Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-07-13
Augieskf spisal Upton
Sinclair. z avtorjevim
dovoljenjem prevaja
Ivan kaker. .: ::
NadaljevauJe.)
Copyright, 1905, 1905, by Upton sinciair.'

"A morebiti je Mandzuija Vasim Deem predaleG, poidite
z nan v Chicago! Tu v TEN svetovnem mestu lie nocoisno noe "a
prth v necisth hiSah deset thoc deklc, XII Jill sill glad, da prodaia-
10 sv01o aelS. In nm mi to yemO, in izbijamo IL tega Sc neslane salel
IN u nesrecna brJa nospo poteze VaSih mater, lahko so Vase Sc
sire, Vase heerel Dete, Xxi ste ga danes veGer pustili donna in Xxi bo
vas ]utrl zJutraJ Pozdravilo S smejocimi ocmi, DO morda docakalo
$50 x d Il ponoei Je v Chicago deset tsoc MOI brez strehe,
lacnih in raztrganih, voljnih "a delO, prosecih "a delo, a vendar
s.raae1o IN trepeee3o pred grozotami bhznje zine. StohsoG otrok,
prEljenih, da 81 sami sluzjo svoj kruh, je ogoljufanih "a svoio
mladost, "a sreeo in veseje mladih let. stOtiso6 mater, XII live v
ave svoje male. Ma tsoSe starekov je sunienih stran. brez vsake
Pomoc' IN brez sredstev, eakajoGih ma smrt kot odresenika il muk.
Iu je million ljudij - moskih, zensk in otrok -, XII ieeiio pod lar
MON mezdnega suzenjstva, XII Sc neprenehoma dan ma dan teden
"a tednom, mesec 2 mescem, leto "a letom truSiiio in vhad.io 10 IL
Ola toliko zasluzijo, kar Jim i "a zivljenje neobhodno potrebno. =
otrocl "usmlJenega" boga, Xxi SO prokleti do konca svojih di v
enoIenost zivjenja, polnega krizev in tezav, lakote in bede, vroei-
ne IN mrazu, nesnage in bOlemi, nevednostl, pijan6evanja in pre-
greh! In obrnimo sedaj to straSno sliko, XII Sc il pravi zivljenie
in katero mogocniki in nUh privrzenci hvalijo kot pametno in pra-
vicno druzabno uredbo' = in Oglejmo 81 jo z druge strani! Tu
jim Je tlsoe, m0rda deset tisoe.- Xxi so gospOdarji th suznjev, Xxi
spravlJaJo plaeio "a trud drugh. To, $ cemur zvijo, ne zasluzjo
famL Nit ne uprasajo, cd KIDD prihaja. Pripade Jim samo cd sebe.
Edna skrb jim je, da zapravljajo denar. zvijo V palaaah, valiajo
se V hasladnostlh IN razkosJu, kakorsnega jerk ne more opisati. Sto-
take razmetaJo "a par Gevliev, IA zepne robce, "a podveze miliiona
potroslJo "a konje, automobile in ladije, "a palace in slavnosti. "a
mae Nahtne kamne' S katefimi kineajo svOjo necimernost. Zivlje-
NE Jm obstoJi lie V nepretrganem tekmovanju, kdo bo boil bruta-
len IN orezobzren V uncevanju korstnih in potrebnih stvarij, V ira
tenJu della in zivljenja svojih bliznjih, srag in sofia in kvi clovestva.
Use Ie nJh Iastnina, ve Sc staka k MIN; natanGno tako. kakor Sc
kar samo cd sebe ve bogastvo sveta V Nth zpe. Kmetovalec obde.
