Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-17
Stew. II. NO 27.)
SOdrugOm in SOmiSIjenikom poiasniIo.

listiena IveZa pac mSmO mislill
ns to, da smo odgovorni "a nase
delo kakemu denuncijantu - in
to, da povemo takoj. tudi danes
ne mislimo niti V sanjah.
Ampak nekaj druzcga je, kar
mas sill, da Sc pobavimo naSo
stvarjo glede organizacije same,
kakrsna je.
V neki zlobni "resoluciji", Xxi
so jo pOslali pi6li svet neki soci-
jalci mesane vrste, Sc ma vse mo-
goee na6ine "sahira" "zvezo"
pravi Sc. da je vse vkupaj bluff,
humbug it'd. pa Sc potrditev te-
ga navajo dejstvo, da podrejeni
klubi ne spadajo k angleSki stran-
ki. Use to je tako previdno in zlob-
no skvaSeno. da mora razmere ne
poznavajoc 6lovek dobiti Wits, da
je 'Jugosl. soc. Zveza' protivna,
zahrbtna in konkurenena socijali-
stiSna organizacija V Ameriki, kite
70 je treba uni6iti.
Ia premisljeno napaena inter-
prctacija (prestavljatev) je tako
podel pripomocek V kalkulaciji
(preraeunanju) "a nezaupanje ma
pram "Zvezi", kakor njih strateo-
logieni "tricki". VISA kvaliteta: il
zaloge "Glas Svobode" - nasih
denuncijantov.
Denuncijantstvo, zlobnost. tri.
ekarstvo, laz, Obrekovanje, podti-
kanje, to so sredstva. katerimi Sc
bojujejo nasi sOcijalci napram svo
jemu naeelnemu sovrazniku. - bill
ia vsoeijalisti6nih vrstah ali dru-
god.
Toda ogleimo 81 naSo organiza-
eijo in stalisee, ki ga zavzemamo
nspram skupni stranki pa razloge.
ki podpirajo nase staliSce napram
Mi.
III razlogi maj bodo OBJ enem od
govor ma vse tiste elemente, ki ma
Sega stalisea ne razumejo in XII Jim
sploh nase razmere ME mar MISC
~ pa--isSejo- -le dlake v iaieu in
prepirov.
Vsakemu sodrugu in somisljeni-
ku, Xxi ina zmisel "a organizaciio
Curedniki "Gl. Svobode" jo seve-
da nimajo; lett bi lie radi podirali
kar drugi zidajo) mora biti jasno.
da Je V prvi vrsti narodnih soci-
jalistienih skupin dolznost ustva-
riti 81 utrjeno postojanko. kos So
eilalistiene org. Ameriki in cd
tod istotako casopisje; da mora ia
postojanka delati prid splosnega
razvoja po svojih potrebah in u
krepih, katere narod sam najbolj
pozna in, da mora ocigled dose
ge imeti nekako organizirano sre-
disco, XII je kontaktu (dotikD
prvic s svojimi ljudmi in drugic,
stranko.
Vsak narod mora biti samou-
praven re po konstituciji. XII nam
10 daje washingtonska vlada -
glede kulturnega della.
In ker je "a socijalisticno vspes-
no delo prvi pogoji neoviranje de-
la XII ga vsak narod sam najbolje
razume in pozna je logicna potre-
ba priznanja samouprave tudi cd
sociJalisticne skupne stranke.
TIE naravne potrebe, Xxi so nujni
faktor "a razvoj socijalizma A
meriki sploh je priznalo, po dali
81 praksi tudi slovensko socijalis-
ticno zacetnistvo Ameriki in iih
zasledovalo do danes.
Vsled tega Sc je osnoval osred-
Mi Odbor SLOW. soc. gibanja, Xxi da-
Je iniciativo (navodila) podreje-
MIN soc. klubom ma cell crti soc.
gibanja, in ergo. Sc isti trudi, da
Sc teh klubov cimvec ustanovi.
Ma ia nacinje bill storjen prvi
korak, XII je bill nujno potreben
soc. gibanju re radi existence
lista 'Proletarca", Xxi je dusa So
cijalisticne ideje med Slovenci v
Ameriki. Punktum.
Drugi korak bi bill torej, da Sc
vse nase gibanje glede glavne
kontrole, Xxi vodi k zaupanju, So
glasju skupnega della pride v bli-
Zinc skupnosti.
In tn stojimo prav sedaj posre-
dno vsak ma enem koncu enc vrvi.
Razlogi k situaciji pa so sledeGi {:
Dosedanji statut skupne stran-
Ike, Xxi je bill sprejet ma zadnji ma
rodni konvenciji Sc ne peca v no.
benem oziru glede osrednjih odbo-