Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-09
SOCIALIZEM IN ZASEBNA
LAST.

~
da so po imetju danasnji ljudje
razdeljeni ma diva razreda. Eden
ten razredov, delavski razred, pa
je prisiljen, da Sc IA mezdo pro-
daja drugemu razredu. Proletarci
nimajo ME - nimajo svojih tova-
rem, nimajo strojev, nimajo suro-
win, katere hi IL in predelovali
nimajo niti polja niti travnikov,
da bi Jill obdelovali. Iato pa Jill
najema drugi razred, da mu proti
placilu robotajo. Drugi razred ina
pole, tovarne. stroje "a izdelova-
ME in pa dovolj denarja - ia raz-
red kapitalistov in posestnikov ne
della, ali vendar Sc mu izborno go
di. Ia raZred v~sprejema cisti do
biGek, najemScino "a pole, "a sta
%novanja. obreSti vrednoStnih pa
pirjev. dohodke IL akcij il obliga-
eli ter podjetniSki in trgovinski
dobicek. PRAY jaSno ie razvideti,
ia ne dobe tisti, Xxi delajo, "a svoje
delo toliko. kolikor hi moral do
biti. drugace hi gotovo ne hodili
raztrgani in lacni - in tiSti. ki
mic ne delajo. pa hi ne ziveli Y IL
obilju. Pravice MI Z mezduim de
lom poStanejo uSluzbenci odviSni
cd delodajalcev. In pray tako, ka-
kor Y meStu nj tovarcn "a delaycc.
nj ma kmetih zemlje "a kaizarje in
male kmetice. TovaIno so ' rokah
tovarnarjev. pole in gozdovi pa
V rokah velikih poSestnikov. Kmet
obdeluje zemljo Y potu Svojega
obraza, velepoSeStnik, graScak pa
st zabava Y meStu "a Zulje uboge-
ga kmetica, Xxi mora dclati in Sc.
plaCevati najemScino od zemlje.
Rudar robota Y rudniku - vsak
dan mu preti Smrtna ncvarnoSt -
lastnik rudokopa pa 81 4 IObic-
kom. Xxi mu ga rudar : tezkim de
lom %napravi. Sladi ie tako Sledke
urice prijetnega Svoiega zivljenja.
Gill socializma je. da dobe kaj-
zarji in mali kmetle zemljo vele-
poSeStnikov V svoje roke. ma ka-
teri bi potem skupno gospodarili
Tovarne morajo priti Y roke to-
varniSkih delavcev. II zaSebnega
p~remozenja maj Sc napravi narod-
no. obGinsko. dezelno. Skratka
druzbino premozenje - in to bode
potem komunizem. Xxi priproste
ljudi tako mott. Skupna last ze-
mile. tOvaren. rudnikov. Skratka
vseh predmetov, ; katerimi Sc
della, izdeluje. p%redeluje. obdeluje.
pridobiva, in skupno delo vseh, XII
so zmozni "a delo in izdelovanje
- 10 je cilj socializma. Socialism
noee deliti. ampak ho6e vse pre-
mozenje in vso zemlio spraviti V.
celotO, Xxi bO last vseh V porabo
vsem. Socialism pa hoGe. da bi
bio ma skupnem premozenju skup-.
no delo in da hi prejel vsakdo.
resnicno nagrado "a Svoj trud.
cato n. pr. z~ahtevajo ruski revolu-
cionarji. da dobi liudska druzba
vse cerkveno p~remOzenje. da visa
zemlja pride V roke narodu - daI
Sc razlaste oni. XII sedaj delavcaI
razlascujejO, ~odvzemajoc mu pra-
vo korist della. R~azlaScenje raz-
laScevalcev.
Proletarijat We. da je svobodno
delo mogoGe lie tedai, kadar posta-
ne vse premozenje last cele ljud-
ske druzbe namesto d~anaSnje "a
sebne lastnine. Dokler bodo posa-
meZniki. in posamezni raZredi ime-
Ii V rokah izdelovalna sredstva
(tovarne, zemljo. rudnike it'd do
tedaj bode tudi pescica kapitali-
stow vladala mad velikim stevilom
delavcev. do tedaj bodo mnozicel
iZkoriScevane pc posameznikih
Skupna last je torei %potrebna. da
Sc individuum (oseba) oSvObodi.
Odtod je torej ia velika komuni-
sticna ali kolektivisticna ideja
glavna tocka socialisticnega nazo
ra.
Socialna demokracija Sc bias 5 II
TEN odlikuje. ker hoce "a vecinol
revnih in ubogih delovati. S svo.
jim programom, XII tel Ia uvedbo
sploSne srece, IA odstranitev la
kote in bede. XII sta vecna nasprot-
nika miru. Socialna demokracija
pa nj stranka MISREPRESENTATION, to-
varnajev in podobnih e%lementov
Socialna demokracija vidi zelo
iasno, kako Sc ie zasebna last raj