davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Weekly Arizona journal-miner., 1908-02-12
OPERATING KEYSTONE pRIII.s

-Four Keystone drills are now being
operated at the Ray mines, where some
large ore bodies have been encountered
lately, which will be exploited in the
near future by shafts and drifts.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Kedo je kriv?

Ma tiru Northwestern zelezni-
e" ]" bil IL letni Andrew Bunk
y blilim Svojega staucvanja ma
Nangamon ulici povozen po pred
mcStnem vlaku in ma mcStu usmr-
cen. PoncSreteni ie pobiral ma IL
ru prcmog in pri TEN naSel svojo
>mr;. -
Take Sc glasi uradno policiisko
p"rocilo o neSrcci. pri katerej je
llgubilo Svojc livljcnje mlado hi
tie. Pravi yzroks Bcda in rcvSGi-
ma Cc hi v~lcd Slabih ca>ov me- Ii
vele tiSocere druzine Y pomani-
kanju najpotrebnejSih stvarij. ne
hilo bi treba poSiljati otrok ma pro
ge. kjcr preM ma ME Smrt. Nara
vnost mczaSliSano jc. da Sc mora
c!ovck radi par koSGkov premoga
i/poNiavljati Smrtni nevarnoSti. do
elm je po skladiScih nakupi6cnega
ma StotiSoGc ton kuriva.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
"UzIVAJTE TRAVo!"
"Pojdite in uziva ite travol"

te%f -
Ako lJudstvo nina kruha. "a
AhI Sc ne nasiti $ torto?"
lako Je rekla nacijonalna kon-
'enclJa republikanske stranke vec
sot pet milijonom brezposelnim
ueiaycem V Zedinicnih drzavah.
Mako lep poklon "a delavce in
avalseterim milijonom liudstva,
Al zavlsi od della zuliavih rok.
MI smo prosperitetni narOd".
nlavili so voditelii reDublikanske
konvenciie.
MI lmamo bogastvo. Xxi dose
"a vrednost $11O.OOO.OOO.O 900. kar
" wee kot cetrtina vsega boga-
stya ma svetu."
Mi produciramo vcc kot ire
9ino vSeh modernih tvorhiskih
produktov ma svetu."
hepublikanska konvcncija Sc je
cevarala vsak dan 4 molitviio.
"!uo temu Sc pa nj koncala z
"ooenm dobrim vspehom.
Delegate. XII so sami sebe ma
xVaii z "ljudstvom''. ne lazeio
&c prayijo. da je to "1judstvo"
prcsperitetno. To VAN ie bila kon-
senella advokatov, uradodrzcey
, "a milijOnarjev. Nj vrag. da hi ne
Oil ii ljudje prosperitetni! Kdc
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

SvoJe prave dolznosti. Tudi bi NOR
ia od ljudij nikdo ne zgorel. da je
bila pozarna bramba, koje posta-
ia je Samo en- block cd kraja ne
srece oddaljena, pravocasno ma
mestu. koi po prvi eksploziii je
nekdo letel ma postajo in obvestil
o pozaru straznike, XII so pozar
sicer tudi Sami videli. a strazniki
SO Sc moSko odrezali. ceS ia -
Sc MISC dobili nobenega povelia
IL centrale"l - ter so lepo nirno
pa Svojlh meStih naprej sedeli in
pustili ljudi goreccm poslopiu
svoji osodi!V gorenjem nadstrop-
Ju Je stanovalo precej druzin. Dru
81 so sc resili, pet oseb. en- moSki
in ena matt trent otroci pa so
naSli V plamenu straSno smrt. We
cJe Stevilo je teSko poskodovanih.
izmed katerih ie eden med trans
portom V bolnico vsled opeklin
tudi ze umrl.
Ne-Spoluovanje Sluzbenih pred
pisov Sc smatra IA prestopek. II V
predlezetem Slucaju ie bilo prena-
tancno spolnovanie istih grdo zlo-
cinstvo. PoZarna bramba bi mora
la vendar takoj vines poseGi re-
Sllnim delom, kakor nitro je po-
za"u zaznala: vedela je. da DO ta-
ko ali tako dobila IL centrale toza-
devno povclje, in hi zato ne smela
niti trenotka odlaSati. V nujni po-
trebi, kadar je nevarnosti clo-
vesko zivljenje maj gredO k vra-
gu vsi sluzbeni predpisi in vsa di-
sciplina, Odgovornost "a to nesre-
co nosijo Oni krogi. Xxi puste take
oskosrcno natancne predpise We
ljavi; pa tudi moStvo samo nj brez
krivde. Ce bi povelje centrale
tudi ne doSlo, bilo je vendar do
volj pric, Xxi bi dokazale, da je BIZ
la hitra pOmoG pozarne brambe
nuJno potrebna. Dolznost, bliznje-
mu V nesreci pomagati ,stoii viSje,
nego vsi sluzbeni predpisi! Toda
kdo sc V tipiGni dezeli kapitalistic-
nih umOrov pac briga "a cloveSko
zivljenje!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

