Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-10
Stew. 70. mo 10y
KAREL MARKS.
petindvajsetletnici njesove smrti, 1ss3-19OsD


zadnje polovice devetnajstega sto
letja. Komaj vsako polstoletje ro-
di moza, kakor so bill Napoleon,
Goethe, Marks, Zola, Tolstoj .
Dvajset let - kratka dOba ziv-
ljenju vsemirja in 6loveske druz-
be, vendar kolika izprememba
med tedaj in danes, kolik napre-
dek
Marks je utemeljitelj novodob-
mega socializma in velik moister
vedi narodnega gospodarstva,
kateri je vtisnil pecat svoje krep-
Ike osebnosti. Marksizem-po MEM
nazvani socialisti6ni nauk - ina
danes veliko in sijajno zg zgodovino,
zgodovino, katera preveva dive
stOletji. Socializem je bill re pred
Marksom. - GospodarStvo move
dobe je razvijalo skrajni individu-
alizem, stara Organizacija druzbe
je odrevenela, minula in postala
nepotrebna, a nova Sc nj ustvarila.
Svoboda posameznika (individua-
lizem - to je bilo najviSje in ne
dotakGivo nacelo kapitalistiske
druzbe, katero je ustvarilo novo
meseanstvo in napredek. Ia svobo
da posameznika pa je preSla tudi
ma premozenje. kapitalistiSke
druzbe, katero je ustvarilo novo
mesGanstvo i'll napredek. Ia svo-
boda posameznika pa je preSla tu-
di ma premozenje, kapital, XII je
izvajal umevnO, da je moe svobod-
ma. Delavec, rojen dobi, Xxi vse
proizvaja $ stroll, lahko sklepa po
polno svobodno svoje delavske po-
godbe. Pa tudi podjetnik ina to
syobodo. RazloGek med obema je
lie ia, da je revsGina delavcu to
syebndo jemala in-ga napravljala
"a mezdnega roba, med tenn ko je
kapitalist pomocjo svojega pre-
mozenja izrabljal to obicno svobo-
do Ease. Svoboda ljudi je presla ma
kapital in clovek je sluzil kapita-
lu, strojem, denarju.
Vse to so nOvi mezdni robje Gu
till re davno - takoj OBJ move svo-
bode preporodu. V drzavnih os-
nOvnih zakonih so jim bile V cello
ii pripOznane ravno take pravice.
kakOr podjetnikom Vkljub temu
so trpeli pomanjkanje in drzava
jim je bila maceha. Proletariat je
takoj OBJ porodu cutil to zapostav-
ljenje. Pricel Sc je zdruzevati. Ia
kaj, to mu nj bilo jasno. Vedel
je lie, da posameznik ne doseze nj
cesar, da pa vsi skupaj MISC vec
prasek, katerim Sc igra veter po
bell cesti.
Tako Sc je pricel boz proti libe-
ralnemu individualizm Xxi je bill
obenem boj cloveka proti kapitalu
"a premoc. To je bill socializem iz
njegovi pripadniki socialist.
Ali TEN, da so delavci, proiz-
vajalci vseh dober, XII niso imeli
nicesar svojega, videli, kako jih
druzba prezira, peha bedo in te-
mo, TEN, da 50 izprevideli tudi
potrebo krepke zdruzitve, Sc niso
poznali svoje naloge. Vsi so hote-
Ii druzbo preustroiiti, preurediti
in obstojeGi druzabni red odstra-
niti. Tako so postal revolucijci.
Pot socializma je bila S TEN neka-
ko medic ocrtana: revolucija.
Obubozani francoski grof st. ST.
mon je bill prvi, Xxi Sc je pojavil in
hotel predrugaciti druzbo. Uvidel
je, da kapitalistiska druzba, slo-
neca ne neomenjenem individua-
lizmu, ne more biti stalna in ME
govo novo krscanstvo je ogrevalo
proletariat. Videl je, kako uce dr.
zavne cerkve drugace, kakor pa
delajo, in je izvajal IL tega, da
mora socialism ocistiti krscans-
two. Ia MIN so Prisli utopisti To
MAJ Morovega zanra.
Pojem socializmu je bill Sc We
To velezanimivo razpravo Mar
ksu in njegovih delhi je priobeil
Pavel Mihalek v "Nasih Zapiskih
Minulo leto jo je ponatisnil "Pro-
letarec", ko je bill Sc mesecnik
Ker je pa "Proletarec" letos We
liko bolje razsirjen, kakor je bil
kedaj poprej, ponatiskujemo to
razpravO Sc enkrat, prvic z name
nom, da bode nasla veliko wee ci
tateljev kot je prvic, in drugie ma,
sluzi kot spomin ma Karl Markss
povodom Observation-Disclosures ME