Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1909-11-16

~lavstva. Delavstvu odvzemajo
kruh mnogoStevilni samostani, v
katerih Sc pecajo menihi z razlic-
mimi obrti. Menihi nimajo rodbin,
XII bi Jill morali rediti, cato pro-
izvajajo lahko ceneje in S svojo
konkurenco ubijajo laicno Obrt in
in%dustrijo. Radi tega vlada med
d~elavstvom velika beda. Ljudstvo
STE trumoma sell V AmerikO. Rev
Selma torej, Xxi jo p~rovzroGajo me-
nihi, je bila glavni vzrok, da so V
Barcelcni liudske mase pozigale
samostane in cerkve. Seveda je
klerikalno casopisje, Xxi dosledno
zagovarja krivico in laz, nesram-
no lagalo o raznih grozodejstvih,
Xxi So Sc baie vrSila OBJ teh prili-
kah. Danes je popolnoma dogma
no, ia SO bill V tel revoluciji ubiti
lie trije duhovniki, pa Sc ii po syo-
il krivdi. ker so izzivali. Predno
Sc je Zazgalo kak Samostan. Sc ie
vedno pOzvalo menihe oziroma
nune, da maj ga zapuste. Sele po-
tenn Sc ga je zazgalo oziroma raz-
dejalo. Kdor pa Sc vsled svoje
trme sam prostovoljno sezge, je to
njegova stvar. Gotovo Sc vsako
nasilje obsoja re samo ma sebi.
Use druga6e pa st sodi s%tvari, ce
vcmo "a Nth vZroke. Steer pa Sc
je ma Spanskem re veckrat zgodi-
10. ia so ljudske mase pozigale in
plenilc samoStane. In to Vedno
takrat, ko je beda, katerO ravno
~povzrocajo V prvi vrsti samosta-
nj, prikipela do vrhunca.-Ferrer
pa 5 tenn izgredi nj bill pray mic
V zvezi. Sal ca pred temi dogodki
niti V Spaniji nj bilo. Ferrer sam
je bill vedno nasprotnik nasilne
revolucije. Prot deianski revolu-
ciji ie naStopal tudi V svojih spi-
sih On ie dnbro vedel. da deian-
ska revoluciia dobri stvari mnogo
wee Skoduje kot pa koristi, da
prinese morda hipne uspehe, kate
rim pa potem s!cdi Sc huiSa reak-
eliza. Siril pa je med ljudstvom
miSljensko re~voluciio. UStanavljal
ie sole, pisal. agitiral, zalagal
knjige in Jill Siril med ljudstvo.
Delal je ma prosvetnem polju. ker
.ic vedd. da lie izobrazba DO ozdra-
villa njtgov n~esreGni narod cd glo-
bokih ran, Xxi mu Jill je zadala ii
SoGletua reakcija. Otresti Sc pred
sodkor, iztrebiti rcakcijonarno
miSljenje. to je temelj. ma kate
rem mora temeljiti izobrazba l.jud-
stva. In $ TEN svojim vzgojeval-
MIN mirnim delom kopal je pola-
gonna grob duhovniSki premoci ma
S~panskem. Njegovo s~istematicno
pedagogitno delovanje ie priprav-
! ljalo Siguren konec reakciji. Misli
jc trrba. s%poZnanja, in narod hi
tro napreduje.
DuhovScina je videla. kako Sc
~pripravlja njeni vsemogoGni Via
di koncc. cato ca je neizmerno so
%vrazila. Ferrerju je re wee let
stregla k%lerikalna vlada pc zivlje-
nju. Sedaj Sc il je. zal, posrecila
njena nakana. padla je nedolzna
zrtev V zrelo jezuitske reakcije.
Maj sledi Sc nekoliko zivlien-
skin podatkov o tenn "a vse clo-
veStvo zasluznem mozu. Rojen je
bill leta 1859 Abelli V provinciji
barcelonski kot sin meScanskih
%StarSev. Bill je z~eleznicni inspek-
tor. Poznje 81 je posvetil politiki,
bill je tajnik bivSega ministerske-
GA predsednika Ruiz Iorile, vodi-
telja napredne republikanske
stranke. Pc |. 1883 pa Sc .je zaeelo
ma Spanskem persekvirati repu-
blikance. Mnogo Sc Jill je izselilo
V tujino. Tako je tudi Ferrer Cd
sci V Pariz, kjer sc .je zivil s po-
ucevanjem S%panscine. Pridno pa
je zasledoval dogodke V svoji do
movini. Prisel ie do prepri6anja,
da lie vzgoja, Sole morejo reSiti
Injegov bedni narod. Tu V Parizu
Sc lie intenZivno pecal s Solskimi