Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-05-26

sfvB Je naraVnd poSleuica hasprO-
tia ki stopa pod kapitalisticnim
sstemom na dan med delodajalci
IN delavei. Njih vsakdanja borba
"A visje place, krajsi delavnik in
"a drnge delavne pogOje je neOb-
hodno potrebn,a da Sc preprecijo
le posledice tekmovanja med de-
syci in v obrambo pred materi-
jslnim in moralnim ponizevanjem.
r enski meri je Ia borba tudi ko-
risths "a neutrality-suspicious. in
politieno dalevcevo vzgojo.
Socijalistiena stranka ne misli
in ne mara dajati organiziranemu
delsystvu nikakih predpisov, ki Sc
tiSejo notraniih zadev njihovih
organizacijah ali v unijski politi-
H. Samostojnost strokovnega gi-
hanja ma gospodarskem polju pri-
poznsva natan6no tako, kakor sto-
i sams ma staliseu proste roke V
politiensn. siyljenju. Stranka je
preprieana, da DO rodila V bliznji
bodoenosti organiziranem DELAYS
tyu izkusnja sama najprimernejSo
obliko zdruzevanja. IL skupnega
nastopa raznih unij zvezi S soci-
jalstieno stranko Moyer-Hay-
woodoyi zadevi izvaja opravice-
no nado, da je MONA tesnejsa So
hdarnost med gospodarskimi in
politienimi delavskimi organiza-
eiijjsmi. ODE struji gibanjs imsta
vendar samo en- koncni cilj: -
osvoboidtev delavskegs razreda.
Socialistiena stranka podpira or
gsnizirano delavstvo v yseh bojih
proti kapitalistienemu izkorisca-
nju in bo vednO ma svojem mestu,
kadar sc bo slo Ia to, da Sc pri-
.,kaziies essa- kspitalistoss. halisi. iixl-.
jenski pogoji "a delavca.
Strsnka izjavlja, da je dola
most slehernega mezdnega delav-
ca, da je aktiven in west clan
orgsniziranega delavskega giba-
MA, da Sc udelezuje vseh bojev ter
da skrbi kolikor more "a ojacbo
IN obstoj organizacije, katero Sc
sskajo kruti boji.
0rganizirano delavstvo stoji da-
mes pred veliko krizo. Bogastva in
noei opijanjeni kapitalisti. Xxi pa
lh istoeasno vznemirja rastoce po-
htieno in gospodarsko delovanje
razredno-zavednega delavstva ma
povedali so delavskim organiza-
ellam veliko krizarsko vojnO. V
Colorado, Nevadi, Alaski in dru-
gih krajih Zdruzenih draw so Sc
@nevni zakoni od strani vojaskega
despotizma teptali nogami in Sc
stem namenu poskusal umor s
pomoejo kazenskih paragrafov.
kler Sc te nasilne mefode nj
70 dale uporabiti, poskusalo Sc je
isti cilj doseci drugimi sredstvj.
Gibanje "a takozvano odprto de-
iavnieo je dobro premisljen tajen
poskns, zapreti organiziranemu
deiavstvu vse delavnice, IN to ma
nero podpirajo mogocne kapitali-
suene organizaeije, XII razpolaga-
70 ' svojih bojnih fondih mill
JONI Delavstvu vedno sovrazne so
dni]e so zadnjem tasu prekosile
same sebe, kar Sc tiee prostituira-
ma zakonov v sluzbi in v prid ka-
pitailzmu. Izdale so Sc sodne ma
feooe, ki prepOvedujejo vsako ma
poved stayke; - prepovedali so
se ooJkoti, - unijam sc je posta-
sno zabranilo razdeljevati "a ca
% araJka med svoje clane denar-
no podpOro, - in odrekla Sc je
oeiavcem gotovih strok vsaka pra
nea organiziranja; - izdale Sc
% samolastne odredbe pod nic-
no pretvezo, da Sc gre "a DELAYS
Ae uuste 4! Sic so z vso uslugo ma
ioke kapitalistom slucaju njiho-
nn odskodninskih tozb proit uni
sm, da jim oslabijo vojni denar-
n iond. Razveljavilo Sc je mnogo
"xln postav Xxi so bile sklenje-
ne ' pril delavcem = postav v
sorambo otrok pred izkoriscevan-
rn po tvornicah, postav, po
Aslerih so bill podjetniki obveza-
n 'zplaeati delavcem primerno cd
Aodnno, ee so sc telesno posko-
sovali njih podjetjih, - postav,
= 50 delavcem jamcile svobodo
a'uzevanja unije. Docim so da-
nle sodnije podjetnikom pravico