Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-11-17
SoCIALISTICNI svET.

ia Dl SOcldllLlrdnJe ueidNHln Sreu-
stew bivstveno ucinkovalo ma dru-
zabno A~vljenje. Najprej Sc jim
zdi nemogoGe, da bi Sc tako silno
spremenila lastninska %pravica,
Geprav Sc je V preteklosti re ne
stetokrat predrugacila. Taxi
skeptiki maj lie, ce no6eje ma
tan6nO studirati ekonomisti6ne
zgodovine, %pomislijo ma drzavne
okupacije in aneksije, ma padec
fevda iii odpravo flake, ma odpra-
vo suzenStva. ma vojaske rekvizi-
cije Tasu vojne, ma ~podrzavlJe-
ME zeleznic, post, ma drzavne mo-
nopole soil, tobaka, alkohola. ma
pristine ekSpripriiranje dr%Pv-
mem, dezelnem ali obcinskem inte-
reSu. pa Sc Jim ne bo zdelo ne
straSno, ne %nemogoce. ia hi druz-
ba prevzela oStala prometna sred-
silva tako kakor zeleznice, ostale
induStrije tako kakor tobak ali
sol i'm izmenievalna SredStva tako.
kakor ie danes dcnar drzavna pre-
rogativa.
Ampak Ge Y danaSnji druzbi Ii
veti in Y njcnem duhu miSleci
ljudje koncno priznajo dokazom
veliavo in za6no verieti, da je
podruzabljenjc delavnih sredstev
mogoce. Sc jim naenkrat izpreme-
nj to, !kar je bio pref velikanSko,
V malenkoSt. Misle6i, da je stvar
straSanSko modra, zacno raZkla-
dati, da zivljenie nj Samo gospo-
darstvo ma dnevni red pridejo
WISH cilji". ideali, dusevua plat
%ziIijenja; socialism je hipoma
degradiran. Kaj Sc bo vpraSu-
jejo - tedaj izpremenilol MOrda
bodo res vSi Indie siti. ampak
kakSno DO z~ivljenje? Use Sc DO
sukalo Same okoli gospOdarstva
zavladai DO najpusteiSi materiali-
ZEN. zelodec bo najviSji bog IN
bolje je, poginiti lakote 5 srcem,
polnim idealov. kakor pa ziveti V.
taxi surovi pus6obi.
Ne vpraSujmo, kakSni so vcasi
ideali takih idealistov. Gotovo je
pac, da Sc marSikdo izmed NTH lie
cato ne ukvaria Z vpraSevanjem
zelodca. ker mu nj treba. Ampak
ee ne s%toluje njegov bog V kuhi-
Mi, ga naidemo V bank, Y kateri
ina sranjene SvOje tiSocake in
pomnozevanie tistih lepih papir-
jew je niegova glavna skrb. Idealc
priporoca drugim ljudem. kOliko
Jih ina sam, pa ne ugane mice.
TOda vse to mas lie malo briga: da
je V sedanji druzbi le redkokdaj
Zlato. kar Sc sveti. itak vemo.
Vendar pa Sc godi tudi V soda
MEM svetu marsikaj. kar temelji-
to pobiia teorijo o absolutnem in
izkljucnem materializmu socia-
LIMA.
Spomnimo Sc, da Sc bojuje "a
uresnicenje socializma tisti del
clovestva, Xxi prenasa najvec muk
in tezavs To seveda nj cudno.
Velekapitalist je Z danasnjim re-
dom vsaj relativno zadovoljen. pa
81 ne zeli. da bi Sc izpremenil. tt
sti, Xxi Jill najbolj tlaGi beda, ina
jo najvec ~interesa, da hi izbredli
IL ME. DrugaGe niti biti ne more,
kakor da Sc organizirajo V prvi
vrsti delavci.
Ampak kdo more reel, da V tel
organizaciji nj idealizma2 Zlasti
prvih zacetkih je zivlienje orga-
niziranega delavca. socialnega de-
mOkrata prav tako muceniSko,
kakor jc bio zivljenje starih
kristjanov V dobi rimskih, now
veri sovraznih cesarjev. Morda Sc
bolj. Kaiti vse moci gospOdujoce
druzbe Sc zdruzujejo zorer NIGGA.
Gospodar mu odpOveduje delo;
oblasti ga preganjajo 5 hiSnimi
preiskavami. $ sodnijskimi proce-
81, z zaporom in Z jeco; politicni
nasprotniki, cello nezavedni tova-
riSi ga sovrazijo, zbadaio, zasme-
hujejo in zanicujejo. S cello dru-
Zinc zabrede vcasi v naistrasnejso
bedO. Cd mesta do mesta roma, da
bi nasel della in kruha, a kjerkoli
potrka, Sc zapirajo vrata pred
MIN. ker je V njegovi delavni