Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-08-10
JUNGLE
Copyright. 1905, 1900, by Upton sinclair.
tNadalJevauje J

Aidr.Ja pa j OumaJala z glavO. IL MO In lie vSe rec lie rekla /
nikdo lie ne DO maral v sluzbo. Svoje preteklosi vendar n more
prikrvati. Poskusilo SO pred MO re druge, IA vse zaman. Ma thsoee
ga" je pristavia Marija, "nisem wee "a nobeno rabo. nimam no
benega upanja wee, kaji zavzivam vendar mOrfj. Kaj hos tOrej Z
mano?'
al g" ne mores Opustiti'' zaklce Jurgis.
'Ne," odvrne ona, "vedno bis ga spet jemala. Kaj hasne, da bi
&c ran tega vznemlrJalY Brzkone ostanem tn, dokler ne umrjem. To
je vse, "a kar sem Sc dobra"
Wee kot tega Jurgs nj mogel sprayiti IL ME; vsak nadaljni po-
skws je bill brez uspeha. 10 il je rekel, da Elzbieti ne bo wee dovon,
da hi prejemala denar cd ME. je odvrnha malomarno: "POtem ga
zapravim tn, - that's all. Oi so il zre .tesko, zmuGenO, in obraz j
je bl rudec in zabruhel; spoznal je. da jo dolgocasi, in da zdi da hi
odsel. In koneno Sc je pOsovil ra1o6aran in otozen.
Ubogi Jurgis nj bill pray sreGen med svori. Elzbieta lie zlaj
vedno bolehala. in otroci so bill dvji in neotesani ter vsed veinega
po1 5eHpai po mestuz re vi pOkyarjeni Vkjub temu pa je ostal pri
rodD'n!' kr ga Je spominjala nekdajne sreee; in ce nj So kaj pc yo-
III, je iskal in gotovo naSel uteho V sociaistienem gibanju. Odkar
ga Je otegnila sabo ia velikanska povodenj. so Sc mu stvari, Xxi so
npolnlev"le pOprej vse njegovo zvljenje, zdele sedaj brezpomembne
in mani vazne. Njegoyo zanimanje Sc je obracalo sedaj drugam, -
v kralJestvo idealov. Zunajna stran njegOvega zvljenja $ je kaza-
la dokaj priprosta in nezanimiva; bill je lie hotelski vratar in namera-
val tudi Ostati, kr je pri TEN lahko zvel. Toda bogato. imenitno
je bio Sc toliko u6iti, toiko razmSjati! -
Nikdar V svojem zivljenju nj pozabl Jurgs omega de pred vo-
Gtvami, ko je prSlo telefOnsko pOrocilo cd nekega H. Adamsovega
prlJatella' da MAJ pride ma Poset in vzame sabo Jurgisa. ker Sc dotdni
Povablo je doslo cd nekega moza V Chicago I imenom Fisher, mi
Ejonarja, Xxi Sc JIG navelical svojega puSGavniSkega zvljenia in Sc ma
SELL V najrevnejSem mestnem okraju, kjer 81 je kupi malo hisco. X
stranki sicer nj prIpadal, a simpahziral je Z MO in bill isega mislje-
MIA. Povabil je k sbi V gote izdajatelia neke velike revive nj who
du' kl besnl proh soelJalzmu, pa oclvldno ne We, "a kaj Sc pr vsem
tenn gibanju pravzaprav gre Mlijonar je predagal, da bi Adams
privedel sabo Jurgisa, in maj hi Sc potem debatiralO 60 hrani reve-
zev' "a katero uPraSanje 81 je urednik posebno zanimal. Young Fl
sherjeva domacija je obTaa IL malaga dvonadstropnega poslopja, III
danega IL opeke. Cd zunaj umazana in preperela hisa je bia znotraj
okusno In cedno opremiJena. ' sob le stala velka omara z razni-
mi knjgami nabha, in M stenah 20 visele stevilne slike, ma katerih
u ''N'N'I mNtnNd IuWUd >NtlHpIdI Noe Jt Dmd nlLd III teLcNDl, Ill
V odprti peel je gorel vehk PAM. Razgovarjao Sc je V soi osem
ljudij. ko ie vstopl Adams 5 svoim priateljem, in Jurgis :je z zacu-
denem Opazi. da Sc nahaiajo med MIN. tudi tm dame. Sc nikdar po-
pref nj govorl z damami IL boTih krogov, in priSel je sedai V veiko
zadrego. Obstal je med durmi. drzet leseno klobuk V rokah, In ma
pravil globok poklon pred vsako osebo, katerej je bill predstavjen;
ko Sc ga je povablo ,da zavzame prostor, Sc je stinl V teman kot ter
se plaSno vmdel ma rob stola in 81 2 rokavom brisal POI $ celia. Pri-
GujoGnost teh nepoznanih, imenitnih ljudii ga je zmedla popolnoma.
