Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-10
Chicago, ILL.,. 10. marca. 1908.

- 'N III hai ooio ca boilho, ud
ga Marks sam nj vec mogel dovr.
siti. IL te snovi je je nastalo mo
numentalno delo "Kapital, kriti,
ka politicne ekonomije." Prva diva
zvezka, Xxi sta izsla leta 1861, je
Marks Sc sam dovrSil, tretjega do
malega, tidal ga je Engels leta
1885, cetrti je ostal nedovrsen in
ga bas sedaj urejuje zvesta roku
X. kautskega.
Okoli leta 1870. je krepki in me-
utrudni Marks pricel bolehati. -
hdor je delaven in bi rad delal, pa
radi bolezni ne more delati, ia We,
koliko je Marks pretrpel. Incl je
Sc toliko povedati, toliko izvrsiti,
a nj mogel. Vedno hujse mu je
prihaJalo. Med TEN mu je konec
leta 1881 umrla zena, Xxi ga je ra-
zumela kOt nobena druga, in re
preje so mu pomrli nekateri otro-
ci, med mimi njegov sin, "a ka-
term Je neizrecno laloval. Dne II.
marca 1883 pa je tudi sam zaspal A:
cisto mirno in lahko je izdihnil.
Nagrobnico je govoril angles
KEN jeziku prijatelj Friderik En-
gels. Ia je rekel: Kar je bojujoci
Sc evropski in ameriSki proletari-
at, kar je historicna znanost izgu-
bila TEN mozem, to Sc ne da pri-
merjati
Ia nepOpolna slika Marksovega
zivljenja bi bila Sc nepopolne jsa.
ce ne bi vsaj V kratkih obrisih po-
dali slike nastanju in propadu
takozvane "Internacionale" med
narodne organizacije vsega prole-
tarlata. Ia organizacija je bila
najbolj drzni revolucijski poskus.
kar Jih pomni novejSa povestnica.
In duSa, sila vsemu temu gibaniu.
pred katerim je zatrepetala stara
Evropa. je bill Marks. Pol Marksa
tici International. Vse knjige.
obJave, lekate, Xxi jih je izdala "In-
ternacionala". so Marksovo delo.
Maj sledi zelo kratek obris te
organizacijel
Oh londonski svetoyni razstayi
sc je seslo v Londonu nekaj fran
coskih, angleSkih in nemSkih soci-
allstov. Posvetovali so Sc o medina
rodni organizaciji proletariata. -
Zveza nemskih komunistov Lon
donu Sc je preosnovala Mark
sovem duhu. Ma eelu vsega giba-
MIA sta biia koj poGetka Marks
in Engels. Dne "a. sept. 1864 Sc
Je vrsil Londonu V st. Martins
Hall prvi shod, Xxi Sc je pecal IL
stanovitvijo mednarodne proletar-
ske organizacije, ki Sc je ustva-
rila podobi "Internacionale".
mednarodne delavSke zveze. Temu
shodu je predsedoval professor
Beesly, dusevni vJditelj pa je bill
Marks. Sestavil Sc je odbor, kate
rega 50 naval generalni svet.
NemGijo je V generalnem svctu
zastopal Marks. Zaklad Internaci-
onale je znasal tedaj - 3 funte
sterlingov. Organizacija jc napre-
dovala le poGasi.
Leta lS67 pa je zaGela rasti
moe lnternacionale'. Celia vista
listov il je sluzila po vseh dezelah
skoraj vseh kulturnih jezikih. -
Znacilen IA Internacionalo je njen
drugi kOngreS V Lausanne cd ,.
do s. septembra 1867. IL racunov.
ki jih je pololil generalni svet
kongreSu, je bilO raZvidno, da je
isti tidal samo Ameriki 1900
600 frankOv pOmoc stavkujocim
delavcem. he ma TEN kongresu je
stopila ospredje Marksova takti-
ka, kakrSna Sc Sc danes Zrcali V
socialno demOkraticnih strankah.
Internacionala je bila sicer revolu-
cijska organizacja. Xxi pa nikakor
nj hotela delovati tajno, temvec
javno liz oci V Oci.) Naslednje le-
to Sc je vrsil kongres Internacio-
male V Bruslju V Theatre du Cir
que. he tedaj Sc je bilo bait vojne
med Nemcijo in Francijo, XII je IL
bruhnila dive lett pozneje. Delavci
obeh ten narodov so ma TEN kon-
gresu protestirali proti vojni; 60
vorili so tudi o tenn, kako bi Sc da-
la prepreGiti, pa "a to Sc niso imeli
moci. Proti tel mednarodni orga-
nizaciii prolofar;oto 10 paStnp;lo