Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-16
PRINCIPI.


! ar,ne. obleke in stanovanja. Edi-
"a 10 troje omogoea Gloveku ago-
hado. kulturo in napredek. Ia
proirsajanje hrane in obleke in
ssbavo stanovanj je potrebna
EMILIA, so potrebni stroll. Glove
! &c delo nstvaria stroie in obde-
his remljo proizvajanje suro-
IN in hrane. Kdorkoli torej kon-
l trolira zemljo in stroje. Ia kontru-
Ira tudi eloveSko delo in obenem
/ md elovesko zivljenje in Svobodo.
/ Zemlja in stroll. XII so Sluzbi
mdustrije. so dandanaSnji V po-
,sti yedno manjSega Stevila lju-
al Dokler strojem ravna in pro-
1ueira en- sam Glovek. tako dolgc
nina lastnik stroja moGi do ziv-
Ijenskih sredstev drugih ljudi; ka-
kor nitro pa postanejo stroll sre-
disse in faktor koopcrativnega
della in potrebujejo "a popolno
proizvaianje organizirano silo IL
wee delavcev. tedaj zadobe moe in
ypliy ma Stroke kroge ljudi. Last
niki takih strojev postanejo 60
spcdujoe razred.
vzlic temu. da Sc Stevilo teh
lastnikov strojev primeroma Z
drugimi razredi vedno bolj krei,
yendar raste Y draw in po vsem
syetu njih moe. Delavsko ljudstvo
ie V yedno vecjih masah pod njih
kOutrolo in to liudstvo porinejo
lastniki strojev do stopinje, kier
Ra estanejo lie Sc misice in MOI
gani kot edna produktivna last
nina. Milijoni bivSih samostalnih
delaveev postanejo ma ia naGin
mezdni sunni industrialnih po-
ssstnikov.
hoilkor bolJ pa narasca eko-
nomska sila vladaio6ega razreda,
toliko bolj je nerabna zivljenju
! Hzroda. Use rabno delo sloni ma
nnah tistega razreda, kterega
edna lastnina je fizicna in du-
sevna sila. - ma ramah mezdne-
ga delavstva. in dalje razreda. XII
ma izven svoie delavne Sile malo
zemlje ali skromno maSineriio. TO
le farmerja in malega tvornicarja.
yladajOca manjSina ljudi ie we'd
no bolj nerabna in parasitejSa.
Med izkoriSGuiocim in posedu-
loeim razredom ma eni in izkori-
seanrm ter brezposestnim razre-
dom ma drugi strani eksiStira vroG
BOZ radi delienja produkta. Xxi je
rezultat della. V tenn boiu ne mo-
re mezdnodelavski razred pricako-
vati nikakrSne pomoGi cd nobene
reforme danaSnjega reda. ki je V
rokah gospodujocega razreda.
Mezdni delavci so torej najdo-
slednejSi nasprotniki gospodujo-
eega razreda. kaiti najvec trpiio
Cd razredne Wade. DeistvO. da je
par kapitalistom dovoliena kon-
trola mad vSo drzavno industriio
IN socialno maSinerijo "a niih
osebne koristi in da .ie produkciia
potrebscin "a zivljenje odvisna cd
Sompetltlvnega privatnega pod
VzetJa in Spekulacij. je dino cele-
mu socialnem razvoju danaSnjih
dni.
hljub organiziranju trustov.
druzb in drugih kombinacij so ka-
pitalisti brez moGi. da hi reguli-
rali produkcijo V dobro vseh. In
dustrlja V vecini eksiStira brez
naertov. V dObi. ko So della pol
postavlja delavce pomankanju in
moe in zdravje delavcev. docim sc
' easu vsiljene brezposelnoSti iz-
poslavlja delavce pomankanju in
stradanju.
Tax sistem proizvajanja redno
povzro6uje industrialne depresije
~ krize. XII Sc poiavljaio V repu-
bliki vsakih petnajst ali dvajset
let.
kapitalisticni razred V svoii
diyn gonji IA profit. je priprav-
lien izkoriscati delavce do skrai-
nosti. Kapitalizem tiSci mase de.
iavcev V bedi. zapuSGenosti. fizicni
nerodovitnosti in nevedi. Niih
zene tira delavnice in tvornice
Irga njih otroke IL igralisc in Sol
IN presa dolarje IL njih slabotnih
teiesc in nerazvitega una. VsakC
ieto poskoduje, ponesreci in umo
n stOtisoce delavcev rudnikih
tvornicah in ma zeleznicah. Milo
ne delavcev spremeni armada
II. 4