Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-05-19

TGVt GU Uni JWTgIS lt OTiZONaI 81 StVarl " StaINca. cc DOSUeSuieio n
ovirajo zenitev. Use njegove dsi so Sc osredotocevale V TEN. WI
je druzino 5 seboj, ker je bia 3uzina One, brigal Sc Je "a hso, kaN|
inela je postati Onim dom. II
Ako bi ona diva imela odloei. bi Sc poroka takoj zavrsla uuI
brcz pojedine in gostije. Ko stdpekoc to omenila, sta Sc sprla S St.
rimi ljudmi. Teta Elzbeta je lila posebno razburjena. Upla III
Kali Porociti sc hoceta kot belca ma cestil Ne! me- - Elzbeta RI
zivela V svojih tradicijah. Dom,j e ba S premozne hiSe. incl n
posle in postala hi bla lahko gosa. V Hist je bilo devet h6ga ~
nobenega sina. Zavedala Sc je teg radi tega ie Iiubila stare ssm
navajo. Nikakor nj hotela privoli, da bi Sc kar tako poteptal nal
rovski ponos V blato, dasiravno je pstala delavka. he to ie ponoa n 1
ko vznemirjalo maeehO, da nj mogHspati. ker e je lie V mplh hotel
porociti brez svatbe. Zaman so j FedoGeval, da imajo malo pnnI
teljev. Prijateli bodo re prisli ingovorili o zadevi. Radi mal,I
kosti denarja, vendar ne smejo pustti tie krasne in starodavpI
sege, kajti denar jima ne DO prnesl srece, to j lahko verjameS|
Eizbieta je poklieala deda Antanasana pomot. V dusah ten daI
je zivela bojazen, da bode nova dom6na v otrokih vduSla ve lrI
domace cednosti. Prvo nedejo so Slivsi k masi. Dasi so bill SrI
maxi, vendar je Elzbieta kupila podoo, Xxi ie predstavjala rottvI
Krista V Bethlehem. Placala je 80 Gently, dasravno nj ba veeja kJ
en- 6evelj. Teta Elzbieta je menla, da e pri takih receh ne SINE nI
pariti Z denarjem Podoba je krasia srednio soho; nobena ha u
more bti brez takega okraska.
Stroski "a svatbo Sc tako povrnejo- a imeti je treba denar Y
svatbo. Nveli so premalo casa V okraju da bi Jim kdo kaj upsl N
pri Szedvilasu so 81 sposodili malenkost. ,veGer "a veGerom sta ra{
rala Jurgis in Ona stroske IA svatbo. u hanj kOt Z dvesto dolarI l
bo mogoce pokriti teh stroskov. Dasirauo sta racunala S prihrsdJ
Marie in Jonasa. vendar MISC mogli tie vote pref priStediti ka !
stirih ali petih mesecih. Sedaj je priGela udi Ona gledati "a denI
Zelela je, da elm pref pride tezko pricakoani dan - in priel b a
diva meseca pref &c bi imela sre6o, da dobi ;asluzek. Udali so se va
svojo usodo, kr MISC imeli druzega izhoda IN to Jill je zopet vznen{
ro in pripravilo OBJ vsak up.
Nedalet cd njh je stanovala litvinska 'bhelj, Xxi je obstoids |
stare vdove in njenega odraS6enega sina. Inc j je bio MajanszkaI
in naSi priatelji so Sc kmalu pc prihodu sezpnili z MO.
Nekega vecera je priSla vasovat in prieli so sc razgovaris6
sosedih. Kasneje je pricela pripovedOvati tabica Majanszkiene I
tako so klicati stare zenico - dogodke, da jim je zastajala ki p i
lah. Bla je stara, zgubana zenica, stara so let IN zlobudrala je dor5
Ike IL svoJh brezzobrih ut. kt stara carovnica. Babica je Ayea I
toliko let V bedi. da il je beia postala re nekaj vsakdanjega. PpL
vedala je o stradanju, o bolezni in o smrti, kot drugi ljudje o svatb4
in veseicah. Stvar Sc je pocasi razvila.