de pred tovarno 1000 "a boss jih
izbere izmed mnozice samo 30
najmoenejsih, ostale pa odpravi,
Ges da sc je V lstih pripetila -
tiskovna pomota in da bi morale
stati namesto 300 samo 30!
Sesta slika: - toda takih silk
je nestevilno. y zadostujejo ze tc,
da Sc spozna prava vrednost da-
naSnje skozinskoz gnjile druzbe.
Ali sedaj veste, zakaj Sc je clo-
veka usporedilo psom in svinjo2 2
Ali mar nj res, da zivita pes in
svinja boljSe, nego tisoce in tisoGe
delaveevY Ma eni strani sc da-
nasnji Gloveski druzbi, XII 81 tolazi
svojo vest raznimi nicyrednimi
dobrodelnimi napravami, prezetno
sopiri luksus in bogatstvo, ma dru-
gi strani pa gloda delavno ljud-
stvo, ki ustvarja vse bogatstvo,
beda in revSGina. Je skeleGe rane
ma socijalnem truplu clovestva da-
do Sc ozdraviti edino stem, da Sc
danaSnji krivicni kapitaliSticni ST.
stem popolnoma poruSi in nado-
mesti novin, boljSim, t. j. ST.
stemom skupne lastnine, kakor-
snega ina programu socijali-
stiGna Stranka.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Prigodom smrti bivsega dva-
kratnega predsednika Grover Gle
velanda, ki ie umrr pretecenf- re

Prigodom smrti bivSega diva
kratnega predsednika Grover Gle.
velanda, ki Se umrr pretecenf re
den. proslavlja kapitalisticno ca
sopisje in njegovi priveski vse mo-
goce njegove vrline, XII jih je i.
mel in ki jih nj incl. Pravijo. da
Jc vSled Smrti Clevelandove visa
dezela potrta in tugi Toda TO j,
prazna fraza. Cleveland ie bill ci.
Sto navaden clovek. kakorSnih jc
ma tiSoce IN tiSoGe drugih. in To-
da jc bil predSednik. ne dokazuic
prav mic, da bi bill izredncga du.
ha. ChikaSki dnevnik "Arbeiter
/eitung piSe. da je bill Cleveland
ze davno mrtev lnamrec IA iavno
zivljcnjc'. prrdno jc rcSnici IL
mrl. NcpristranSka zgodovina te
dezcle ne be- mogla O MEM kaj po.
Scbnega porocati, in tok casa bo
tudi NIGGA vrgcl morie pozab-
ljivoSti. kakor je zc marsikatcrcga
drugega. Toda zgodovini DELAY.
skin bojev naScl bo mcSto. a to
meSto ne bo caStno. Razrcdnoza-
vedni dclavci So bodo spominjali
Sc poznih dneh. da j. bill Cleve.
land ti>ti predscdnik. ki ic |. 1884
postal. - vkljub encrgicnim pro-
tcStom od Strani guvcrncria Pc
ira Altgclda drzavc Illinois. -
zvezne cete mad StrajkujoGe zelez-
nicarje Chicago. To je bill sra
moten elm. katerega "a pravico in
rcSnico boreG So proletarijat ne
bo mogcl pozabiti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Ured. in uprav.

