceS pisati tako,
kot zaht"va lastnik lista. To je ma
cello vseh kapitalisticnih casnikov.
skoraj brez izjeme.
In med slovenskimi casniki V
Ameriki je edini casnik "Proleta-
rec, V kterem lahko pove vsakdo
svoje mnenje, ako je v splosno ko-
rlst, ker je "Proletarec" lastnina
zavednih delavcev in malih obrt-
nikov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
Il Perzije.

IL Carigrada Sc poroGa: Per
zijski poslanik je posredoval pri
turSki vladi, da bi odpoklicala
turSkc vojake. Xxi so zasedli neka-
tere kraje Perziji. Veliki weir
je odgovoril. da je le malo tur-
Skin vojakov Perziji. da varu-
jejo tnrSki konzulat Urmiii.
elm bo red. odidejo voiaki.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
Russia " Perziii.

"Globa' javlja. da namerava-
jo reakcionarci V Rusiji trajno o.
kupirati Perzijo. General Snar-
ski da je ze dobil nalogo V TEN
ZmiSlu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
Oglas.

Kdor izmed citateliev "Prole-
tarca" ina st. 81 let. 1908 Sc pro-
81, ce hi jo blagohtno poslai ma
upravniStvO Proletarca
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
% Kapitalisticni Gasniki sc jeze,

ker je gledaliscni podjetnik Ham
merstein. najel opicO "a $500 pla-
ce ma teden. Xxi velia "a naiinteli-
gentnejso med opicjo raso. TIA OPT
ca. oziroma ME lastnik dobiva
vecjo place kot marsikteri zname-
nit pevec ali umetnik. Letni do
hodki znasajo $4,000. To je svota,
$ ktero bi Sc prezivelo skoraj 166
delavskih druzin skozi emo leto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29

stilni, je najboljse, ce vsakemu
fantu stisnemo debelo gorjaGo V
roke. Pripravljanje "a vojno ne
pomeni mic druzega, kot. da bo
nastala vojna takoj, ko bodo "me-
rodajni in vodilni" krogi kapi-
talisticni drzavi prepricani, da
lahko porazijo drugo sovrazno'
drzavo.
Move brzoStrelne topove, havbi-
ce i'll ogromne bojne ladije oklop-
mace Sc vendar ne izdclujc "a
spas .. Nekega dine bo priSlo do
razpora med dvema vladama. sle-
dila bo vojna. ktero bodo kmalu
zapleteni tudi drugi takozvani
kulturni narodi. Ge Sc nepreneha
brezmiSelnimi oborozbami.
Ie danes Sc goji umetno napetost
med narodi: AngleSki premijSki
minister Asquith je Svojim go
vorom V nizji zbornici V kterem
je povdarjal, da bo Nemcija leta
1911 imela Il Oklopnjac, Anglia
pa le II, zaStraSil vso AngleSko.
40 je minister nehal govoriti in
dejal koncem govora, da potrebu-
je S15.000.0OO "a move oklopniace.
Sc nj nihce od opozicije upal vgo-
varjati in vsi poslanci so pobledeli
strahu. Tako Sc je glasila brzo-
javka.
THE London Globe" je pisal
"Tako dalec kot Sc spomnimo VI
zgodovini, Sc nj nikdar prvi lord
govoril tax senzacionelen in stra-
Silen nagovor.
AngleSka in Nemeija hoGeta
prekositi druga drugo V stevilu q
oklopnjacami. In to vprav doka-
zuje in osvetlikuje danaSnjo obo-
rOzevalno blaznost. Ko bodeti ODE
drzavi imeli enako in veliko Stew
10 oklopnjac, bi bilo bolje, ce bi
imele nObene.
Tudi ameriska republika Sc obo-
rozujc. Kakor vleGe ma AngleSkem
nemska nevarnost, tako strasi v
Ameriki rmena nevarnost.
Mi nevemo, zakaj bi Americani
potrebovali wee bojnih ladii. kot
Jill ir neizogibno potrebno "a OBJ
rambo obrezja, ce SO bojne ladijel
sploh potrebne. Ako Sc AmeriGani
ne bono vtikali zadeve drugih,
tujih narodov. Sc nam nj treba
bait vojne.
Rmeno casopisje vedno klice
Filipinski otoki so nevarno-
sti.''
Dobro! Mi pa trdimo. da two
RHO Filipinski otoki stalno nevar-
most, da so prava rakrana "a ame-
risko republiko. Ako bi prislo do
vojne med Ameriko in kakSno
drugo velesilo. naucili bi Sc. da ie |
ameriska republika zvrSila veliko
napako, ker je anektirala omenje-
ne otoke. Dokazalo hi Sc, da je ne
mogoce vzdrzavati tako mocno
mOrnarico. da hi branila in varo-
vala ameriSko obscene obrezje in!
zaeno cuvala in sGitila 10 tisoG
mill oddaljene otoke. Takrat Sc bo
Slava drzavnikov. ki So pri6eli I'M
perialno politiko amcriSki repu-
bliki cez noe zdrobila prazen
mic. Crtali bodo njih. imena V ime-
niku Slavnih in zaSluznih moz in
lih zapisali V koledar sramote.
kaj potrebuie ameriSka repu-
blika? Mar veliko mornarico ali
stalno armada? Ne in ne!
AmeriSka republika potrebuie
tako praviGno in modro vIado. da
b0 vsak otrok. zenska ali MOI. kl
zlvi pod zvezdnato zastavo. RADIO
voljno daroval svoje zivljenje "a
obrambO republike. Cresnicitev
take Wade hi dala republiki veGio
obrambno silo, kot pa vest, da jc
amcriSka rcpublika oborozava-
nlu prekosila druge narode ma
svetu. NaZnanite drugim narodom
In uresnicite. da V ameriSki repu-
bliki nj pedi Zemlje. ma ktero hi
lahko stopil tiran ali suzenj in
drupi narodi nam no bodo prozilil
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29

