Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-30
0 g~OSpOdarskih krizah.

iiEu Nttuo All pTcllalO All pTtNec
blaga; meScanski ekonomi pro-
glaSajo To "a zelo modro in vse-
ga Obcudovanja vredno uStano-
vo; mi miSlimo pa drugaGe; seve
je ma vsak sluGaj neizogibna, ko-
hkor casa DO oStalo ~proizyajanje
blaga - cd gotove viSine razvo-
ia. Ia modra naprava pa more
pod gotovimi ok~oliScinami po-
vzro6iti. da je prenapolnjenie
trga Z blagom radi kake nena-
vadne vSpodbude nenavadno We
like. da so potem tudi izgube tr-
govccv poSebno velike i'm da lin
poStane preceiSne Stevilo banke-
rotnih. tn imamo takoi trgovsko
krizo Y ~najboljSi obliki.
Razvoi prometnih zvez ma eni
Strani in upniStva ma drugi Strani
trga z blagom, poSpeSuje pa tudi
: ten krize in povecuje Nth po-
konGujo6e uGinke.
TrgovSke krize so Sc morale to-
liko casa tal+o glede ma obseg ka-
kor glede ma ObcutnoSt omejeva-
ii. kolikor casa je tvorilo proiz-
~vajanje malem gospodujoco
proizvajalno obliko. Nj bio mo-
goGe. ia hi pod vplivom kake
vspodbude nitro naraslo mnoStvo
"a skupni trg izdelanih izdelkov.
PrOizvajanje pod goSpodarStvom
rokodelske male obrti nj zmozno
hitre razSiritve. To ne more biti
povecano $ pOmnoZenjem Stevila
delavcev. ker so V delu V navad-
nih cash tako vSi delazmozni
clani onih prebivalskih strut. XII
SO pe6ajo T. rokodelskJ malo o.
brtjo. Tose more pove6ati lie $ TEN.
da hujSe obremeni poSameznike
da sc mu podaljSa delavnik.
da Sc della V mcclellan i. t. d. cato
pa nista imela samoStOjen roko-
delec in kmet V dobrih starih ca
sih, ko sc Sc nj bilo treba boje-
vati $ konkurenco veleproizvaja-
MIA, posebno veliko veselja. &c
pa sta Sc re Lolita wee della. tudi
to nj veliko koristilo. ker ie bila
produktiviteta della neznatna.
To sc je premenilo cd poStanka
kapitalisticne veleindustrije. Ia
ne upOrabi samO vseh pripomoG-
kov. Xxi u~sposablja trgovino. da
more nitro preplaviti trge 2 bla-
gom in da Je V stanu napraviti
nekaj, kar sc Sc slutilo nj. ia ne
razsiri lie navadni trg V svetovni
trg, Xxi obsega vso Zemeljsko o.
bio, ia ne pomnozi lie Stevila po-
sredovalcev med proizvajalci in
konsumenti, ia usposobi tudi pro-
dukcijo, da more slediti sleherni
vspodbudi in sebe skokoma raz-
s%iriati.
Re okoliScina. da ina sedai ka-
pitalist delavce popolnoma V ro-
kah, da more njih delavnik po-
daljsati, njih nedeljski pocitek,
Nth nocni mir odpraviti. dale
kapitalistu moznoSt. da razSiria
hitrejse produkcijo, nego je bilo
to poprej mogoce. Ena ura wee
della pomeni pa danes pr veliki
produktiviteti della cisto drugac-
no razSiritev proizvajanja kot "a
casa rokodelstva. KapitaliSti so
tudi V stanu. nitro razSiriti svoja
podjetja. Kapital je zelo elastic
ma. razSirljiva velicina. glavno
radi upniStva. &c gre trgovina
lepo pc Svoii poti, to pomnozuje
zaupanje, vabi denar V promet.
zmanJsa prometno dGbO enega
della k%apitala. pomnozi torei ME
gOvO uGinkujoco zmoznost i t. d.
Najvaznejse pa ie: kapitalu stoii
vedno ma razpOlago induStrielna
rezervna armada delavcev. Tako
je kapitalist Stanu. vsak cas- po-
vccati svoje podjetje. move delav-
ce n%astaviti. produkcijo nitro I'VE
cati in vsako ugodno konjunk-
turo pOSteno "izkoristiti.
Ma zacetku tega poglavja smo
o%brazlozili. da stopa pod gospo-
darstvom veleobrti vedno boil V
ospredje %industrielni kapital in
da obvlada vedno boil vse kapi-
talisticno vrvenje. V kapitalistic-
nj i~ndustriji sami pa postanejo
posebne industrialne panoge "a
vodilne, tako zlasti tkalska in re
lezarska Industrial. Ce kaksno
ten kaj vspodbudi. H.. pr. ce Sc
Odpre kako novo trziSce, recimo
Kitajsko, ali ce zacno kakSne We
like stavbe zeleznic, recimo V