Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-17

vedno ma razpolago, in il katere Sc
more dobiti vedno rezervo. &c
vskipi industrialna kampanja.
Ia kapitaliste je ia rezervna ar
mazda neprecenljive vrednosti. Two
ri zanje vazno orozje, ker drzi ar
mado delajocih ma uzdi in ker Jill
napravlja p%rijenljive. Ce eni pre-
wee delajo, %provzroce, da so drugi
brez della. in z brczposelnostjo ma
EN- strani Sc doseze. da Sc ma drugi
Sc wee della. Pa maj Sc Sc reGe. da nj
ma svetu vSe najboliSe urejeno.
&c raztegnjenje industrialne ar
made koleba semitnja. pray tako
kot trgovina. kaze vendar ma sploh
teznjo. pomikati Sc navpik. Tehni-
cen prevrat pa Stopa vedn) hitrej-
Sc. obSega vedno vecja polja; raz-
tegnjenju trga pa stoji vedno wee
ovir nasproti. Nato bono priSli
tudi drugod. tn zadoSGa. da ma TO
opozorimo.
kaj pa pomeni brezposelnost?
Ia ne pomeni lie bede in revScine
"a prizadete, ne lie p~oveGane SUI
njosti in izkoriScevanja "a della
joce, ia pomeni tudi negotovost
obstanka "a yes delavski razred.
Karkoli re so tudi pre.iSni naGi-
nj izkorisGanja p%rovzrocili izkori-
Scanim, ali emo so jim dali goto-
vost njih obstanka. Potrebni zivez
je bill Suznjem in podloznikom "a
gotovljen. sal "a tako dolgo. koli-
kor dolgo je bill obstanek njihove-
ga gospoda zagotovljen. lie pro-
pad NTH gospoda Jill je mogel oro-
patti potrebnega ziveza IA obsta-
mex.
kakrSnakoli revscina, kakrsna-
koli beda je pod gospodarstvom
preJSnih prOizvajalnih naGinov ID
casa do casa zavladala med pre-
blvalstvom, nikakorSna pa nj BIZ
la posledica produkcije, ampak po-
sledica motenja produkcije. vsled
nude letine. kuge, povodnji, vpa-
da %sovraznih armad it'd.
Obstanek izkoriS6evalca in OBJ
stanek izkoriScevancev nista danes
drug Z drugim zdruzena. Delavca
Sc more vsak trenotek z zeno i'm o.
tr1ci vreci ma ceSto in prepustiti
smrti cd lakote, ne da bi Sc razme-
re lzkorisGevalceve, katerega obo-
gatuje, V manisem izpremenile.
In beda brezposelnoSti je danes
lie izjemoma posledica motenja
produkcije vsled zunanjih. premo-
goenih vplivov, ampak je naravnO-
p%otrebna ~posledica razvoja pro-
dukcije. Motenje pr1dukcije po-
mnozdje dandanes cesto ~priloznost
"a delo, namesto da bi 10 zmanj-
sevalo: spomnimo Sc lie ma posle-
dice vojske liz |. 1870 "a gospodar-
sko zivljenie Francije in Nem6ije
V letih po ii vojski.
Pod Waldo proizvajanja V ma
lem so bill delaycevi dohodki V
nJegovem lastnem gospodarstvu "a
toliko veGji. kolikor je bill san pri
dnejsi. Lenoba ga je uniGila ter ga
napravila brezpOselnim. Danes pa
Je brezpoSelnost TEN vecja. elm
wee, elm dale delavci delajo. De
lavec provzroca svojo lastno brez-
poselnost 5 svoiim lastnim delom.
kakor marsikakSno drugo temelj-
no pravilo IL zivljenja proizvaja-
MA Y malem. 50 je tudi to: da je
delavceva pridnost pogoj njegovi
sre6i, izpreobrnilo V nasprotie. In
kakor je to. tako je tudi marsi-
kako drugo temelino pravilo po-
stale laz; vendar pa Sc marsikak-
sen f~ilister govorici napram DELAY
Gem. da 81 Made vSakdo svoj kruh.
kdor hoce lie delati.
PRAY tako kot imetek tudi po-
sest dclavne moci danes ze nj vec
zagotovljena obramba prot bedi
in revScini. Mad malim kmetom in
malim rokodelcem, Stoii nepresta-
no poSaSt Y podobi bankerota. ka-
kor Stoji mad Medium dclavcem
poSast Y p1dobi brezposelnosti.
Ia vedna negotovost ie med vSe-
mi Iii danaSnjega proizvnjalnega
nacina naiboli muGna. pa tudi mai
bolj Strahovita. XII liudi najbolj
razburia in Xxi napravi vsakemu
konservativncmu nagnjen.iu konec.
Ia vecna negotovost laStnega po-
lozaja izpodkopliuje vero V zago-
tovilo obStanka in V interes last
ne ohranitve. In kogar obstOiece
V veCncm strahu yzdrznje. izgubi
"a -uh ..nl -.