Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-21
Stew. (No.) IS.
Kapitalizem in prOle.
tariiat.
(Dalje.(

poveduJeJo, ua 81 HiuJe, HOlecl
ineti yidljivega boga. v puscavi
raredili zlatO tele, kateremu so
izkasovali bozansko east, kinca-
;oSi ga venci in plesoci okolo
mega. Ko Sc je pa Mozes vrnil z
gore Sinai tablama, ma katerima
L prinesel zapOvedi nevidljivega
boga, razjezil Sc je zelo, videc ne
umno malikOvanje in vrgel je zla-
70 tele OBJ tia 90 omega casa je
minOlo dokaj vec nego diva tisoG
let Zlato tele pa nj izgubilo svo-
je noel, temvec ravno V nasih
inevih je postal malik tako mo-
goeen, kakor nikdar poprej. Use
n casti, vSe sc mu klanja, vse
plese okolo mega. vzdihujoG in
prosee, maj bOde miloStljiv svo-
jim eastilcem. maj jih obsiplje $
wojim blagOslovom 4 rune
MIN, blis6e6im zlatOm. Kogar Sc
mahk usmili, darujoc mu denaria,
postane mogocen in dOseze lahko
re, kar mu srce zazeli. Moe in
slava, ljubezen in prijetno zivlje-
ME, narava in umetnoSt. veda in
znanOst - vse, vse mu je posluz-
no, vsi bogovi in boginje Olimpa
Sc mu smehljajo. No, malik il
trdega zlata nina duSe in srca
in ker ne cuti in ne misli. nc mo.
re biti prayicen vsem, temvee je
milOstljiv lie posameznim, katere
priPelie Slept slucai v njegovo
bliiino. MilijOni pa vzdihujejo od
rojstva do smrti zaman ter osta-
nejO vzlic svOji trdni veri V ma
lika nagi in gladni in sunni do
konca svojih dnij. Kolikor Sc ne
kateri malostevilni posamezniki
bOli bogate, toliko ve6je biva Ste
yllo onih, XII ne posedujejo nice
sar izven svoje delavne moci, ali
pa Sc te ne. V umetnih blagajni-
esh kapltalistov Sc mnozi zlati
IN srebrni denar ter bankovci. "
nepreglednih slojih delavnega
'pesiets1ijata sc pa siri ubostvo.
kakrnega tudi najbedniji SUI
MI rimskih patricijev MISC DO
mali. Dolga in siroka skladisca
80 polna hrane. kmet in delayec.
n 20 pridelujeta, umirata pa la
kote svojo druzino. Kakor rak.
X neusmiljeno izjeda clovesko
truplo, razsirjajoG Sc ma vse stra-
nj. narasca beda od dneva do
eneva po vsem svetu, povsod
kler Sc della in prideluje, in uni
cue pravem pomenu besede ma
tsoee in tisoGe.
Nacijonahi ekonomi trdijo, da
n bilo "narodno bogastvo" v da-
nasnjih industrijalnih dezelah Sc
nlkdar takO veliko kakor nasih
cash. Statistika, ki je sicer sla-
90 razvita, nam to potrjuje. In
sendar nj bilo ubostvo Sc nikdar
tako ogromno in tako razsirjeno.
kaAor dandanes; nikdar nj tako
fapidno napredovalo, kakOr V
dobl milijonarjev in milijarder-
jev.
Velikansko narodno bogastvo
a vendar skrajna revscina med
narodom' Kako je to mogocef To
le veliko nasprotje V besedah! -
In yendar je tako. Kar imenuiejo
naeljonalni ekonomi narodno
oogastvO", nj namrec bogastvo
naroda, temvec bogastvO nekate-
nm posameznikov. Narodnega bo-
eastva dandanes sploh nj.
kaJti kapitalizem izkljutuje
aarodno posest. Kapitalizem je
inastil narod, Xxi V svoji celoti
sploh nicesar nina. Kapitalizem
IN njegovi srecni zastopniki so 81
polastili vse, kar Sc imenuje ma
ndno bogaStvO".
To Sc je morale zgoditi vsled
rszmer, katere je stvarila moder-
na tehnika in tradicijonalni, po-
dedovani Maori o posestnib pra-
ncah. Zasebna lastnina je mora
= roditi kapitalizem, ko Sc je in
dnstrija pOmocjo move tehnike
fazvila velikanskem Obsegu ma
ssga casa. In enako nujno je mo-
fsl kapitalizem poroditi bedo mo-
dernega proletarijata.
Brez zasebne lasti nikdar ne bi
tuo kapitalizma sploh; brez "a
sebne lasti in tehniskega napred-
IA ne danasnjega kapitalizma !;
orez kapitalizma nikdar one neiz-
herne revscine, XII danes vlada.
kanita lizam 10 nhlika clovaSka