Andrew Carnegie jc daroval
100000 "a zgradbo "templia mi
ri in sprave" republiki Costa
Rica Centralne Amcrike. V tenn
templju bo zborovala komisiia. XII
ma poravnavati Sporc med vro-
tekrvnimi drzavicami Centralne
Amerike ma podlagi mednarodne-
ga praya. Y Costa Rici stavi Car.
ncgie golobici miru gnjezdece, -
V njegovih razSeznih tvornicah pa
diva Socijalna vojna. Xxi unicuje
ma stotine pridnim delavcem niih
zivljenje. Tukaj Sc liudi pocasi tr-
pinci do smrti, preSa Sc IL njih de-
mar, katerim Sc Carnegie potem
pred Syetom Sopiri kot Gloveke-
limb.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
PAZITE sEDAJ.

KritiGna letna doba, ko mora
vsaka rodbina skrbno patti ma
zdravjc svojcev. je pred vratmi.
Omenjamo zato, ker V TEN Gasu Sc
najraje vsiljuje ljudem toliko ne
vrednih stvari pod pretvezo zdra-
vii. Ljudje bi mogli zaupati starim
zdravilom, ktera so ma glasu ze le-
ia. NajnevarnejSe, cestokrat smrt-
no nevarne bolezni tenn casu so
zelodecne in crevesne bolezni, in mi
zagotavljano naSe citatelje. da "a
tie nj bolJega zdravila kot je Tri-
nerjevc ameriSko zdravilno gren-
ko vino. Ozdravi III okrepi te orga-
ne in vas stori sposobne "a delo
brez kakih ovir. V slucaju slabo-
sti, onemoglosti, bljuvanja, bole-
Gin v zelodcu, potenja in drugih
slicnih bolezni je Trinerjevo ame-
risko zdravilno grenko vino vselej
priporocljivo zdravilo. Drugih po-
narejenih zdravil sc Guvajte. V le-
karnah. Jos. Triner, 616-622 SO.
Ashland Ave, Chicago, IL.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Chicago, Ill. so. iuniia (June). 1908.

mem mocvirnatih krajev. ko-
panJem kanaloy in dclom pri
druglh drlavnih napravah. Osebe
vpoSlcne pri IN delu. morajo hi
Ii vposlene direktno od Wade in
Steer oScmurnim dclavnikom ter
miJSkimi placami. Dale mai VIA
da poSodi. drzavam in oliroziem
potrebne svote denarja "a vzdr-
zevanje javnega della.
Podpira maj tudi fonde de-
lavSklh organizacii svrho po-
moci brezpoSelnim delavcem in
pc Syoji moci mai odredi Sc druge
Slicnc pripomocke omeiitev
brezpoSelnosti, ktero ie povzrocil
kapitaliSticni razrcd.
NSak brezpoSelni delavec. vsak
lacm delavec in vSak. kteremu
50 znizali place, ali jc ncvarno-
Sti. da zgubi delo. mora uvideti.
kako nitro hi mu bilo pomagano.
ce bi Socialisticna Strauka bila ma
krmlm. RepublikanSka Stranka
bi biIa to vSc lahko ze storila
Storila pa nj mic Y korist DELAY
Stva. MeSto tega ic zabranila po
Nvojih uradnikih delavcem kora-
kati po ulicah. da hi iavno pro-
sill Waldo ma pomot. Brezposelni
delavci so bill tepeni od policaicv
republikanskem Chicago in V
demokratSkem New Yorku.
"Pojdite in uzivajte travor"
Tako je dejala republikanSka
stranka brezposelnim.
Ben. Hanford.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Bojkot Amerikancem

Mexican Herald, XII izhajja V
glavnem mestu Mexico republike
istega imena. sporoca. da name
navajo vsi zelezniSki usluzbenI
cele drzave organizirati veliko IL
niJo. ki bo imela cdino ia namen.
da izpodrinejo Amerikance cd ze-
leznlSke Sluzbe vSakc kategoriie.
SocaSno je okrog 10 proc. vSeh ze-
leznlSkih nastavljencev Mexiki
Amerikancev; skoro vSi ii so ma
naJvaznejSih mestih. NatanGno j.
me nameravane move mije Sc gla-
81: Nclika zvcza mekSikanskih
>eleznicarjcv "a prcpoditcv tut
cev."
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Zlocinska "vzorna discipline.