Hammersteinove opere Phila-
delphiJi, kteri bo nastopala "
opica, ne obiskujejo delavci am
pax tako zvana "boljsa druzba".
Ako to "boljSo druzbo" presodi-
mo po druzabnem delu - njih "a
bavah in veselicah, potem zaklju-
cejemo, da ia boljSa druzba nj mic
druzega kot creda navadnih opic.
Mi nismo priobcili te notice. ker
hodijo opice gledat opico, ampak
ker moramo ljudje-delavci delati
tezko in krvavo. da Sc opice V da-
naSnji Gloveski zabavaje blazira-
no med sebol.
- Ameriska republika ie zopet
dokazala, da ljubi kulturo - zgra-
dila je plavajoce morilno orodje
Ia umor ma debelo, bojno ladijo
Connecticut, Xxi stane malen-
kost $4.6O0.0O0.
To je zlocin militarizma. Ia to
svoto bi Sc lahko zgradilo 2300 do
stojnih delavskih his po $1,000. In
2900 revnih delavskih druzin bi
lahko dobilo $500 podpore.
Seve. stric Sam je civiliziran.
kultiviran in star gospod, XII po-
trebuje svoj denar "a morilno o.
rodje.
- Casniki porocajo, da bodo
ameriSki kapitalisti nalozili svoj
denar V Hankov SEE Chuen zelez-
nici ma Kitajskem.
Vedno Sc dandanes Sc pise o
krizi ameriski republiki, Sc ved-
no caka ma tisoce pridnih delav-
skin rok ma delo. Zakaj kriza nj
ze minola Ali mar ameriski kapi-
talisti nimajo denarjaY Ali Ame-
riki ne potrebujemo Sc mnogo ze-
leznic7
V Ameriski potrebujemo zelez-
NEE. kapitalisti imajo pa toliko
denarja. da finansirajo Sc inozem-
ske zeleznice.
V gospodarski krizi Sc ne izpla-
ca graditi zeleznic. to bi ne neslo
dobitka. Ia to pa ameriSki ka-
pitalisti grade ma kitajskem zelez-
nico denariem, IA kterega so "a
konitim potom ostrigli ameriSke
delavce. ker Jim bo kitaiska zelez-
Mica nosila profit.
kapitalisti so povsod enaki. Ne
poznajo domovine in idealov. Nth
ideal je in ostane profit.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
Med zvezdlmi

