Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-11

laStnih individualnosti. Kdor
ina prevec casa, obdela problem
lahko tudi matematicno.
PRAY lepo bi bilo to. No, V
%reSnici je to zopet ena tistih pri-
lozonsti. pri katerih Sc spominja-
mo, da je papir potrpezljiv in da
je teorije lozje izrekati, kakor pa
spraviti jih V soglasje z zivlje-
MEM.
DanaSnji individualizem preti-
rava namrec ~grozovito. Seveda
tudi nj originalen. kajti takega
~obozevanja individualnosti pozna
zgodovina re wee kakor proved.
Osebnost je gotovo deistvo.
Nekaj povsem svojega, to Sc pra-
vi takega, da popolnoma enak ega
in mixer wee, priznamo lahko
vsakemu individuu. Nekaj take
ga! a to "nekaj" nikakor ne "a
doStuje "a nauk o absolutni indi-
vidualnOSti. Nobena vsebnost.
pa bodisi kdove kako mocha. ne
more potrgati onih vezi. XII 10
druzijo z vSem oStalim svetom.
ceg!ar del je. Stavek. da ie clo-
vek 'produkt razmer'. je resni-
cen in tako trdno dokazan. da ga
ne ovrze nobena meglena in fan
tasti6na filozofija.
Absolutni "Jaz" je nezmisel.
Vsak indiyiduum je predvsem
plod neStetih stoletij in tisoG-
letij. pravzaprav plod vsega ne
izmernega casa. XII lei re IN
MIN. TAX .je, kakrsen je - ne
po svoji individualni wolff. tenn
wee pc nujnih zakOnih, XII so de-
lovali davno. preden je on. indi-
viduum. postal in ma katere nj
incl najmanjSega uplva. Pc do
mace hi Sc reklo: ClOvek ie plod
Slucaja. To ie steer zelo netoG-
ma bcseda. ker ''SluGaja" sploh
nj, kjer delujejo zakoni, cetudi
nam nevidno. Ampak to. kar Sc
navadno imenuje %slucai. igra
vsckakor veliko ulogo in neznan-
sko Stevilo takih s%luGaiev je zapi-
salo cloveku svoje posledice V
lduSo.
Ko je individuum prisel ma
svet. je prinesel dedScino nestetih
rodov S seboi. Ne kot absoluten
JAZZ. ampak kot sinteza prete-
cenih ~tisOcletij sc ie porodil.
V hipu. ko j. postal individu-
UNI. pa re zacne Sedan.jost vpli-
watt mani z vso svojo moGio.
Rodbinske. higienSke. klimatiGnc
razmere. vzgoja. pouk. okolica.
vse viva V posodo "Jaz" svojo
vsebino. Neprenehoma Sc meSata
V MEM pretekloSt in sedajnost
ter ga n~eprenehoma preustvaria.
Sprico tega deistva je teoriia
a~bsOlutnega individualizma ma
vadna ~baharija. V kateri ie We
like wee slabosti. kakor pa moGi.
Kan hi sploh Easel ponosni
JAZZ $ svojim ponosom. Se hi
poskusil. prenesti svoie teoriie V
praksof Da hi ostal dosleden. hi
moral suvarensko odkloniti VISA
ko Q 2 drugimi liudmi in s
svetom sploh. Gin specimen
karkoli cd drugega. priznam
cetudi po them in morda neza-
vedno da sem odvisen cd ME.
ga. a bahavi individuum ie
sprejel u svoi obStanek cd dru-
9Th. In svoje zivlienje 81 ie mo-
gel ohraniti samo $ pomoGio dru-
9Th. Bake o volGicah, XII so ro-
die "a slavna della nameniene
otroke. so pesniSko zelo lepe. am
pax existence imajo lahko le
.kot bake. Cloveski individuum.
Xxi hi bill pc roistvu propulsion
samemu sebi, bi kai kmalu kla-
verno izdihnil svoio velecenjeno
individualnost.
To ne velja samo "a otroski
"Jaz''. Gin boil dorasea. tenn
bolj ~potrebuje tuje pomoGi; da,
prav ce hoSe razvijati. kar ie
res MENU lastnega, zlasti &c Sc
smatra individualnost dusevno.
mu je wanna tuja pomoG. "Jaz"
umetniske individualnosti hi
moral sam napraviti stanovanje,
sam znasati kurjavo, sam tide
lovati hlace, klobuke, Gevlje,
sam pratt srajce in nogavice, sam
sejati, Yeti, mleti, kuhati in peel,