Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-05-26
KAJ JE SOCIALIZEM?

kAJ JE SOCIALIZEM?
Soeializem ina gospodarsko, o,
etiGno, 6lovekoljubno in politicno
stran. V politiki je ideal socializ.
ma republika. V zivljenju pa je
ideal socialistov uvedba Glovek-
ljubja, gospodarskem oziru pa
boz proti kapitalizmu in uvedba
skupne lastnine ali komunizem.
Ia socializem so delovali mai.
boljsi ljudje ma Francoskem. V
Angliji in Nemciji. V Franciji
so bill; Blanqui, Louis Blame in
Proudhon, Darthe. Adviellc in
Buonarotti, Fourier in Saint 81.
mon; ma Angleskem so bill Robert
Owen, Bronterre, O'Brien, Fear
gus, O'Connor, William Lovett.
Danes Watson, John Cleave.
Henry Hetherington: ma Mems
KEN so pa bill Jurij Buchner,
Viljem Weitling karol Marks.
Friedrich Engles in Ferdinand
LaSalle. Danes je stevilo odlicnih
pristasev in razsirjevalcev socia-
lizma takorekoc nepregledno.
Ruska revolucija je n. pr. ustva-
rila toliko mnozino velikih moz i'm
zena, da bode stevilo teh vecje
kot onih, XII jih je ustvarila fran
coska revolucija.
Socializem je torej razsiren V
vseh narodih in po vseh dezelah in
drzavah Europe. X socializmu so
ses sArseles;i kahnr- -essmaaslii-si4
romanski, tako tudi slovanski ma.
rodi. Ma Ruskem n. pr. imaio
soclalm demokratje, XII so nejizra-
ZlteJsi zastopniki socializma. DIR.
zavnem zboru " dumb Ga poslan.
cev in socialni revolucijonarji 81
- delovanje njihovo pa vzbuia
pozornost vsega omikanega sveta.
Socializem je razsirjen tudi A.
meriki. Avstraliji in Aziji. \. pr.
Japonska socialna demokraciia
ina ze prav veliko pristaSev. kar
Je pac zadosten dokaz. da ie ma
naJvshodnejSih krajih Socializem
ze vkoreninjen. Socialism je
toreJ svetovno gibanie. XII zdru.
zuJe vse narode. Geslo socialistov
Je: Socialist, vseh dezel. vseh
narodov in vseh yer. zdruzite Sc ="
Moe sOcializma temelii orga-
nizaciji. \. pr. vsi socialni demo
kratje, delujoci prospeh socializ-
ma enem kraju, tvorijo krajev-
no Organizacijo. Use kraievne
organizaciie enega volilnega okra-
ia zdruzene tvorijo pa okra jno
organizacijo. Mad krajevnimi in
okraJnimi organizacijami pa je
dezelna organizacija. Zaupniki
vseh krajevnih organizacij Sc 20
navadi snidejo vsako drugo leto
ma posvetovanje ter 81 pri ii pri-
Tiki izvolijo dezelni izvrsevalni
odbor. Organizacije il vseh dezel.
dezel, kjer prebiva n. pr. sloven-
ski narod, ustvarjajo pa slovensko
(resp. jugOslovansko) socialno-
demOkraticno stranko, koji stoji
ma celu izvrsevalni odbor, XII je
izvolJen ma strankinem zboru. ka.
NOR odposiljajo krajevne organi.
zacije odposlanve. Clan socialno-
demokraticne stranke more biti
vsaka Oseba brez razlike spola.
ako je dosegla ze IA. leto, ce pri-
znava strankin program in ce nj
zakrivila nobenega nepostenega
dejanja. Organizovani socialni
demokrat ina dolznost plaGevati
10 win. strankinega davka vsak
mesec ter biti narocnik soc. dem.
easopisov, ma Slovenskem glavno
"Rdecega Praporja". XII je osre-
dnje glasilo, dalje 'Napreja', in
"Tobacnega delavca".
u organizacijami dosegajo soc.
demokratje politiGne pravice kot
N. pr. splosno in enako volilnO
pravico vse zakonodaine zasto-
pc, svetovno svobodno Solo. loci
tev cerkve od drzave i. t. d. in "a
to Sc tie organizacije imenujejo
politicne organizaciie. Soc. demo-
kratiene gibanje pa temeGi sc v
st-okovnih organizacijih. V stro-
knunih nrnnniuani;nh rn .l.uS,,