Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-02

0 'Aa,t' fhaa,6hNCf IA
Sc je zbrala ma obsirnem vrtu, ma
tlacena kakor slaniki V sodu, da
pozdravi goste zbora in da pokaze
sprico S javnosti, kaj mislijo
delavci o narodnih pravicah, pa
o na~rodnjaskih h~ujskarijah. To
nj bilo ljudstvo Xxi bi automatic
no ploskalo, ker ploskajo drugi,
in slepo odobravalo, kar sliSi.
Desetletja 1--WE smihovski delavci
V najostrejSih politicnih in gospo-
darskih bojih, vzorno so organi-
%zirani, Ia njihovo izobrazbo bi Jill
pa vso malomeScanstvo lahko "a
vidalo. In Ia ogromna, zavedna
mnozica, katere razum stoji viso-
ko mad temperamentom, .je ma
vduSeno aplavdirala vsaki besedi
delavske Sloge, mednarodne soil
darnosti in brezpogojne samostal-
nosti socialne d~emokracije.
Pc volitvi predSedniStva je 60
voril porocevalec, poslanec sodrug
N6mec. NaSa burzoaZija mas ne
prenehoma poSilja k GeSkim so
drugom. uGit Sc narodnoSti. Ce
hi gotovo nikoli wee ne Storila tega
zakaj ko je poSvetil nemSkim So
WINSTON. Xxi uganjajo Svoje bar
barSkc burke pc Nizjem Avstrij-
Skem in Pc Severnem CeSkem, jo
je tudi ceSkim SoviniStom tako "a
soil .kakor z~aSluzijo. In najbol.j
demonStrativen je bill aplavz, ko
je dejal: ''CeSki dclavci vidimo,
ia Sc lahko mnogo bolje opiramo
ma svoje nemSke. poljske, itali-
janske, ~slovenske, hrvatske, ruske
Sodruge. nego ma svoje cesko ma
rodnjaSko mescanstvo." KonGal
je svoj govor : sledecimi stavki:
"SOlidarno Z mimi vodimo veliki
boz "a narodno in drzavljansko
enakopravnost in "a Eulturni ma
predek. Ia boz re pokazuje svoje
posledice, Xxi SO nam dokaz, da
dosezemo samo pc tel poti, pod
rdeco zaStavo socialne %demokraci-
lie. zmago kot delavci, kot {
kot ljudje!' Po teh beSedah .ie
zOpet zagrmelo pc vrtu. Ola nj mo-
gel nihce dvomiti: tako kakor je
%govornik, tako cuti in miSli ceSko
delavStvo.
Potem je govoril sodrug Etbin
k~ristan. Xxi je posebno naglaSal,
da je praviGna resitev narodnega
~vpraSanja nemogoca brez socializ-
ma, ker je gospodarska neenakost
temelj vsakega za~tiranja. Narod-
nostni problem je v~praSanje vseh
narodov, torej Sc more samo skup-
no reSiti, ne pa vboju vseh 4 vse-
mi. In pravicno reSiti Sc da lie te-
daj, ce so vsi deli naroda enako-
pravni. V sedanji druzbi tudi V
narodnem oziru MISC interest de-
lavstva enaki intereSom burzoa-
zije. Ia Sc bojuje "a nadvlado,
delavstvo pa "a pravico. Dokler
imamo pred ocmi svetli cilj socia-
LIMA, ne moreno zgreSiti poti. -
Mnogokrat Je glasen aplavz po-
segel V govornikove besede, a ko
je koncal. .je f~reneticno odobrava-
ME potrdilo, da nj med tenn be-
sedami in delavskimi cuti razlike.
In Sc mnogokrat Sc je ponovilo
viharno odobravanje. Govoril .ie
Ia nemSko-avstrijsko stranko So
drug Beer, "a bolgarsko socialno
demokraci.jo sodrug Kirkov, "a
slovaske sodruge ma Ogrskem
sodrug Vrhovsky. IA nemSke So
druge ma CeSkem sodrug Seliger,
potem je incl sodrug DIR. Soukup
zakljucno besedo. Vsak .je govoril
pc svoje, a kakor nevidna rdeGa
nit je Sla skozi vse govore velika
ideja mednarodne solidarnosti de-
lavstva. Bila je velicastna mani
~festacija, kakrSne je zmozna samo
socialna demokracija, manifesto
ella, XII Sc ne ola vprizoriti z rezij-
sko rutino, temveG lie ma podlagi
mogoGne zavesti solidarnosti, lie
tam, kjer zivi nesmrtno zivljen.je
cut nepremagljive mednarodne
delavske vzajemnosti.
Druga TAXA manifestacija .je BIZ
la V sredo popoldne ma Kladnem.
Tam. kier Strli stoinStn Yisokih