&c bi lie ne pricakovali cd MEGA, da hi govoril Navzoci so bill: gospo-
dar, Sc mlad elovek V fraku in z bdo kravato. velike in income po-
fave, - in urednik, bledolGen MOI, z imenom Maynard, nadaGe
slabotna mlada sOproga prvega in neka starejsa DANA, vOditelica O.
ttroSkega vrteca, potem mlad dijak in krasna mlada gospodiina z
nrazitim, resnm obrazom. Spregovorila je lie enkrat ali dvabrat, do
ker je bill Jurgs tam, YES ostali cas- pa je sedela pi mz sredi sobe
in 81 glavo zamiSjeno z roko pOdpiralo. NavZoca sta ba nadaje Sc
diva gospoda, Xxi Jill je mladi Fisher Jurgisu predstavil "a Nh. Lucasa
in DIR. Schliemanna. SliSal J. da sta nagovarjaa Mr.. Adamsa 5 $50
drug, in tako je Jurgis vede, da sta socijalista.
Lucas je bill majhen, pohleven covek, cegar zunajnost je spomi-
nJala Ia duhovnika. In res je bill preje potujoc pridigar, pctem pa
postal prorok in oznanjal nov evangeii. Potoval G pc vsei dezei n
Hvel enako nekdaJnim apoStolom cd gostolJubnostl in prldigal ma &C.
stah, akO nj mogel dobiti dvorane. Oni drugi pa G z urednikom raw
no nekaj pretresoval, ko sta Adams in Jurgis vstopla in ju V debati
prekhnia, a ma gospodarjev predog sta set nadaljevaa. Jurgis je
kar onemel, V trdnem prepricanju, da je DIR. Schliemann gotovO eden
najcudnejSih ljudij, Xxi je kdaj ma svetu Ivel.
Nicholas Schliemann je bill Sved. velike in suhe posave. incl je
kocinastc roke in srSasto rmeno brado. DovrSil je V domovini vBe
sole in postal professor modroslovja. dokler nj spoznal, - kakor je pO-
vedal -, da je ma najboiSem potu, da proda svoj znaGaj in svojo
delavno moe. Da Sc pred TEN obvaruje. izselil Sc je V Ameriko: tn je
Avel v Chicago V mestnem okraju naJvecJe bede, V mali podstreSni 10
blL, in e Z vso vnemo ukvarjal 5 svojimi naGrti. Studral je sesta-
vo zivl; vedel je natanGnO, koiko proteina in oglHkovega hidrata po-
trebuJe nJegovo teo, III uraVnal 81 Je tako, Ola "a svoJo hrano nj TIDAL
ma dan wee kot IL centOv, ne da i mu bio treba gladOvat. S prvim
Julien, ko 81 se zaGee pocinice, je vsako leo otavil Chicago, pes in
znoj ma kmetjah I pomagal pi zetvi, zasluzl ma dan diva in pol
jcm V zepu, pribizno 125 dolarjev, to je natanGno tolkO, koikor je
rabbi "a Ve leto. To je bla naEkrajnejsa meja lOveSke neoivisno-
stL. ki 10 more clOvek doseci pod kapitalizmOm" Ozenl Sc ne DO
nikdar, - je izjavil; kajti nobenemu pametnemu GlOveku ne DO priSo
ma msel, da hi Sc zaljubil pred splosno svetovno revolucijo.
Sedel je zdaj V veikem naslonjacu in noge prekrizal: pomaknl
le glavo nazaJ V senco, ola so Sc yldele Same nJegove zarece oG, II ka-
terih je gorel mex cuden notranji plamen. Govoril je priprosto a cd
locno, kakor bl razlagal svoJm poslusalcem kako nezpodbtno znan-
stveno resnlco IL racunstva; toa taksnl nasVetL kakorsne le stavll
sedaj, bi sprawl navadnim ljudem lase pokonci. In ako hi poslusalec
zatrjeval, da kj takega nj V stanu razumeti, bi mu oni poskusal z no
vimi, Sc cudnejsimi idejami stvar pojasniti. Jurgs je primerjal DR..
Schllemanna z vlharJem ali pOtreSom. m vendar mai Sc lie Zdeo Sc ia