SvobodaSi Sc silno ieze ma mai
mlajSega vajenca V tiskarnf. kjer
Sc tiska "Proletarec", ker jih ie
pogruntal in svojim dovtipom
zadel V crno.
Tone Sojarja zelo skrbi, kako
bi bilo ma svetu, ce bi bill vsi liu-
die bogati. o TEN, pravi, bo raz-
pravljal bodoce "a. S."
Mi smo pa zelo radovedni, kako
bi bilO ma svetu, ce bi bill vsak de-
seti clovek tako prismuknjen, kot
je Solar.
Tonce uprasuje: "kdo bi pa po-
TEN sploh delal. ce bi bill vsi bo-
gati?" FL, TonGe, kako ST slabo
odprte glave. Ce hi bill vsi ljudie
bogati - kaj maj bi delali potem?
lno, "a "ofre' pa andohte" bi
dajali, pa h Bizmarku bi Sc pc
ljali
do "GlaS Naroda' New
Yorku en- zaveden delavec ne mo-
re imeti nobenih simpatii: am
pax kar Sc politicnega preprica
MIA tite, je treba priznati. da drzi
beSedo in da ie dosleden propa-
giranju "a republikance.
Vse drugace pa je pri potepen-
eth - "GlaS Svobode". Tam hi
bill radi vsesorte - navsezadnie
pa mic. Vsesorte Sc vrSi tam ma
mreG res V objemu velike nicle.
Taxi vsesortarji so pa navadno
tako rojeni. da dobe vsepovsod
vsesorte brce. VSesortarjem Sc to
Ska! ~
- Chicago Daily Socialist.
" Appeal to Reason. "New York
CALI i'll Sc nekai druzih listov so
re prinesli vest odloku soc.
stranke okrozja Cook glede "Glas
Svobode" kterem porocajo. da
list nj sociialistiGen. Brce Sc to-
rel repetirajo. - Pravl g
- Potepenci gobezdaio O toz-
bah. ki iih ie morala voditi S. \.
p. j.. neGejo pa povedati. kdo ie
zakrivil tozbe. Ali nj zakrivil toz-
be niih vredni kompanjon Nobu-
car. kterega sedaj zagovariajo in
perol
Komu Sc gre torej "a koristi s.
\. p. j., tistemu. Xxi nagaia in
oddajo blagaine, ali IL
slim. Xxi morajo sodnjiskim potom
zasledovati malopridnezeY
Potepenci pri &C. s" daieio
zavetje in potuho le tiStim. Xxi ho-
feio izkoristiti s. \. p. j. svoi
Drid Tako ie bilo-z Windisem in
Sc vec drugim. Potepencem ie to-
iko "a S. n. p. J. kot "a lanski
Snec.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
Chicago, ILL.,, %. iuniia (June), 1909.

bi mu ljudstvo zvizgalO. (Prav je
tako. Opomba najmlajsega va
jenca).
5 to brzojavko je pa zaeno do
slo porocilo, da Sc "a sprejem ru-
skin drzavnoborskih poslancev de-
lajo velikanske priprave. Kralj
jih bo sprejel V posebni avdijenci,
ministerski predsednik bo priredil
banket in clani angleSkega parla-
menta pa slavnosten zajuterk.
- Ma Francoskem SO ZaStavkali
konjSki hlapci, lli krmiio in Gisti-
10 konje za dirko. Hlapci zahte-
vajo 6 frankov dnevne place. pri-
poznanje unije. boliSe stanovanje.
boljSo hrano in da Sc prizna cd
govornost delodajalca sluGaiu
nezgodc.
Mas. delavce ta stavka srca
veseli, ker dokazuje. da troje V
danaSnji cloveSki druzbi nimaio
toliko delavne sile sebi. da hi
lahko brez tuje delavske pomoci
lahko uzivali sport. do kterega
imajo po njih miSlienju lie sami
pravico do NIGGA.
Trotje so trotie - cebelnia-
ku in cloveSki druzb. Cebelnjak
ne more obstati brez niih. Gloveska
druzba pa lahko zivi brez njih.
To dokazuje stavka konjskih HAP
cev ma Francoskem!
IL Parisa Sc poroca, da so pri-
Sli ma sled skandalu V francoski
pomorski vpravi. Cd leta 1899 pa
do danes je francoska drzava IL
dala 700 milijonov dolarjev "a
mornarico. Po katastroji ma bojni
ladiji "Jonia" so odpravili il ze-
leza vlite granate "a tezki kaliber.
Nlic temu SO pa to vrste granate
izdelavali Sc dive lett.
Nadalje so bojne ladije PA
trie", "epublique" in druge iste-
ga razreda oborozene topovi
model 1885 mesto topovi model
1902, kot Sc je ukazalo.
To dOkazuje, da GREET" po-
vsod cvete: republiki in monar-
hiji.
- L Ueskueba, evropejske Tur-
cije Sc poro6a. da je $4,000 Alban-
cev namlatilo Djavid paso. ker jih
Je hotel pregnati IL neke soteske.
Turk so zgubili II castnikov in
$50 MOI.
- L. Londona Sc poroca. da bo
mednarodno vojaStvo ostavilo
kreto in da bo mednarodno bro
dovje koncem julia pricelo stra-
ziti Otok, da Sc tam ziveGim Tur-
kom ne zgodi kaj zalega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
Stew. NO. "a.
ID bIizO in daIeC
: v Chicago pokajo bombe kot

