Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-09
DOPISI

NohO iHSlVNd hAlAd 81 ENPO'N'
- Proletarci ne rabijo vojne. -
Diva profesorja-socialista odpus-
cena IL sluzbe.
Seattle. Wash. 81. maja. -
atlantic fleet ali moranarica
Zedinjenih draw. XII Sc je mudi-
la Stiri dni Y Seattle. je dala To-
kalnim kapitaliSticnim listom to-
like gradiva IA Gtivo in ilustraci-
je, da so moral izhajati Y poveGa-
nj obliki in brez vsakih drugih
movie.
cato Sc ne bodete cudili dragi
bralci "Proletarca'. da je tudi
zane ostalo nekaj neporabljenega
gradiva q tel preSlavni "kapita-
listiGni brandt. Socialist MANFRED
%poberemo vedno lie tiSto gradivo.
kterega kapitaliSticni prostitute
navadno necejo videti.
Poveljnik mornarice. admiral
Sperry ie Eel najve6ji slavnospev.
Ena oseba je bila rmenim zurna-
iom wee kot vSeh oStalih seSttiSoc
MOI. Admiral Sperry je tax patri-
jot, da vseh SeSt dni tednu pro-
u6uje, kako bi Sc zamoglo wee
Judi pOmoriti - kadar kapitali-
sti tako zelijo -. sedmi dan gre
Fa V cerkev prosit boga. ia bi mu
baje pOmagal izvrsiti njegove ma
6rte.
Omeniti r tudi moStvo
mornarice, tiste suznje, kteri Sc
ne vedo V kak namen sluzijo. ka-
pitalizmu in trotom V 6loveSki
druzbi. Ii vojaki in mornarii baje
dobijo $l5 ma meSec: koliko pa
dobijo hrane ma dan. tega nevem
izgledali so subj kot trke. Da Sc
Jim ne godi posebno dobro. do
kazuje ze to. da Jill je -- ko ie
bila mornarica V Seattle - cez
$50 pobegnilo.
MeSto Seattle je dovolilo
$4,000 "a sprejem mornarice. San
Francisco pa cello 100000. In
koliko 81 cd tega imeli vojaki in
mornarji? Me! MIN nj bilo mic
pomagano. krmi "a topove - nj
treba materijalne pOdporel
Blizo pol milijona ljudstva ie
pridrlo skupaj, da vidi boine la
die in parade pc mestu. PR vsej
tel "gloriJi'' pa nj bill zastopan
niti eden unijski delavec; videti
jih re nj bio pri paradi. Tako je
pray. Delavci Sc bodejo polagama
re zavedli, da je mornarica in
vojastvo lie orodje "a ''biznes" ka-
pitalisticnih velekramarjev.
ko bodeio delavci vladali ma re.
milf. izginili bodeti mornarica in
armada. Delavcem Sc ne bode
treba vojskovati "a trg, ker pro-
izvajali bodejo le IA rabo, ne pa
"a kupcijo in dobiGek. Zakai mai
hi delavci V Ameriki primorali
kitajce. da Sc oblacijo V obleko
IL pavole, jedo kruh il belle moke
in Sc vozijo V avtomobilih. Toda
ameriski kapitalisti hocejo imeti
trg IA pavolo. belo moko in avto-
mobile, kajti vsega tega ne more
jO prOdati V Ameriki. AmeriSko
ljudStvo hi lahko sam0 porabilo
dOmaCe izdelke. a vsled picle
mezde, Xxi .io dobi V povracilo "a
svoje delo. Jill ne more pokupiti.
Vsled tega mOrajo ameriSki ka-
pitalisti imeti trg V inozemstvu "a
nadprodukcijo domacih izdelkov
in pridelkov. Istotako dclajo tudi
japonski kapitalisti. Japonski de-
lavci ne morejO pokupiti vse svile
in vsega GAIA. kar pridelajo donna.
cato pa iscejo japonski kapitali-
sti zunanjih trgov in cato tudi
gradijo svojo mornarico. In kaj
lahkO sc pripeti, da Sc V bliznii
bodocnosti zgrabite stric Samova
in Mikadova mornarica Samo "a
trg in "'biznes'.
Delavci, vojaki in mostvo NOR
narice ne bodejo V sluGaju vojne
z osvojenimi trgi pridobili mic wee
kakor to kar re imajo: borno xiv
ljenje. Zgubijo pa lahko tudi TO-.
Delavci ne poseduiejo mornarice
nimaJo Wade, ktera hi posedovala