Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-04

An6AN -
ropolno Posest niih izdelka. "a
l%roletarca pa nj bilo in ne b. nj
Ron me dr7uzega kot sred>tvo. da
20 .Zlvrd5-a. da ma odvzame &c
'rednoSt. katero je on napravii.
Proletarec zato ne more biti nj
hdar pOsebno odusevljen "a pr.
voyno vlastnlStvo. 5 tenn pa Sc ne
iazlikuje Same ID poSedujo6ega
kmcta in rokodelca. marveG tudi
cd rokcdelSSega pomo6ndka pred
h.pitali~ticne dobe.
IH.Tli so tvorili prehod cd
san s"sa rokod lea k prcle-
t.r.-, kakor je tyOrilo proizvaja.
nJe. y katercm s. bill ii vpoSleni
; vetJem stevilu. prehod cd proiz-
'aj MA Y malem k proizvaj anju
la v"lIko. Ali kliub temu - kako
e ~ r%azlikovali Cd p~rolctarca.
Pomoinnki so spadali Y moi
NroyO rodbinO in 81 incl najbo-
I.IIr upc. ia pOstanejo sami moi
STR. Proletarec j. popolnoma nase
ravezan IN obSojen, da veeno pro-
%l,tarec ostane. V teh dveh tockah
tV temelj razlike med rokodel-
kim pomocnikom in proletarcem.
ker je pomocnik k moi trovl
druzini spadal, jedel je pri isii mi.
II IN spal V njegovi hiSi. Stano-
yanjsko in zelodcno vpraSlnjc
zanj nista obstojala. N.iegova
media V denarju je bila lie IN del
iega, kar ie dobil cd mojstra "a
svoje delo.
MezdO .je uporabljal v manjsi
neri "a zadovoliitev- najpotreb-
roJSih pc;rebS;in, XII so T. bile
NSlei zivljenja phi mojstru zado-
yoljenc, ampak mu IL sluzila v.
Vc'ji meIi N pridobitck prijetno-
SIT ali ' varcevanje. V nabiranje
s:cisev. katere .je moral met,
iadar je hotel doNeti mOjstrStvo.
Pomoonik j. delal skupai z moi
strom Ako je ta podaljSal delavnr
cas- cel nero, IA mi posIal.iSal lie "a
lomocnlhr. ampak trrdi zlSe. Moi,
strcva 5elja podaISati delavnik
do iz;rpljena. nj bila tako moe.
ma. da hi sc Ne dala brcz v~eciega
truia vduSiti. Ako 81 je skuSal
moister delayne pogcie kolikor
mogoGe ugodno napravfti. je to
rriSlo tudi pOmOcnikom pray.
Proizvaialua Serdstva. katere
Je mali mOjster pOtreboval. 10
hila tallO nrznatna. da nj bio po-
trcba pomocniku pray velikega
premozenja. Gc .je hotel postati
moj>ter. Vsak pomoGnik .ie incl
EadO M m~OjNtrstvo. Gutil sc je tu-
a. re IN boducega mojstra. in ker
nHn je moglo lie varcevamje DAFT
Sredstev V dosego mo.istrStva. je
bi pravtako odloGen zastopnik
zasebne lastnine kOt samost1jni
rokOdelec.
Da pa Sc pray razumeno. je tire
ha povedati. da imamo pred ocmi
razmerc r~okOdelstva. kakrssne so
- u%tvorile V predkapitalistiGni
dobi.
S'daJ pa primcriamo prol etar
ccve razmere.
V kapitaliStidnem podietju n,
dclata skupai kapitaliSt in NEED
nj delavec. &c Sc tudi Y teku
kapitalisticnega razvOja induStri-
ialni kapitaliSt loci cd pravega
trgovca. ter postaneta kapitalist
trgovine in induStriie diva raz-
litna razreda. oStane vendar in
d1iStriaIni kapitaliSt V bivStvu
trgovec.
Njegova kot kapitalistova d.
lavnost V kolikor sploh della
V podietiu st omeiuic pray Ia.
ko. kot %trgovGeva ma try.
Njegova naloga je. da potreb-
ne s%urOvine. pOmocne snow. de-
lavne mo6i it'd. kolikor l. mogo-
ce poceni in sebi odgovariaioce
nakupi ter v pcdjetju izgotovlje-
no blago kolikor mogoGe drago
Ma poliu pr~odukcije pa
nina drugega della kot to. da skr-
bi. da delavci "a kolikor lie mogo-
&c majhno place kar najv,T de-
da narede kar najveS
vrednosti. Napram svoiim delav-
ZEN nj kapitalist sodelavec. am
pax priganjaS in izkorisSevalec.