..>eSs*:*:s*::.S@*e-c-c-.e@
" Chicago pokajo bombe kot
/ cas- ma Ruskem. V nedeljo
;er je potila bomba st. 81
pravila ie ogromno Skode, ki
eeni mad 100000 tolarjev.
Esjlepse pri TEN je pa to, da
icija mi yStanu" zalotiti BON
t.
Chicago Daily Socialist, ki
d dobre in zaneSljive wire pra-
I vaerajSni izdaji, da bo priSel
+ dan z velikim razkritjem, kite
bo razoGaralo vSo javnost. So
q s namre6. da imajo te dinami-
he opraviti kliko notrajne
sine uprave. V kteri je menda
radeta tudi policiia. Bono vi
Neka "gospa" Ema Kauf-
ID je V Flandreau. s. D., je umo-
svojo sluzkinjo. SodisGe jo je
b1nalo krivi in jo obsodilo ma
dolarjev globe.
lskSno sodbo hi izreklo sodiSce
! bi Sc zgodilo narobe, ako bi
ikinja umorila "gospo"?
pbsodba bi ne bila tako milost-
Spomnimo Sc le siromaka, Xxi
v Siraguzi, y. Y. ukradel par
kosi, "a kar je dobil dosmrtno
te v kapitalisticni drzavi zvrsi,
diva enoinisto nj enoinisto,
ie star in resnicen pregovor,
Sc v kapitalisticni drzavi dan
dnem uresnicuje.
Te dni je nek kapitalistieen
fnik pisal: L" Stojte! Nova ideja
ne bi bilo pametneje poobla-
b vista sodiSca. da bi smela IL,
Ovati zakone mesto dezelnih
prov. S TEN bi Sc prihanil cas- in
par. POnatis prepovedan." "
"a mas ia ideja nj nova. dokler
fimO V kapitaliSticni drzavi, v
tri delavci ne smejo geniti. In
| je kapitalisticen list svest svo-
hu nacelu. maj kar della propa-
|ndo TEN smislu. Stvarno ne bi
kli dandanes res nobene spre-
Rnbe, ako bi sodisca izdelovala
Zone mesto kapitalisticnih de-
|nozborskih politicariev.
Ali kan bi pa prisel smok, Xxi
|nes piSe "a republikane in de-
(rate9 Ma kant! Smok bi po-
Fsal denar, kterega dandanes
tasu volitev pobira z vsemi ro-
|mi cd Petra in Pavla.
+ L. IN. Y. volks-ztg." po-
fmamo, da ameriSka vlada malo
ME ne spostuje svobodo delav-
+ pogodbe V prekopni zoni ma
|nami.
n Colonu noce pristaniscna OBJ
y izrociti spanskemu parniku
trebne papirje. da bi lahko osta-
luko. Panamska zelezniska
nzba pa ne dovoli parniku vsi-
atI Sc oh njenih pomolih.
zakaj'
"a to ker .ie parnik ukrcal 25U
lavcev, XII so delali do sedaj pr
namskem prekopu in XII hocejo
Brazllijo, ker jih caka pri grad
zeleznice ugodnejsi in boljse
10. TEN $50 delavcem Sc hoce $
zabraniti izselitev.
her Je pred kratkem 500 evro-
shh delavcev odpotovalo V
azill]o IL panamske prekopne
ne, Je panamska vlada, Xxi je lie
NINA dekla Americanov. Xxi
Ade prekop, V naglici sprejela
son, XII otezkoGuje izseIitev v
azlliJo. Delavce Sc torej silo
lorzuJe V panamski prekopni
ni radi tega. da Sc izzema "a niz-
place njih delavno moe.
all Je to kai druzega kot navad-
IN COLA suznost? Ali je to mar
)DOdna 6elavc1,o nooodbap All
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29

