Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-08
TOLSTOJ IN VOJNA.

ri ga bio dosedaj genija, Xxi bi s
tako silo zastopal idejo ljubezni
do bliznjega III torej obsojal voj-
Sko in vojno nego Tolstoj. Sam
bivSi castnik .junak liza oblega-
MIA Sebastopola, je postal odlocen
sovraznik vsakega vojnega della.
NajkrasnejSe umetniSke slike
boja in vojne, kolikor nam .jih je
dosedaj dalo slovstvo, so one izpod
Tolstojevega peresa. DaSi clovek
re IL teh silk izgublja oni fanta-
sticni pojem o boju in vojni. Xxi Sc
umetelno vzgaja V Soil in cerkvi.
dasi citatelju Tolstojevih silk po-
staja boj oduren in necloveSki, je
prispel naStop Tolstoja prot boiu
in klanju ljudi med seboj do
viSka, ko Sc je TolStoj povspel ma
vrhunec Svoje slave. V vec svojih
spisih je DIAL Tolstoi duSka svoie-
mu ogorcenju proti izpreminja-
nju drzav Y boine sile in morda
mixer nj govoril tako resnicno in
rezko, kakor Y odgovoru ma "'pis-
mo ruskega felveblja". Ma Tolsto-
ia Sc obraGajo ceSto polni zaupa-
MIA priprOSti ljudie V Svoiih dvo-
mih in duSnih bojih in Tolstoj
vsikdar odgovaria, kjer SLUT e
no vpraSanje. In tako je odgovo-
ril ruskemu felbveblju:
Vi Sc Gudite temu, da vojake IL
&c. da Sc smeio liudje ubijati V
gotovih sluGajih III ma vojni, do
elm sv. pismu, katero priznavajo
tudi oni, Xxi tako uce, nj naiti nj
cesar podobnega. VpraSate: "All
je to prevara, cemu Sc ia prevara
vrSi?' Da, to je prevara, cemu Sc
Ia prcvara vrSiP" Da, to ie preva-
IA, s%torjena ma korist onih, Xxi so
n%avajeni ziveti oh znoju in krvi
drugih liudi in Xxi so s TEN eileen
izprevrgli ucenje Kristovo, dano
ljudem V blagor, sedaj pa V svoii
izvrSeni obliki tvori glavni izvir
vse ljudske bede. In to odtod.
Vlada in vse one oSebe viSjih sta
nov, ki Sc n~aslanjajo ma Waldo in
live cd tujega truda. morajo imeti
sredstva IA vladanje mad delav-
MIN ljudstvom in sredstvo "a to
Je vojska. Bramba pred vnanjimi
vragi je samo izgovor. Nemska
vlada plaSi svoj narod z Rusijo in
Francijo, Francija plaSi z Nemci,
ruska vlada plaSi svoj narod $
Francozi in Nemci in tako 20
vrsti $ Wade. In ne Nemci. ne
Rusi, ne Francozi sami nikakor ne
zele vojevati Sc s soSedi in dru.
gimi narodi, marveG zele ziveti Z
mimi v miru in Sc boje vojne boil
nego vsega ma svetu. Wade in
vlsU, prazni stanovi delavnega
ljudstva. postopajo kakor cigan,
XII "a voglom svojega konja nabica
in Sc potem pred kupci pritvarja,
kakor da bi ga ne mogel udrzati.
Vlada nascuva svoj narod in dru-
ge Wade. a potem Sc pritvarja. da
zaradi blagra in obrambe svoje-
ga naroda ne more drugega, nego
napovedati vojno. XII zopet posta-
ia koristna g%eneralom, o~ficirjem,
uradnikOm, trgovcem in sploh bo-
gatim razredom. V bistvu ie voina
lie neizbezni posledek obstoja vol
ske, vojske pa so potrebne VIA
dam samo radi vladanja mad last
MIN delavnim ljudstvom.
In to je prestopno! In najbuj-
Sc ma TEN je to, da Wade V svrho.
da bi Uncle razumen razlog "a
svojo oblast mad lj%udstvom. izpo-
vedujejo ono najviSie liudem
znano religiozno ucenje. to je
krScanstvo in V tenn ucenju, vega
JaJo lastne podanike. To uGenje lie
V bitStvu protivno ne lie boju. mar
wee vsakemu nasilju, zaradi tega
so morale Wade, da hi Sc dale
vladale mad ljudstvom in da bi Sc
poleg tega STEELE "a krsGanske, IL
prevreci krscanstvo in skriti ME
ga istinito zmizel pred liudstvom
in ga takO oropati blagra, XII ga
Jim je prinesel Kristus.
Ia pretvara krSGanstva Sc ie
napravila re davno, Sc pri cariuI