Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-03
Kaj bi pae rekli pradedje IL

NlSHoSt III tc Lciillyc, nv
bi vedeii, da njih pravnukom slu-
Ii Ia svoboda "a gorostasno izko-
ris2anJe in teptanje onih belih
bratov. ktere je semkaj pognala
tiranska Europa, kakor je tudi
ME. Ali ne bi pljunili ma svoje
niGvredne potomcei
Tujci so krivi! Tujci so krivi,
ia - kapitalisti z ne6uvenim pre-
Sanjem mozga in krvi il delav-
cev provocirajo Strajke, odpore
in bitke med delom in k~apitaloml
Tujci so krivi, da - nikdar siti
kapitalisti oropajo delavstvo "a
YES njegov produkt! Tujci so
menda krivi - tiSockratnih kapi-
taliSticnih umorov V premogoko-
pin, tvornicah in ma zeleznicah !
TuJci SO krivi, da - &c drlava
Idaho zapravila mad pol milijona
dolarjev V svrho, ia obesi Hay
wooda, Moyera in P~ettiboneja (!
In Slednjic: tujci so zakrivili -
finan6no paniko in gospodarsko
krizo in virgil mad million delav-
cev IL della
In to oni tujci, masa brez maj
mani moci, ~neveSca jezika in
razmer; nedolzne pare, ki 50 pri-
Sic Ameriko z edinim namenom.
da postavijo svoje delavne moci
ma delavski trg.
Naravnost SmeSnO in obenem ne
umnO je torej govoriti in pisati o
nOZemcih kot nevarnemp elemen-
tn republiki. Gorostasno otrosko-
bedasta je pa Sc trditey, da bode-
jo tujci pcinesli amarillo V deze-
10. Vecje a~narhije, kakorSna VIA
ia Sedaj pod kapitalizmom, ne
more doprinesti nihce. kapita-
liSti dajejo zakOne Same "a pro-
letarSKa lJudstva SAM pa ne pri-
navajo nobenega zakona. Pro-
sim vas, ali nj protipoStavno ubi-
ii tlOvcka! NaSi premogarski in
zelezniSki kralji pa ubijejo VISA
ko leto ma tiSoce in tisoce ljudi,
brez ia hi Jill kdo trial pred So
diSje. SlePariti in goljufati je
tudi protipO>tavno. Ameriski
bankirji in veliki borzni speku-
lantje pa goljufajo in sleparijo
ubogo delavsko liudStvo tako. da
mu nazadnje nakopljejo Sc krzo
ma glavo, a pc poStavi JTh nIhce
ne kaznujc. Ma tiSo6c. StotiSoGe
ljudi Sc osleparL goljufa in pre-
ganJa cd mesta ma tlsoce Judi
umira gladu in mraza; ma IL
soGe ljudi je umorjenih -- a
zlocmci so vedno Syobodni in sle-
parijo, goljufajo ter morijo ma
pref. Zakaj3 cato ker %zlocinci
so k~apitalisti in IA kapitaliSte nj
postav.
Ali nj to anarhijai
Zdaj pa pravi nekdo: inozem-
ski delavci ne spostujejo amers-
kin p%ostav.
kaksnih postav2
Kje pa ina Amcrika postave.
ia bi settle dclavca?9? Ali So
mai delavrc in rcvni proletarec
drzi poStav. kterc prczirajo in
zametavajo kapitalisti?
Drugi zopet pravi. da po>tayc.
ki so ubijale svobodo amcriSkega
drzavljana. so padle re |. 1776.
Ali j. res? Spomin ma gromenje
topOv !. 1861 nam lahko pove, da
svobodi Sovrazni zakoni MISC pow
sem padli l. 1776. In danes! Ii
ne odmeva danes width in iok
stradajotega delavca cd Pacifika
do Atlantika! Nj Ii auarhisticni
kapitalizem zakrivil krize? Kje
je go>podarSka svoboda delavce.
va! Kje 50 zakoni. kteri hi Sci
TIL njngovo Svobodo?
Abraham Lincoln je deial pred
petdeSetimi lett: "Razredne pos
tave, ; pomocjo kterih naccljuje
kapital delu, so bolj nevarne "a
rePubliko, kakor je pa bila teles-
ma Suznost Y casu, ko je bila maj
mocnejsa."
Ilata reSnica! Razrcdne pos
tave, ; kterimi davijo anarhistic-
nj kapitaliSti delavsko l.judstvo,
bodo enkrat zadavile .tudi pos
tavodajalce. Kapitalizem bode
utonil V lastnem bogastvu.
Ameriska svoboda je rodila bo-
gastvo, amerisko bogastvo je po-
zrlo svobodo.
Bogastvo in kapitalizem sta pa
rodila proletarijat in Ia bode strl
oboje.
Cd ~UREDNISTVA.