V tetrtek Sc je pripctila V Chi
cagi ma Severni Strani mesta straS-
ma neSrcca. Xxi jc zahtevala pet
cloveSkih zrtey. med mimi tri o.
troke. V PabStovi kemicni tovarni.
l1S Huron St. nastali sta omenje-
mega dne oh 10. uri dopoludne "a
poredoma dive mocni eksploziii. V
trenotku je bilo cello Stir.nadstrop-
no poslopje ognju. in pogorclo
Je vse, kar je gorliivega. Dalo hi
Sc resiti Sc marsikaj, ko bi Sc "di-
cna" pozarna bramba zavedala
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Leto (Vol.) Ill.
NASIM CENJENIM NARoCNI
KOM

Prva polletna dOba, odkar izha
ia tedenski "Proletarec", je mi
nula in njo je potekla tudi pol
letna narOcnina mnogih naSih ma
rocnikov.
V pol letu so Sc doticni sodrugi
in somisljeniki lahko prepricali, a
Ii Je "Proletarec" "a ME ali ne, ali
Jim govori cd srca ali ne, ali je
potreben tax list "a nase delavce
ali ne; in ce uvidijo, da je list "a
ME, da jim govori cd srca in da
je potreben, potem je njih dolz-
most, da nemudoma poslejo marco.
nino "a druzega pol leta ali pa "a
cello leto.
Velikohat smo re povedali in
povedati moramo Sc enkrat, da OBJ.
stanek in napredek na$ega ista
zavisi cd gmotne podpore DELAY.
cev samih, "a kterih dobrobit Sc
Je rodil in "a ktere je pisan. Ako
ga ne bodejo podpirali delavci, v
prvi vrsti socialist in njih somi-
sljeniki, - kapitalisti, duhovni
skabje in drugi podobni nasprot-
nlh delavcev ga tudi ne bodeio.
Socialisticni isti ne morejo eksi-
strait, ako ne najdejo zadostne
podpore pri delavcih samih.
In ia podpora je narocnina. Ma
rocnina - tistih borih par centov,
ktere 81 lahko vsak utrga, razun
ce ne della - mora biti pri socia
listicnih listih glavni vir dohod-
kov, ako hocejo sodrugi, da bod
list poln zanimivega in poducnepa
ctiva. Ce pesa naro6nina, potem
smo prisiljeni uvrscevati oglase,
kl pa - umevno samo OBJ sebi -
omejujejo in krcijo potrebno cti.
vo. Denar pa mora cd nekod priti
ako hocemo izdajati list.
Pokazite torej, da hocete svoj
list. Pokazite, da lahko vzdrzite
sami svoj list. Pokazite, da lju-
bite svoj list. Pokazite, da nocete
biti brez orozja in brez scita v bo.
Ju proti delavskim nasprotnikom.
Sodrugi pokazite, da VAN socia-
lizem nj samo ma jeziku temvec da
ste sociaisti tudi vdetanjfh,=-Nnrs
vam je "a stvar, "a ktero Sc bori-
mo.
Poslite zaostalo narocnino, DO
site novo narocnino. Obenem pa
tudi pridobite vsak po enega no
vega narocnika na "Proletarca".
Dolocite 81 en- dan tednu ali "
mesecu, kterega zrtvujte "a agita-
clio med svojimi znanci in prija-
telJi korist 'Proletarca."
Sodrugi, somisljeniki! Ako bo-
dete podpirali list drugi polovi.
CT leta nakupom delnic, narocni-
no in prostovoljnimi prispevki ia
ko kakor ste v prvi polovici, po-
tenn bode vas "Proletarec" all.
right.
Vstanite torej, ne spite! Sodru-
g. zastopniki, ma delo podvojeno
mocjo!
Oglasite Sc vsi Sc ia teden!
Narocnina "a cello leto $3.50, "a
pol leta 75c.
Ured. in uprav.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Kapitalisticni in kapitalizmu

