Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-11

njeveskih infyhitorjev. Karela
kielmeyera utednika lista "Der
freie Arbeite4' so obsodili ma
emo leto jece. Kielmeysr je baje
v elankih razAlil - hui - pod
eastnike nenfke armade in Sc
norceval il dfzavne upraye v
Nemciji.
Navadni 6ldyek, XII eita tako
vest, strmi inlne verjame, dc lie
taxa obsodba sploh mogoca V
dvajsetem .stolHju. V dobi kultu-
re in napredk@ Seva, kdor po-
zna danasnje sddnike in We, da
Pri takih obsotlbah odloeujejo lie
politi6ni motiv, sc temu ne Gudi.
NemSka justiea Sc je Sc vedno
skazala kot ponizna dekla vlada-
jocega razreda, &c je kdo odprto
kritiziral institucije kapitalizma
NemGiji in DO tudi ostala, dok-
Ter delavci ne pometejo s kapita-
lizmom.
- Vsak elovek ina pravico. da
osmeSi samega sebe, kolikor hoGe.
TIE pravice ne moreno odre6i
tudi naSi chikaSki policiji.
Odkar so revolucionarci ustre-
lii portugalskega kralja in ME
govega sina, voha naSa "slavna"
policija, kateri vsak cestni ropar
odnese svoje pete, same napade
ma kronane glave.
Cemu ia gonja proti ljudem,
XII so drugafnega pOliticnega
prepri6anjaf Qemu to dezeli. o
kateri sc govdri, da je baje svo-
boda doma3
Nauk atehtatu V Lisabonu
uci. da Sc ne da dandanes nobe-
den narod : tudi Portugalci ne
- vladati tiransko. Kralj je V
jutro izdal ukaz, da Sc vsakega,
Xxi Sc upira p-otiustavni in neza-
koniti vladi kralja, izzene il
dezele ali poaje V prognanstvo v
prekomorske dezele, da postane
kmalu zrteve Judi morece KLINE.
S TEN Sc jelves narod oropal IL
stavno zajanSssih praxic in iz-
ro6iI ma milos in nemilost nasil-
nixon. Kako mai mi baje kot
svobodni drnvljani svobodni
dezeli toGimo iolze "a trinogomf
Popoldne so odgovorili nekate-
ri IL ljudstva ma zadnji ukaz $
tenn. da so urorabili silo proti
kralju. katero je kralj zjutraj ra-
bill proti celenu narodu.
Kdor z moralicnega stalis6a ia
dogodek drugace sodi, je blazen
ali pa sodi hldodelstva kraljev
drugace kot drugih ljudi.
Radi tcga Sc tudi vsak pane
ten clovek smeji chikaSki poll
riji. kateri Sc noe in dan blede
o atentatih ma kronane glave.
- Socialni tednik "Glas Sv. ="
je postal re komicen. V zadnji
Stevilki je poro6al, da je bill So
drug Milan Glumac aretiran pre-
dzadnjo soboto. ker je baje po-
Iabil rdecemi letaki hrvaskc
brezposlece ma shod "a nedelio
dne Q. febr. t. !. V dvorano sodr.
FIR. Mladi6a. Sodr. Milan Glumac
nj bill aretiran.
Mi upamo, da nam nj treba pow
darjati, da ie doticna notica '
"Glas Svobole" zlagana cd prve
do zadnje vrstice, kar sc tiGe are
tactic Sodr. Uilana Glumaca. Da-
mes Sc nismo Chicagi tako da-
lee, da bi sc iretiralo kar meni in
tebi niG sklratelja, ako Sc shod
vrSi dvoraIi in ce sc pozivnico
ne 'hujska ,ovabljenih h hudo-
delstvom, k,kersne pripozna da-
naSnji zakoI. Chicago danes Sc
nj popolnom poturcena. to vedo
ze politicni ,troci, lie nasi polite
nj "fovci" tega ne vedo, radi
tega zanjejo tudi blamazo "a bla-
mazo.
Nasi politcni "fovGi" so bolj
turski kOt srltan, radi tega so ma
tisnili vest, da je bill sodr. Milan
Glumac areiran radi rdecih leta-
kov. Rdecs barva napravi ma
njih domislave mozgane taksen
wits, kot rdc robec ma bika, "a
tegadel prNimo: "Oce odpusti
Jim sal ne edo, kaj delajo!
Ostali bipri TEN izreku, ,ako bi
ia notica nSimela Sc kaksen drug
tajen mama, XII je pa tako pro-
loren, da a lahko vsako otroce
spozna.
Sklicatela shoda maj bi areto-
vail Sc Dredlo Sc ie yrSil shod Kai