Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-01-21

je proti organizaciji in "a kapi-
talizem, pa Sc maj Sc toliko pri-
dusuje ma zastavo neutralnosti.
To velja zlasti V onih krajih,
kjer je veeinoma ali pa sploh
unijsko deio. Neutralnega delavtI
ca lahko vsak cas- porabi kapita-
list Ia orodje proti organizira-
MIN delavcem. Ker je n%eutralen,
je lahko spicel, strajkolomec,
stavkokaz - skab, najgrsi liz
rodek svojega razreda. Boleca
in srsmotna so ia obdoEenja "a
popolnoma zasluzna "a one, KITE
ri Sc primejo teh podlih Stub.
In dokazano je, da SO pri mnogih
strajkih opravljali sluzbo skabov
ravno oni neunijci, Xxi so bill
vedno "nepristranski', Xxi so
igrali vlogo dveh ali treh obra-
zov.
To maj velja - kakor re pref
omenjeno - "a "nepristrankar-
je", Xxi sc nahajajo V okolisu uni
in kteri delajo med unijskimi de
lavci. Nevednost V unionizmu,
antipatije do izvrsevalnih oseb
pri organizaciji in drugi sli6ni
izgovori so naravnost piskavi.
Tukaj je organizacija in organi-
zacija je "a stvar. "a koristi vseh
delavcev, kar stoji visoko mad
osebnimi slu6ajnostmi. Resnica
ie, da so Sc naSle osebe - in to
vodilne osebe - XII so Skodovale
svojim unijam bodisi gmotno ali
moralno. Toda pri zavednih de-
lavcih taxi slucaji ne rodijo mrz-
ME do organizacije. Eksistenca
oseb je cd danes do jutri, med
TEN ko ina organizacija lahko
nedogledno bodocnost. Neved-
most V unionizmu in to pri lju-
deb. XII obGujejo dan ma dan z
unijskimi delavci, imajo vsak cas-
priliko eitati in sliSati o pomenu
organizacije, je pa naravnost
smeSen izgovor, Kdor Sc skill
cuje ma to, da ne We, kaj je orga-
nizacija - ia nj vreden svojega
razreda. Najznacilnejsi izgovor
imajo pa oni mezdni SUNNI. Xxi
pravijo, da Sc - boje unije. Ia
merlin sc bossu - pravi - cato
necem V organizacijo. Take de-
lavce diGi prava pasta poniznostl
Same najudanejSi pes cepi yes
dan poleg odpete verge, ker Sc
boji. da ga pretepe gospodar ce
mu uide. A gospodar ga vseen
pretepe pri prvi malenkosti. ga
merit Sc bossu' Sc pravi biti ME
gov brezpogojni suzenj in It'll, ce
je treba, tudi V BOZ "a MEGA -
proti delavcem. Koliko Sc pa
boss boji zamere pri delavcu. ko
ga vrze ma cesto? Koliko imajo
delodajalci reSpekta do delav-
cev. pokazala je najlepse letos-
MIA kriza.. In take lopove mai
respektira delavec s TEN. da ig-
norira delavsko organizacijofl
Sramotnol 10 bi Sc vsi toliko
bali zamere pri svojih Organizira-
nth tovarisih kot Sc j. boje pri
k~apitalistih - izginili hi kmalo
vsi Spiel. %pinkertonci in skabje
IL naSe srede.
Drugacno sodbo moramo pa
imeti o onih neorganiziranih de-
lavcih. kteri 1--WE krajih. Xxi so
Sc takorekoG opasani kitajskim
zidom pred unionizmom. Taxi
trpini V resnici nimajo pojma o
organizaciji. niti moGi. da bi Sc
povspeli do ME. Tako npr. Sc
nahaja V bakrenih rudnikih V
Calumetu, Mich. in okolici mad
dvajset tiso6 rudarjev brez mai
mamie unije. I'll delavci so popol-
MONA okosteneli Ia uniisko giba-
ME in razredno borbo. cato Sc
pa morajo slepo pokoriti deloda-
Jalcem, kteri so znali ze cd mex
daj V onem kraju ma umeten ma
elm zvezati roke rudariem, da Sc
ne mOrejo ganiti V svojo korist.
Ampak ii delavci in drugi. XII
1--WE V enakih razmerah. so lie "a
casnO mrtvi "a organizacijo. Pri-
sci DO dan, ko pade iskra spoz-
nanja tudi med re trpine in pla-
men odpora bo hujsi, kakor ie bill
kie drugje.
Nesolidarnost je poglavitni
vzrok antipatij do delavskih or
ganizacij med delatci samimi.
Nn1nNRAAaN