kapitalisticni in kapitalizmu
prodam liSti in liStici te dni ma
vse prctcgc hvaliSajo republican
Skega prcdSelniSkcga kandidata
Tafta. piSeio njegov zivotopis in
bahaSko pripoveduicio niegovih
dobrih delhi. Da bode ia ba-
hati Taftov album popolneiSi. ho-
cemo tudi mi dodati nckai Slicic
II nicgovega zivljcnja. Mr.. Taft
le bill StraSno "dober" cloyek.
ko je oh caSu svojega Sodnilova-
MA lzdal cello vrSto Sodnih prepo-
vedi proti Strajkujocim dclavcem.
Mr.. Taft je bill straSno "patrijo-
ticen'', ko je ma potovanju 60
krog sveta" V Petrogradu pill ma
zdravje cd nog do glave okrvav-
iJenega ruskega carja. Mr.. Taft
le bill straSnO kunSten". ko je
ma vpraSanje delavca minulo limo
V New Yorku. kai da je storiti
deIavcu. Xxi je brez della in po-
manjkanju. odgoyoril z: bog
veW Iarcs "vrlo zasluzen" MOI
ie Taft. ia. vrlo zasluzen "a ka-
pitaliste in truSte, Zato pa tudi
- vsak cigan svoio mrho hvali.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

Knjizni odbor IA volilno kam-
panic republikanske stranke. kite
ri ina milijonc dolarjev ma raz-
polago. jc razpisal beraSkih $3.50
IA najboljSi odgovor ma vprasa-
ME: "Iakaj mora delavec glaso-
vati "a republikansko stranko? 20
RepublikanSki politiki ne moreio
niti enc stvari napraviti brez bu-
sinessa Ia denar kupujeio man
date. "a denar kupujejo urade. "a
denar kupujejo glasove in IN de-
mar kupujejo tudi mnenia dclav-
cev. Marsikteri delavec. XII ie po-
treben denaria, hi rad nekaj od-
govoril - cetudi sc zlaze - ma
dotiGno vprasanje. samo da zaslu-
ri $3.50. Taxa je politika "vrlo
zasluzenih" MOI Ko je pred par
meseci socialisticni list appeal
to Reason" zastavil sliGno vprasa-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Cd bIizO in daIeC
Barbarstvo ruskega ministra.

Kakor porocajo brzojavke IL
Petersburga, tidal je ruski naucni
minister pl. Kaufman najhujse
reakciionarne odredbe, kakorS-
nih nj bilo slisati re leta in leta.
lzsla Je ministerijalna naredba,
glasom katere Sc imajo IL vseh
riskih vseucilisc izkljuciti vse di-
JaklnJe ter da je zenskam tudi V
bodocnosti zabranjen vpis ma uni
verze. Odredba je bila baje re dali
casa predmet pOsvetovanj, in sicer
cato, ker so razmere pokazale. da
lgra med REVOLUTIONARY najbolj
zenski spoil z akademicno izobraz.
bo najvecjo vlogo. Ce razglas sto-
pi x-yeljayo,- -prizadetih- BIO -okrog
22OO dijakinj, izmed katerih stoii
seveda vecje stevilo tikoma pred
koncnim Upton in XII so lie mai
vecJlmi zrtvami in skrajnim po.
manjkanjem tako dalec prispelc.
DlJaki : SvoJimi tovariSicami sim
patiziraJo; priGakuje Sc torei. da
bo prlSlo RuSiji vSled tega raz-
glaSa 81 do velikih dijaSkih ne
mirov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Stew. (No.) AZ.
DeIayec in ciyilizacija.

