Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-22

Hi'lniu W NSdhuo pTl-
trdil. Toda pustimo druge mono
teiStiGne we're in poglejmo Samo
nekoliko ma
krscanstvo,
Xxi je preostalo nekako 500 let DO
Budovem delovanju ma onem kra-
ju, kjer Sc dotikajo vsi tribe deli
starcga sveta.
Mice ne BIO odrekal temu move
mu kulturnemu pojavu yelikih
zaSlug in pomona "a ~CloveStvo, sal
Je bill njegov prihod neobhodno
potreben in neizogiben IA tedanjo
socialno desorganizacijo. Ljud-
Stvu MISC wee Za%doStovali nemi bo-
govt in njihova brezbriznost. am
pax zelelo 81 je mogocnega bitja.
pritakovaio jc nej1Sa novcga, kar
bi mu moglo vspokojiti njegovo
duSevno neiStoto, nezadovoljnost
IN hrepenenje poznati wee 1--WE
deti resnico. Pot ie bila pripra-
vljena pc raznih filozofih. cato lie
pac umevno, da sc je ljudstvo $ ia
ko vnemo oklenilo move we're. XII
mu je zagotavljala okriti vso res
mico, Xxi mu je z%atrjevala plaGilo V
raju, Xxi mu je obetala DAFT popol-
no tolazbo, ob~ljubljala razkriti vso
rcSnico ter mu DAFT V vSakem slu-
eau. Y vsaki neiStoti, "a vsako
vpraSanje doloGen in natan6en cd
govor. precizno in neovrgljivo OBJ
jasnenje.
Ali Sc MISC torej miSlece in pc
reSnici hrepenece mnozice okleni-
lie Z najvecim navduSenjem in res
memo vdanostjo move we're, katera
Jim je zagotavljala DAFT popolno
objaSnenje. povsod konGen odgo-
yer. Poleg tega je bilo pa Sc novo
verStvo skozinskoz demokratiGno.
S%ocijalno, bojujoG Sc prot vsem
zlom V GloveSki druzbi. zahteva-
joe fiziGnO svobodo, priporoGaioG
uSmiljenje in p%odpiranje nizjih
slojev, oznanjujoc bratstvO in lju-
been med narodi. In ravno V teh
%druzabnih reformah. katere je pri-
neslO seboj novo kulturno gibanje,
len glavni moment. da Sc je tako.
nitro razsirilo ter 81 pridobilo to-
like borilcev in ostalo IN vse clo-
veStvo tolikega pomona.
To socijalno gibanje V zacetku
tako idealno in V resnici cloveko-
ljubno pa je boljinbolj izgubljalo
svoj prvoten cilj, cimbolj so sc POI
samezni sveceniki zaGeli oddalje-
vati cd Kristovih naukov in "a
cell delovati V prOspeh hierahije
(vlade cerkve(. Ne lie, da so zaGele
pOstajati posamezne kristjanske
Sekte (arijanci, katoliki, pravo-
s%lavni, p~rotestanje i. t. d., am
pax tekom stOletii so postal mo-
zje, kojih delovanje .je stremilo "a
TEN zorganizirati cerkev in 10 oci-
stiti in prilagoditi novemu soci-
jalnemu ~polozaju.
Toda Gimdalje ie ~prihajala clio
veSka znanost, TEN tezje je bilo
spraviti razumsko ~zivljenje V So
glasje s cerkvenimi nauki katO-
liSko filOzofijo in morale, dokler
MISC priSli pOsamezni uGenjaki q
novimi Maori. Xxi so stall V popol-
mem nasprotju Z zero in njenimi
neizpremenljivimi nauki.
Zopet pridemo ma prag novega
duSevnega zivljenja, ma prag no.
we kulture, novega naziranja, XII
Sc ie pojavilo V iskanju in filozo-
firanju cloveskega razuma. Ra-
yum Sc nj wee zadovoljeval s ten.
verovati V neko vsemogocno mad
naravno bite, Xxi odloGuje mad ME
gOvo usOdo, pred katerim Sc kla-
MIA svet in narodi, ampak je ma
ravnost odpovedal vsako tako
slepo vero. Ma obzor.ju sc je po-
javil
ateizem (brezbostvo),
XII odlocno zanikuje vsako eksi-
%stiranje kakrsnegakoli bozanstva.
To novo f~ilozoficnO naziranie
je dalo Sc vecji podnet k NADIA
ljnemu raziskavanju in iskanju
rncninn D~nctninln GA nn,o n-