Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-01-28

V socialisticni druzbi pa velja-
10 enake pravice in dolinosti. To
sc pravi: kdor je zdrav in sposo-
ben "a delo, mora toliko delati "a
= in 3 tenn sew eda Ease
. kolikor zahteva sorazmerna
razdelitev della in cato mora druz-
ba zadostiti njegovim ~potrebam
enako kakor drugim. Garantira-
ii mu mora minimalno z~adoscenje
telesnih in dusevnih potrsb, Xxi Sc
jih skupno doloci. Tega mini
malnega della, XII ga mora opra-
viii vsek v svojem okvirju, ne DO
kdove koliko, ker DO delo racio-
nalno in ker DO VISA produkcija
urejena "a potrebo, ne pa "a spe-
kulacijo. Minimalnega zados6e-
MIA potreb pa ne DO kdove kako
malo, ker Sc DO delo tako uredilo,
da bo vsakdo lahko dovolj uzival.
TIE uzitke mora druzba garan-
tirati tudi "a delo nesposobnim,
otrokom in starcem.
Poleg tega obveznega, recimo
oficielnega della, pa ostane Sc ST.
roko pole "a svobodno delo vsem
tistim, Xxi imajo ve6je zmoznosti.
Oni bodo dali druzbi wee, nego je
NTH dolznost. Nobenemu Ediso-
nu ne bodo prepovedane iznajd-
be, nobenemu Rodinu kiparenje
in nobenemu Gorkemu pisanje.
Nth zvanredno delo ustvari
izvanredne uzitke. Dru5ba DO to-
rel Svojim zasluznim elanom lah-
ko dala veS, nego minimalno
"plaeo". &c je absolutnO res,
da je dobicek glavni motor della,
tedaj tudi tega ne bo manjkalo
V socialisticni druzbi, lie da bodo
incl dobicek oni, Xxi ga bodo Ia
sluzili, ne pa oni, XII znajo Rjne-
sramne.jse izkoriseati.
Ne vemo. ce Sc DO zdelo bodo-
elm umetnikom, u~6enjakom, veil
kim tehnicarjem, pedagogom, IL
najditeljem it'd. posebno vazno,
pitt Sampanjca in nositi karirane
hlaGe. Ampak ce Sc Jim DO, tedaj
bodo pac lahko imeli obOie. Use
kakor pa bOdo incl vSe pred
Sti oni, XII jim bodo vredni.
Bajka o kaserniranju in uni
formiranju vseh V socialistiGni
druzbi ie zelo neunna. Trditev,
.da ne no vabe "a delo. je zelo
kratkovidna. Gotovo je Steer, da
ina zdrav clovck sam V sebi ma
gon "a delo, da no tenn raiSi de
lal. elm mani ga bodo obremenia-
vale materialne skrbi. elm prijet-
neise in svobodnejse DO delo. Ali
&c hi vse to ne bio resnicno,
ostane Sc deistvo, da je priznanie
tudi nagrada, zlaSti ce vSled mere
senega akzistencnega vpraSanja
nj treba materialnih nagrad. Pa
Getudi to ne Zadostuje, DO imela
socialisticna druzba mnogo wee
sredstev "a materielne nagrade
ma razpolago, neeo Jim ina Sc
danja. In 6e je treba zunanjih
znamenj, ne DO socialisticna druz-
ba V zadregi tudi zanje ne. We
mimo navaden primer. Zepna
ura je potrebna. Izdelovalo Sc
DO torej toliko zepnilf ur, da bo
vsak 6lovek incl svojo. TIE ure
bOdo prakticne. precizne. zanes-
live. Ce pa kdo nosil zlato uro
z lepo gravuro. DO to znamenje.
da je dobil nagradO "a delo. XII
ga .je izvrsil mad svojo dolznost.
In ce bo ura okrasena z dragim
kamenjem, sc bo vedelo. da je
njegova zasluga re velika.
Ne bolj d~olgocasno. ampak We
ifho ppiJ peSlrO W LiNlJtUJt,
vSled tega veliko boil zanimivo
in veselo, nego je danes. Cistega
vesalja DO ma svetu, do6im je da-
mes skoraj samo neGisto, ali pa
ukradenO. plaSno uzivano. JAS
nejsi bodo obrazi in svetlejse oci.
Kajti IL pogledov izgine nevoSc-
liivost. Xxi je nujna posledica ka-
pitalistienih razmer. LepSe sta
nOvanje zasluznih MOI in zen.
priloznost "a potovanje. umetni-
Ski uzitki bodo lahko vzbudili in
pospeSili tekmovanje; nevoSclji-
vost. pa ne bo naSla podlage. ker
ne bo stradanja in pomanjkan.ia.
In gnusno streberstvo DO izumr-
10, kajti plaziti Sc po trebuhu
pred zavedno s~plosnostjo bi bio
tako brezuspeSno. da hi Sc k one
49,, l., l.. o-- -z.1 L..