VISA eivillzaclJa sIom ma
5.laystvu, - edino delavec je pra-
:; uositelj civilizacije,
gogati debeluhar, leno in ko-
ncdro sedec svojem avtomobilu,
!, popolnoma odvisen in Y rokah
,hsufearja, ki vodi stroj in "a INA
,sdi popraviti, Ge Sc kaj pokvari.
Gizdavi goSpodic, ki Sc Sopiri Y
.,sgsntnem ielezniSkem kupdju,
ps bi znal premakniti niti enega
delca ma stroju in vlak spraviti V
,,k. ako bi ne bilo tam strojnika.
Bankirji Sc posluzujejo nepres-
nno telegrafa in telefona ter tako
Obylsdujejo cas- in prOstor, nimajo
o. pojma, kakO so ii aparati sesta-
,leni. *
VISA ona samopaSna gospoda, XII
ws svojim znanjem toll prevzetno
iez druge povzdiguje: advokati.
duhoyniki, sodniki, uradniki it'd,
hli bi naravnOst smeSni, Ge bi
bill ysled splosne delavSke stayke
rimorani stopiti ma mesto delav-
,sy in njih delo opravljati. Mi We
mo. da MISC izumili telefona, brzo-
lava. avtomobila proletarci, - a
yemo tudi, da ga MISC izumili du-
hoyniki in visoka gospoda. Izumili
20 ga delavci ma dusevnem pOlju.
Il pa. sluzeei 81 svoj kruh z delom
srojega una, istotako spadajo V
delavske vrste. Visoka gospoda pa
nina drugega pOsla, kod cd dol
gega casa zdebati, bedno delavsko
judstvo izS0r'Stati in uzivati plo.
dove nJegoyega napOra.
Kamorkoll stopite; V mesta, tr-
&c, muzeje, svetCvne razstave, -
povsod zazrete delavGevo delo in
delayeev znoj. In tega delavca ma
riylje korumpirana, ma duhu u
boina plutOkracija, da je - div
yak, barbarll
Sazvoj civilizacije cd najprimi-
tivnejsega orodja pracloveka pa
do danasnjih orjaskih masinerij
ie delo delavceve roke, ki ne no.
d roksvic.
= Yse palace, yse cerkve, yse po-
nosne gradove - spomenike il Sc
dajnosti in preteklosti zgradila je
mljeya roka delavceva.
In ne bila bi z delavske strani
nobena smelost in prevzetnost,
temyee lie prav in praviino, da sto-
pi delavec ma najvisjo cd MEGA do
vrseno staybo in cd tamkaj vsemu
syetu zakliee:
"kOder sega oko, vse vse je
le plOd mOjih zuljev. Razvaline
prOsllh dniJ pricajo o krvavem zno
u moJih nepOznanih, re davno V
grobu pocivajoGih sodrugov, da-
nasnJe poncsne stavbe proslavlja-
10 delo mOjih rok. Cd cloveske
zseri, vojskOvodij in vojn. nj pre-
ostalo druzega kot tuzni sledovi
nnhovega divjanja. zalosten spo-
MN in ime. Cd delavca, ki je S svo-
Jim delom postavil temelie danas-
NE kulture, dvignil vse in XII svo
]ivl rokami vse vzdrzuje, pa nj o.
s'alo ime, marvec plod njegovega
uplJenJa, - in to je civilizaciia.
katero Je ustvaril on. \ tudi mi
danasnji delavci hocemo nadalie-
vatl blagOslovljeno delo nasih u
mrllh tovarisev in sotrpinov, da
resimo clovecanstvo, da bOdemo
iIudstvu v east in slavo. ne pa V
prokletstvo. Toda nadaljevati ho-
cemo to delo ne kot sunni, mar
wee kot svObOdni ljudje!"
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

Republikanska kandldata. Taft
in Sherman. vagata skupaj 500
funtov. IL srca privoSGimo repu-
blikancem teh 500 funtov - in
druzega mic. Socialist cenimo ma
funte lie vole ali presiee, ne pa
nasih kandidatov.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