Ma vrsto je prisla najprvo hisa. Hisa, katero so kupiE, nj ID
nova. Stara je bio re petnaist let in lie barva ma Mi je bma nova, Ill
pa biIa tako slaba. da 10 ie bo treba vsako leo prebarvati. HS
zgradila neka druzba z namenom. da zasuzi denar in slepari sid
make. Druzina je placala "a hiso 1900 dolarjev, druzbo je pa HI
lie 800 doarjev, ko je bla nova. Babica je vedela to vse. ker je bill
clan neke politi6ne organizaciie, h kateri je pripadal tudi stavbin3
moster, ki G gradil take hise. Rabbi so pr gradenju najslabi m{
rial in gledali so lie ma zunaniost. Babica je rekla, da stavi. da u
imeli Sc mnogo shnosti $ to hiso. sal je sauna re skusila vse to. Bah
in men sta kupla hiso pod ishmi pogoj. toda speljala sta dnij
ma led, ker je MEN sin wit clovek. XII zasluzi sto dolarjev ma med
Her je bill tako pameten. da Sc nj ozenfl, sta lahko placala hio
Majanszkiene je opazla, da so zadnje besede razburle prstd5
Razumeli MISC: ''lahko so placali hiSo' in ''speljala sta dru5bo I
led. y Bill so zMo navni in brez skusenj. Dasiravno so bile ha 1
cent vendar so bile re stokrat pa6ane. kr Je druzba racunala I'd
da Jill ljudje, Xxi Jill kupio, ne bode paGali Ako zaostanejo zms}
mimi placili lie e mesec, zgube re hBo in druzba 10 proda nOva /
igra Sc je poSrecla re ponovno!
"Tatovi!" (babica je vzdignila roko) PosreGilo Sc ie druzbi VI
KRAFT - koikokratF tega babica nj vedela povedati. Vsakega. h n
INA klavniski okraj. lahko vpraSajo "a resniGnost ten besedi. Bab}
je zvea tukaj. odkar stoji Ia hisa. torej pozna tudi vse podrObnsj
Ali je bia re kedaj prodana9
"susmilkel En- Babica je lahko nasela Stir druzne, h 1
hSo skusale kupti, pa so prisle V nesreGo.
Prva druzina so bill Nemci vsaka druzina ie bla dmge j
rodnoSti. Babica je priSla V Ameriko, ko ie V tenn okraju zivela lei
ea druga ltvinska druzna. Delavci so bill takrat sami Nemci, ID
Gem mesarskl pomocnikl, katere s o mesarJi ma debelo zvabli V An
riko. da $ TEN lozje priceli : svojm podjetjem. Ko st znizali deav3
place so Nemci ostavili delo. Prihodnji SO bill Irci; sest do sd4
LET so V klavnskem okraju stanovali SAM lrci. Nekaj ih je Sc tdhj
toda vecina je pc velikem strajku ostavia ia okraj. Ia mimi oT
si Cehi in "a tent pa Poljaki. Start ljudje pripovedujejo, da je sd
Durham provzrocl to selitev narodov.
Prisegel j, da DO delavce V klavniskem okraiu tako vkrotl I
ne bodo nikdar wee strajkali in mu provzroGali zgube. Razposla
agente V VISA evropeiska meSta. kier so lagali o visokih plaGah kayn}
kin delavcev in o NTH krasnih delavskih razmerah. Ljudje so prihad
kar trumoma in start Durham Jill je gull, da ie bo groza. Pojdi
katerh je prihajalo ma tisoce. so nadomestii Litvinci in Ltyince 4
radomescaJoS lovaki. kdo je Sc revnejSi kot so Slovaki. tega nj ved3
povedatl oablca. Fac pa mesarJi ma debelo vedo, $ katerim narOc1
bodo nadomestii Slovake, je nadaljevala babica. Delavec zvabhi
Ameriko je lahko. sal so place dozievno viSje kot V starr domoyr
no pa delavci opazijO. da so vsoke place navadna sleparija, kr !
treba vse placatl drazJe' Je pa prepozno, da bi Sc vrnili. Si SO X
podgane V past - vsaki dan Jill vjamejo wee. Nekega dne re bod
delavcl maseeval, kajti guhjo in izsesavajo jh neGlovesko. Desi
Sc bode spuntah In udarili ma klavnicarje. Babica je bia socialism,
ali nekaJ druzega slicnega; MEN drugi sin je bill v Sibirui. sans \
pa svole dni obdrzavala shOde, kar je Sc odloceneje vplivalo ma nNi
sedanie poslusalce.
foiagoma so zopet zasukali govor ma hEe in meme kupovald
Nemci so bill zao vliudni liudje. Ali druzina ie bha presteylna n
Je omo navadno zo V klavniskem okraiu. Delali 81 vstrajno in Il
j. pi sohueh clovek. Poplacali so re polovico dolga ma Hist kr 4
uHlgalo heKega dine ubho oceta. Ia mimi so prli Irci. zopet ~
VHna urnzina Dee Je bill pijanec in je pretepal otroke. Obrokov ni
pIacevaIl rednO. vendar je pa drnzba il politiGnih vzrokov notrp3