Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-06-08

49, ''aSa 1aoNl W
lJenJa z alkoholom. IL tega vidi-
mo, da alkohol povzroGi smrt, ako
Sc ga velika mnozina zavzije. Ali
tudi tedaj, ako lie ~povzroGi smrt,
Skodi vedno telesu. Vidimo to tu-
di pri drugih strupih n. pr. pri
arseniku, da ne povzroGijo takoj
smrt, ako Sc Jill zavziva V mani
Sin mnOzinah. Alkohol Sc lahko
pristeva torei brez vSakih pomi-
slekOv med strupe: alkohol ina
vse %lastnosti strupov, zamore po-
vzroclti daljsO ali krajSo bolezen
In zamore nazadnje p%ovzroGiti hi
tro all p0caSi Smrt. 5 primerni-
mi poskuSi spoznamo lahko neko-
llko najbolj znamenitih lastnosti
alkohola in Jill %primeriamo z last
nostmi vOde. PoSkuS 8. Beljak
Svezega kOkosjega jajca denimo
V Stiri skledice. V prvo prilijmo
nekoliko duSikove kisline: beliak
Sc skrci; Y drugo prilijmo kar-
bolovo kislino: beljak Sc ravno
tako skrci; V tretjo prilijmo ne
koliko alkohola: uGinek ie ravno
lstl kakor pri obeh pre.iSnih stru-
pin. Prilijemo V Cetrto nekoliko
Node. tako Sc beljak ne zmanjSa
ampak pOStane vedno veGji. Vsak
otrok We, da Sc Sladkor V ustih
raStopi. Ako denemo pa V alko-
hol kOScek s%ladkorija. lei tan
lahko cello leto, pa Sc nebo ratio
pill. Alkohol izSeSa voGo liz snow.
$ katerimi pride V dotiko. in jih
naredi vsled tega bolt trde. Po-
Skus 1. Y dive Skledice naliimo ri
cinovo Ollie. V prvo denimo cisti
alkohol: Ollie Sc razpusti. V dru-
go prilijmo vode. vidimo, da osta-
ne Ollie skupaj in je oddeljeno cd
vode. Il tega razvidimo, da raz-
pusti alkohol tudi Ollie, -katero Sc
ne razpusti V vodi. TIE lastnosti
alkohola 81 moreno zapomniti, da
bodemO pozneje lazje opazovali
nJegove uGinke ma eloveSko telo.
Vioeli smo torej, da imajo opoj-
ne place alkohol in da ie alkohoi
strup.
III. Cpliv alkohola ia krvni tok.
V naSem telesu Sc nahaia kri V ia
kozyanih krvnih ceveh, katere la
hko p%rimerjamo cevem IL tenke-
ga gumija. SrediSGe. IL katerega
Sc razliva kri pc celem telesu. je
Srce. Mislite 81 reko, Xxi teGe sko-
ii mesto. Ljudje IL dezele priha-
jajo ma svojih Golnih V mesto in
prinasajo $ seboj jestvine, a IL
mestnih his zlivajo ljudje V reko
umazano vodo in meGejo V MO
razlicne odpadke, katere odnaSa
reka. Ma ia nacin prinaSa reka
V mesto pOtrebne stvari in odna-
sa nepotrebne in skodljive snovi.
Tok krvi V cloveSkem telesu ie
podoben taxi reki. S TEN, da pri-
haJa kri V pOsamezne dele Glove
skega t%elesa, V glavo. V noge it'd,
prinasa S seboj potrebno hrano in
pri odtekanju odvaia nepotrebne
snovir Ako opazujemo kapljico
krvi pod povecevalnim steklom,
vidimo, da obstoji kri IL krvne te-
kocine in IL krvnih %telesc. Tia kr-
vna telesca so zopet dvojna: ride
ca in bella, rdecih je pa wee kakor
belih. krvna telesca so tako mai
hna, da Jill je V kapljici, Xxi visi
ma koncu lyle, priblizno million.
kakSen pomen imajo rdeca teles-
ca? Clovesko telo potrebu.je hra-
nilnih snovi, katere mu dovaza
kri pri cemur ina zelo vazno vlo-
go hrana. Da V peel gori. ne zado-
stuje samo les, Oglje it'd. ampak .ie
potreba tudi svezega zraka. Ako
zapremo pri peel VISA vrata, ne
morejo drva gOreti, kajti da o.
GEM gori, je potreba kisika, XII Sc
nahaja V svezem zraku. CloveSko
telo potrebuje k onemu procesu
"%gorenja" V zelodcu tudi kisika
IL zraka; pri toku skozi aljuca
nabirajO ravno ia rdeca ~telesca
ia kisik in ga razdele ma razliGne
dele telesa. Videli smo, da alko-
hol beljak cato skrci. ker il vseh
snovi, S katerimi pride V dotiko,