Delavci. ki glaSujejo IN republi-
kanSko ali demokratSko Stranko.
50 podobni nekdaniim suznjem.
kteri so ovadili suznjedrzcu svoic
tovariSe, ki so delali natrt za beg.
Sovrazniki so Svoiega razreda in
Svojih koristi.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

katoliSka cerkev V Zedinjenih
drzavah ie doslej samo tajno ru-
vala prot drzavnim javnim So
lam; Sedaj Sc ze bori odprto.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

Grover Cleveland. dvaindvaj-
seti in stiriindvajseti predsednik
Iedinjenih draw. zadnji il med
zivecih ekSprezidentov in - mai
StrastnejSi ribic rcpubliki. je
~. t. m. umrl Princetonu. Y. j.
Pokoj mul
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

Slavni certrti' sc bliza, So
drugl. potrudite Sc ma ia prank
kaj "a stranko. da bode "slavni
cetrti tudi "a mas koristen.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
Ben. Efaniord.

kaj bode dobrega storil Taft IN
delavsko liudStvo. ko zasede Roo
seveltov "tron"9
Bog ve"i
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

]
Psi, svinje, ljudje, - Kako ven
dar pride clovek V zvezo psom
in svinjoi Cudna primera, kajne 7
Res, zelo cudna a tudi pouena. 4
kdo Spravlja cloveka v zvezo S
psom in svinjoi Danasnja kapita-
listicna druzba, katerej so psom
in svinjam godi boljse, nego elO-
veku delavcu. V danasnjih cash
"blazene" prosperitete y, ko o.
sreeuje" Glovestvo worm" ka-
pitalisticni sistem, so psi never
Jetno poskocili ceni, svinja je We
dino sta, a clovek cd revscine in
bede propada in mrje gladu. -
PoslusaJte, citajte in presodite, Ge-
gava je krivda, da zivita svinja in
pes slasti in lasti, docim clovek
bede poglnja. Evo dokazov,
Prva slika: Ma ladnji pasji raz-
stavi Londonu je vzbujal veliko
pozornost NAL psicek, YES svilo
in tancice zavit; lezal je ma finem
zametu ter mirno in zadovoljno o.
pazoval svoJe enthusiastijne OBJ
cudovatelJe. poSetnike razstave.
Psicek Je skrbno pozornoSt taSti-
tlh oblSkovalccv in neznih obisko-
walk najbrz vzbujal radi tega. ker
je bill cenjen ma 10000 frankov.
- Torej en- pes je vreden 10000
frankov - Clovek. delavcc. koli-
ko pa ceni kapitalist tebel
Druga slika: Ia casa Strajka V
NewcaStlu opazil ie neki gospodar.
da poStajajo Y zadnjem casu ME
COVE SWINE vedno bolj mrSave in
Suhe. teprav jim je dajal isto pico
in V iSti kolicini kot pref. Da bi
dognal vzrok. skril Sc je nckega
veccra IN hlcv. in kmalu potcm
zalotil diva delavca, Xxi sta mctala
svinjsko pico V pripravljene lon
ce in jo povzila najvecjo slast-
10. - Seveda, dokler bodo psi re-
prezentirati vrednost 10000 fran
kov, moral Sc bodo revni delavci
prezivljati praSi6jo hrano!
Tretja slika: V najveGjem me-
stu ma svetu, Londonu, stole ma
naJlepsem prostoru bujne palace,
opremljene tako luksurijoznim
komfortom, kakorSnega 81 more lie
razvajen cloveSki duh izmisliti. To
da tie palace MISC zgrajene "a re-
veze, Xxi nimajo strehe; kaiti letna
najemnina samo enega takega sta
novanJa "a emo druzino znasa co.
600 frankov. Docim placuje 60
.spoda visokO stanarino, dobiio Sc
" Londonu ljudje, XII niti V mai
IhuJSi zimi nimajo prenoGisca.
Cetrta slika: Milijonar zaraja V
eni noel ma tiso6e dolarjev razni-
mi metresami. a ravno isti miliio-
mar ina V svoji tovarni uposlene
delavce, XII mu morajo yes dan tr-
do delati "a en- dollar in pred
vratmi tvornice Sc jih gnete Sc ma
tisoce brez kruha, XII bi tudi radi
delali IA ia denar. - Da more ka-
pitalist ziyeti potratno, pohotno
zivljenje, zato izkorisca in dere
delavca.
Peta slika: Neka tovarna razgla
81 po listih, da nujno potrebuje
300 delavcev. Drugo jutro jih pri-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30