- IL Londona Sc poroca, da ie
socialisticni poslanec James Kcir
Hardie ma protestnem delavskem
shodu V Durham dejal:
"Nad ruskim cariem Sc ma
Angleskem vse tako zgraza. da Sc
ne bo upal stopiti ma suho AngIi-
j. Ako hi javno nastopil ma ulici,
y Duma nompni dr;avni zb0r.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29

Ali so delavci, XII delajo z
pom mani odvisni cd kapitali-
H v ameriSki republiki kot de-
Ec', ki delaio rokami?
kai SCI
|oceliscni profesorji, ucitelji ma
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
= Okrvavljena ever ma rusken


prestolu. je tie dni imela pogum
prisotstvovati odkritju spomenika
Alexandra III Poleg navadnih
varstvenih. zastraznih. obrambnih
in previdnih odredb - hisne pre-
iSkave. aretacije. koncentraciia
vseh tajnih pOlicajev ma dolOce-
mem mestu - So "a varStvo "svete
oSebe' batjuSke nastopile Sc tie lie
cete: 6 oddelkov vojniSke policije.
! eskadron oroznikov ma konju. IS
okrajnih predstojnikov, 81 okraj-
nih paznikov. 15S policaiskih ko-
misarjev in 500 policajev.
kako Sc je neki batjuska pocu-
til sredi teh zivijo klicujoGih po-
licajev. vohuvov in spijOnov9l
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
SvetOven pregled.

- IL Berolina Sc poro6a, da
angleske kapitaliste silno jezi, ke1
Jim Nemci V severozapadni Afri.
ki seve nemSki kapitalsti - de-
lajo teliko konkurenco svojimi
diamantnimi rudokopi.
Seveda. mas zavedne delavce ne
briga mnogo ia prepir, ker vemo
da lie divjaki. blazirani liudje in
gizdavi neumnezi nosiio diamante
ma svojem telesu odprto ma ogled
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
L Londona Sc noroGa. da

- LIZ Londona Sc pOroca, da bo
mednarodno vojaStvo ostavilo
kreto in da bo mednarodno bro
dovje koncem Julia pricelo stra-
ziti Otok, da Sc tam ziveGim Tur-
kom ne zgodi kaj zalega.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-29
= Farizeji, pismarji in pismo-

- Farizeji, pismarji in pismo-
uh hocejo uniciti profesorja Fo.
sterja cikaSke universe, ker je
objavil knjigo: Ucinek we're ma
cloveka V boju "a obstanek.
Zbor baptiskovskega veroizpo-
vedanja GA je slovesno proklel,
izobcil ga je IL cerkvene obGine S
40 proti desetimi glasovi.
Bitka ma zboru proti Fosteru je
bila vroca. Xxi ne verjame sv
Trojico in svetopisemske cudeze.
Po koncani bitki so deiali
pismouki, farizeji. pismarji in du,
hovniki, da ne mirujejo, dokler ne
dosezejo. da Foster zgubi tudi
sluzbo ma univerzi, kjer uci zgodo-
vinsko teOlogijo. In FOSTER No,
Foster ie rekel: Ne bojim Sc vas,
resnica je ma moji strani.
Mnogo sc piSe dandanes o inkvi-
ziciii, grmadah it'd. srednjem
veku.
BlaznOst!
Pismouki, farrell. pismarji in
duhovniki. kteri smatrajo vero "a
navaden "kSeft" in "a bozio ra-
zodetje. ktero je mogoce dokazati
znanstveno $ kazuistiko ljudem,
ktere Sc lie pamet morda sreca ma
smrtni postelji ali pa nikdar, hi Sc
kaj druzega pripravili IA liudi IL
svoje srede kot grmade in nate
zalnco, ki ne veriamejo trgov-
sko in versko brozgo. Da je to
resnica, dokazuje slucai Foster.