lnle zemljo, tkaec sedi "a svojo statvo, genij izumlja, modri vodi
malosteviInih Iiudii. VISA osoda Sloyesko dru5be i % 81 nih SUE ae"
Use delo sveta je odvisno cd njh. in enako pozresnim volkovom DO
goltneJo ve. Delavna sla vsega 6loveStva sluzi nepreklicno in wee
no MIN V prd. SuGite in obraGahe. kakor hoGete =: Glovestvo zvi
in umira "a njel'Nimajo V last lie della cloveske druzbe kupili so 81
tdi Waldo, in povsod uporablajo oropano in prhleparjeno moe, da
napravlJaJo sruge Sc boil Stroke in prekope Sc bMj globoke. pc ka-
terih $ e steka reka dobGka MIN. V marco je. = In vi, delavci! Vi
naJ bl bill roJeni lie V ia namen. da Jim sluzte kot tovorna zival. da
vedno mislte lie ma trpjenje prihodniega dneF Jei kdo tn med Va
mi, Xxi hi verjel, da SINE to vedno trajati' Jeli danes ma TEN shodu
kdo, Xxi hi bill tako trdovraten in zakrknjen. da hi vstal in rekel:
Da, JAZZ verujem, da ie bio vedno tako in da tako tudi ostane do
konca DIM; sadove della smejo vedno in povsod uzivati lie lenuhi in
zajedaci Xxi o poklieani, ia zapravljajq delavske znlie V syoii pre-
sernosti in veseljacenju ter Jill razmetaio V nepotrebne namene? Da
bi delo eloveStva ne pripadalo tudi eloveStvu in st n e uporabljalo V
oocekOrShe meme Da b Sc he ureJalo in vOdlo pc wolff vecine,
po wolff splosnOsti? &c pa ne SINE vedno tako ostati. kakor ie
sedaJ, katera sa pa je, ki DO tie move zahteve uveljavla? Bodoli
morda we'll to V roke Vast gospodarii9 NiSiteli. da bodo ii kedai
naplsah In podpsah oprostini list "a Vase svobodo? Mar bodo Vasi
tlaGtelji bmsii me6 "a Vase ~osvoboditev. vodii vojsko "a Va. DO
dbl cHe V boi "a Vas? Bodoli dali svoie bogastyo da zdaio sole
svet o VaSem napredOvanju, in vOdii poltiGne stranke? - Ali ne
morete vendar uvideti, da ie ia naloga VaSa naivazneisa in nasve-
teJsa naloga, Xxi Yam je kedaj pripadala? Ali ne morcte razumeti. da.
kadar pride enkrat do preobrata, Sc bo to zgodlo lie pod naihuisim
uporom cd strani bogatih in vladaioeih. med psovaniem. sovrastvom
IN preganJanJem. pod Sbami in V ieciP Nastaviti boSc moral svoia
COLA prsa udarcem besnosi Vasih zahralcev, prsilieni k temu 10
strogem In brdkem nauku slepe, neizprosne potrebe. po mukapol-
kega CLASH Zmaga Sc DO izvOievala Z denarjem, Xxi 20 ga prstradaG
revez. - Z izkuSnjami, XII so ukradene spanju in poaitku. - z ideja-
mL XII % sc razvne v senci visic.
'To DO gibanje. Xxi Sc ie porajalo V nizavah. bGeee in prezira-
no, rodlo se preganjano V maS6evalnosti in sovraStvu. Toda XII.
calo bo Vas delavce. Vas mezdne suznie. z zapoveduioGim glasom.
kateremu ne morete ubezati kierkoli Sc tudi nahaiate, Z glasom
Vseh krlvic, Xxi so Sc Yam storle, z gasom vseh VaSih eel. - 2
glasom Vase dolznosti in vasih made, z glasom ubogih zahtevaio-
ch, da bod komc bede, - Z glasom zatiranih oznanjalo DO konec
shhernega izkoriscanja, - z glasom moci okovane z obupnimi ma
KEEP z radostJo IN pognmom' rolene V brezdanjem grobu strah1 in
razdvoJenosti! Gas della BIO Zadonel, prezran. psovan. in vendar
svoJe mocl Sc nezavedaJoc! SEM upora pozene delavca kviSku. made
ia Sc bori V MEM z boiazniio, - in nenadoma plane pokonci. in il
prs Sc mu izvije kirk. slisen V najoddaljenejsi konee sveta! In po bill
skoVo Sc uresnlcJo SAME! Zacne sc gibati, plane kviSku, in verge
leze la tleh zdroblene, okovi odpadejo. vzpne Sc visoko kot CORA
in skoci kakor orjak ma noge in razkrici svojo osvoboditey V svet v
nepopisni radostil"---
tn z razprtlmi rokami, in zdelo Sc je, da ga zanos in sia navdahnie-
MIA dviga kysku.
MnoIca ie poskocia svoUh sedezev tuIec in mozje so stskai
pesti V preveliki navdusenosti. In Jurgs je stall med mimi krcal ie
IL vsega gra, krical, kr svojim razburkanim obcutkom nj vedel da-