ME; "Iakaj mora delavec glaSO-
Vati "a SocialiSticno stranko 2" in
sicer brez ySakc nagrade, oglasilo
So Jc ma stotine razredno zaved-
nlh delavcev. kteri so 2 veseljem
lzrazili svoja mnenja, 'zakaj da
glaSujejo "a delavSko stranko. Soc.
preprican delavec odgoyarja Cd
krtoSrcno ma enaka vpraSanja,
dotim rcpublikanSki ali demo
kratSki delavcc zmigava rama
mi, ne vedoc kaj hi odgovoril. Ce
hotejo torej republikanski politi-
caril imeti Sodbo q sebi od strani
dclavStva - ne morejo je imcti
drugate, kakor da plaeajo.
Kaj je hberalna jednakoSt! v
nckem starokrajSkem listu je dr.
zavni uradnik utemeljeval V po-
sebnem clanku opravicnOst zahte-
We po znizanju uradnega casa p,
piSarnah cd ur ma 7 ur,, in to ne
lie policemen vrocem easu, mar
wee tudi po zimi. - Taxi opravi-
ceni zelji uradnikov sc ne more
ME oporekati. Toda rayno Ia list
Sc je ma drugem mestu a V isti Ste
Wiki pod naslovom: fGospodom
organiziranim delavcem" - ne
sramno norGeval iz Sc bolj opravi-
Genih delavskih tezenj. Ma eni stra
nj sc je Ia liberalni list zavzemal
IA to, da Sc uradnikom, XII Sc o.
stalem itak prevec ne napenjejo
pri svojem poyrhu Sc lahkem delu,
zniza uradni cas- cd s ma Z ur, - a
delavske zahteve, zahteve zidar-
jev, ki naporno delajo 10 do IL
ur ma dan in ki prosiio skrcenja
delavnega casa, pa je ia list naval
"pretirane zahteve"i = To je bur
zoazijska morala.
Albuquerque morning journal. [volume] (Albuquerque, N.M.) 1903-1926, 1908-01-31
QUITE THE REVERSE.

srt. ptn.5-t..nt. r..4 t.. ...
...,., ....,, ..'.. 49,, ..............'....
49,. ,.n,.-... ,..........' ,...'' ',".,'.
.......... ...,.,.,..' w.. '..'.,.,..
.. ., ,.... ..,....', ....,,.... ....,..'
...,... H.. .,..,., .,... ,.......,.....,.,..
...a... ...-,.,, .... ,,s. ,.. ,'.'
....... ,....,.. .'..,..... ........., ..,,,..
...,.a- ....- ... ~, .........,. ......,.'.+'
.a5 ,,3... . Int. .. ,.... .....l.,.
..r. ,,.,.., ,...,.., g.,. ,,........,. ~. ,o'.,
...-. ........,,.... ...... $780,. ....-...'...
,,n,.,,. .,,.,... ......., ..'.,.'...'.
,...an.... .......,.,,..,'..
rn. u. ,s. na..,s ..,... ,. ..
..,..,.......s o. a. ........... ...'.
,.. ......, ..., ......'...''...'.' ''''
Albuquerque morning journal. [volume] (Albuquerque, N.M.) 1903-1926, 1908-01-31

OUR MERCHANTS LUNCH a IA
CARTE" Is THE SOLE ToPIC ON
the STREET WHEN YOU ARE
REAL HUNGRY DROP INTO THE
FASHION CAFE AND GET \
SQUARE MEAL