Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-07
DOPISI
Polozaj delavstva nekdaj in sedaj.
- Jesenske volitve. - Cilji So
cijalizma.

cijaliZma.
Oregon City. Oregon.
Blalena Amerika. ii cd rumene-
ga GaSopiSja tako opevana delela.
kje je danes tvoje blagoStanje,
tvoja Slavliena prosperiteta' Pri
deiu>rih. hi id5ni i'll raztrgaui
tavajo pc meStnih ulicah ter svo-
io delavno moe ponujajo "a vsa-
ko. Sc tako beraSko ceno, - GO
tovo me-
Ako hoceS, prijatelj moi. videti
yesele. brezSkrbne obraze in boz
cato naliSpane poStave, moraS mi
slediti Y mesta in razkoSna leto-
viSGa, kjer V bogato opremljenih
in Z n%ajdrazjimi perzijskimi pre-
program okincanih palatah burzo-
azijSki baroni ma racun nepoSedu-
jocih slojev Y izobilici razkoSno
Give. Tako je bilo dosedaj YES cas-,
- mi Socialist pa pravimo, da
vedno ne bo tako ostalo. DanaSnji
krivicni druzabni red 81 sam
koplje svoj grob. V katerega Sc DO
pref ali slej prekucnil, in naSa
dolznOst je, da tn razkrijilni pro-
ces p~ospesimo.
Ozrimo Sc nazaj. kakor dalec
sega zgodovina narodov. Pri
vseh narodih sta 81 stala nasproti
diva razreda cloveSke druzbe. V
starem veku so nekdaj slavni. a
potem pOpolnoma pomehkuzeni
Rimljani bill strogo loceni pc raz-
redih. Prevzetni patriciji so imeli
svoje suznje - plebejce. Tudi
start Grki. pri katerih je bilo SUI
zenJstvo mocno razvito. so sma-
trail to vrsto Judi "a manjvredno
raso. In to cello slowed modrijani.
kot so bill Sokrat. A~ristotel in
drugi; bill so pas otroci svojega
casa. V srednjem veku. ko suzenj-
stvo V Evropi nj bilo wee tako V
cvetju, pa je fevdalna gospoda
- graJscaki i'll plemenitazi - V
zvezi z rimsko hierarhijo imela
popolnoma pod svojim uplivom
kmete in takoimenovani srednji
stan. t. j. mesGane in male obrtni-
Ike. o proletarcih V danasnjem po-
menu ne more biti dosti govora,
ker je bila Industrial Sele V po-
vojih in o velekapitalizmu V da-
nasnji obliki, XII je rodil modernO
suzenjstvo, - proletariiat - nj
bio Sc duha ne sluha. Pac pa je
clovekoljubni cesar .Jozef III. hotel
DAFT vsem zatiranim in izkOriSGa-
MIN nekoliko wee p%ravic. - toda
naletel je poysod ma hud odpor.
ZlaSti : cerkvene Strani. - i'm sko-
ro vSi njegOvi dalekosczni nacrti
so mu Spodleteli. Pregnal pa je
vendar IL Svoje drzavc mnogo pa
raSitov. - lenih redovnikov in re-
dovmc. kojih moIala ie bila ma
jake slabem glasu. Pa tudi dan
danes hi Sc trebalo kakega Jozefa
H.! Razumljiyo .je. da Ic bill cesar
Jozef II. vsled svojega ljudstvu
prekoristnega delovanja pr 90
tovih ljudeh precinct na%istrupe-
nejSega sovraStva. Pripovedujc Sc.
da je postal cesar zrtcv iezuitov.
da je bill - zastrupljen.
Sele velika francoska rcvoluci-
ia koncem Is. stoletia. XII je sire
sala vSo Evropo in maiala pre-
stole evropeiskih vladariev. ie
dala zaspanemu Svetu dru-
go lice. Francoska revoluci-
ia STEER nj bila povsem socijalistic-
mega znacaja. pac pa jo .je znal
izkOristiti sebi V prilog meSGanski
stan, Xxi je dotedaj iecal pod pri-
tiskOm prevzetnih plemenitazev.
Xxi so moral hoces nOceS odloziti
svoje visoke naslove ali pa po-
begniti v tujino. ter ST DAFT do
povedati, da Sc rodijo ravno tako
kakor delavci ali pa beraci.
Prisli smo V 10. in 20. stoletje,
v dobo pare. elektrike, veleindu-
STRIFE. modernih ~suznjev in mill
jonov. Koliko pa smo danes ma
boljSem cd staroveskih robov in
srednjeveskih tlacanov? No. nasi
predniki MISC poznali modernih