Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-23
Stew. (No.) Al
0 gospOdarskih krizah.
X Ksutsky V svojem Erfurt-
skem programu.


y ..,osus negotoyOst "a yse razrede
! yelika, vendar Sc velikansko
r.xte vsled kriz, katere provzro-
\ 8 proizvajanje blaga cd casa do
y ~. ko pride do gotove visine
nayoja-
j Rsdi vaznosti, Xxi so jo dobile
frae ' zadnjih desetletjih "a ma
4 skupno gospodarsko zivljenje.
7 n rsdi nejasnosti, XII vlada Sc V
J fUkih krogih njih provzroGit-
ri bcdi tn dovoljeno, da Sc malo
bhije popeeamo z mimi.
yelike modene krize, ki sire
] $40 syetovna trzisea, pohajajo IL
psdprodukeije, ki je zopet posle-
I 6ics delovanja brez vsakega ma
1 tta, katero pa je ozko zdruzeno
/ proizvajanjem blaga-
/ Nsdprodukeija smislu, da Sc
I veS izdela nego sc porabi, more
I rsstopiti pri vsakem proizvajal-
4 ren naeinu. Ali ne more napra-
/ vii nobene skode. kar je samo-
obsebi umevno, ce proizvajajo
| prOizvsjalci "a svojo lastno po-
trebo. Ce n. pr. pridela tedaj ka-
IN prestara kmetiSka rodbina yee
Eita, kot ga uporabi, potem shrani
prebitek. Ia one case, ko bo sla-
ha ietev, ali pa, ce so shrambe
prenapolnjene, nahrani Sc I njiln
Hyina ali V najslabsem sluGa iu.
puii ga lezati, kjer je.
Drugaee je pri proizvajanju
blsgs. Ia predpostavlja " svOji
rsIviti. obliki). da noben Ease ne
produeira, vsak "a druge. Vsakdo
mora kupiti, kar potrebuje. Ali
skupno proizvajanje nj razdelje-
70 po gotovem nacrtu. ampak
ysakemn proizvajalcu je popolno-
ma prepuseeno. da sam ugane,
koliko potrebuje vsega blaga. XII
ga proizvaja. Ma drugi strani pa
pfi danasnjem proizvajanju bla-
a. kakor nitro je to mad navad-
Riu menjavanjem, izvzemsi
1ibiE ma ioe stie1Tarneef tJisSsI. ,5fsr
-nsnitih kovin = nihce ne kupu-
n, predno ne proda svojega bla-
ga ru sta vzroka, ki provzrocata
knze.
Vzemimo najenostavnejsi slu-
tsi, ds Sc bo razumelo. Ma trgu
srecamo imetnike denarja. n. pr.
kakega zlatokopa. ki ina dvajset
mark zlata. pOtem enega vinicar-
"a sodekom vina. enega tkalca
kosom platna in enega mlinarja
Z iakljem mOke. Vsaka vista te-
ga blaga maj ina. recimo, enako
yrednost. okrog 20 mark - vsaka
duga hipoteza bi ia slucaj ma
pravila bolj zamotan. ne da bi ma
koncnem rezultatu kaj izpremeni-
Ia. Ii stirje imetniki blaga so
edinl ma trgu. Vzemimo. da je
ysak pravilno preracunal potreb-
Slne druzega: vinicar prOda svo-
i vino zlatokopu in kupi "a 20
mark, ki jih dobi zanj. kos platna
Cd tkalea; ia pa porabi skupi6ek
Sojega blaga. da 81 pridobi vreco
noke. Slehern gre zadovoljen
domov.
Cez leto dni pridejo zopet ii
shrle skupaj; vsak racuna ma
aisto odprodajo kot poprej. Imet-
NIX denarja tudi kupi vini6arjevo
smo, vinicar pa ne potrebuje
platna; morebiti potrebuje denar,
"a plaza kak dolg in raje hodi
ekoli v raztrgani srajci, nego da
o. kupil platno. Vini6ar 81 obdrzi
Ten 20 mark zepu in gre domov.
Ikaiec' caka zastonj ma kupca.
her pa tkalec caka, caka tudi mil
mar. Tkalceva druiina je lacna
IN zeli moke, ali tkalec je produ-
elral platno. po katerem nj po-
vprasevanja. in ker nj noben ku-
Pil platna, ostala ie tudi nepro-
dana moka. Tkalec in mlinar nj
mata denarja. ne moreta kupiti,
kar bi pOtrebovala; tistega kar
sIa proizvedla, je sedaj prevec,
prav takO tudi tistega, kar je "a
n]u produciranega. n. pr. da bi
nsdaljevali primero: mia je Sc
daJ nadprodukciia, mizar jo je
napravil in upal, da jo kupi mil
mar, XII je pa nj.
NaJbistvenejsi pojavi gospodar-
ske krize so V TEN primeru pove-
oani. Naravno. da Sc V resnici ne
poJavi pri tako enostavnih oko-
nsemah. V pocetkih proizvajanja
oiaga vsako podjetje proizvaja
sedno vecalimanj "a svojo pora-
Do; DrOizvaianie hIapa tvori V