Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-24
VOJSKA IN DELo.
Napisal Enrico Ferri.

fraV takO kakOr provZr1ca VI
jak, da gre ladja vedno naprei,
sta tudi vojska in delo vzrok ljud-
skemu %razvoju.
Temeljni problem primitivnega
ljudstva je bill: p~oSameznike, two
reGe kolektivne skupine, rodove,
horde it'd. prisiliti, p~rivajati in
vzgojevati IA red druzabnega
z~ivljenja. prilagoditi MANFRED vso
njihovo osobno delavnost onim
vzaiemnim k~onceSijam in ozirom.
5 katerimi je cdino mogoGe Y liud-
ski druzbi ziveti.
Prvo SredStvo. Hi ie Slo "a osvo-
jitviio druzabnega reda. ie bila
vojska. Posamezniki so Sc naucili
ne lie tudi ravnati Y SoglaSiu 2
ostalimi ter podreiati svoio last
no delavnost koriStim Skupine.
rodu. horde in drugih poSamez-
nikov. kajti groziln ie nevarnoSt
nepriGakovanih napadov. Xxi so bill
takrat zelo Y navadi.
Toda vojSka ie imela vedno in
ina vedno Y Sebi ~negacijo same
sebe. Imaioc kradez "a svrho in
moritev "a Sredstvo. povzbuiajoc
k ubijanju s~ovraznikov. mora po-
tlaciti in popolnoma uniGiti V bo-
jevnikih - in V primitivni dobi so
bill vSi bojevniki - cut spoSto-
vania k GloveSkemu z%ivlienju. II
liudje. XII Sc zaradi katerega kohl
stevila storienih morov ma boz
mem polju %proslavljajo in nagrade
dobivajo,ne morejo ma kak eudez-
nj haeih pridobiti ST spostovanja'
k zivljenju 6loveka, niti k pravu
bliznjika (niti dobiti zmisel "a
sram. "a svobodo. "a laStniStvo, "a
rodbiuo it'd kaj takega hi 81
mogli edino pridobiti lie tedaj. ko
bi zanemariali vojaSki tabor ter
ga zamenjavali "a cas- in dezelo
miru.
P~sihologijo vojaStva - utvor-
jeno ma temelju nasilja in nadvla-
de - 50 locili Slozno vsi pisatelii.
tudi ortOdoksni. kot so n. pr. Spen-
Ger, kot posledico omenienega ne
spoStovanja k pravu blizniika. kar
je neizogibno morale biti stalni
vzrok vojske; vsako delo MANFRED
daje posamezniku specialize INA
eajne navajo. niegovo smer in
c%utenje.
Zalibog, tudi zgodovina starega
veka. srednjega, in pa moderna
zgOdovina ofenzivnih voiska in
osvojevanja kolonij, kazejo lie
sramotne dokumente tie tezke. Ia
lostne resnice. Anglezi, kateri sto-
je ma viSini sOcasne civilizacije.
prozali so nam has najnOvejse
temne primere $ svojo vojsko pro-
ii Transvaalu, Z urejevanjem kon-
centracnih taborov zaradi ubiia-
MIA zena in otrok, pozigania ia
rem, streljania vojnih jetnikov.
Vojska je V svojem temelju pro-
t~idruzabna in prOticlOvecanska
je prot %napredku in mu je ma
kvar sedaj, pc tisoGletjih pred
zgodovinske dobe, ko je iz~vrSevala
funkcijo trdne discipline. Med
tenn, ko so bile vojske popre.i ma
dnevnem redu, Jill ie sedai vedno
mani. in vedno boil, Sc prot MIN
vzdiguje vest javnosti vsled do
vrsenosti strasnih morilnih orodii
in vsled neprestanega razSirianja
splosne vojaSke dolznosti naproti
srednjeveskemu rokodelskemu
voJskovanju.
Militaristi zaman kazeio ma ne
katere mani ~ne6loveske psihologi-
ske strani voisk izrtvovanje fl
zicna hrabrost. cut dolznosti)
VoJska pa je vseenO reflex ataviz-
ma primitivnega zivljenja, divie-
ga in kanibalskega. ''Kradez il je
svrha, moritev pa sredstvo."
V prvih cash je bilo Sc drugo
sredstvo, XII je slo "a priuGenjem
druzabnega reda MANFRED: delo.
Zlasti je bio to V oni dobi, ko MISC
incl ljudje nekoliko t~isoGletii
pred odkritjem lastnostij kovin
drugega orodja (ne "a delo ne "a
vojsko) kot oglajene kamne - v
oni dawn predzgodovinski dobi, v
kateri je delo dobivalo druzabne
nhlika kaknr nriSaio nstanki nri.