Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-24

delo.
Nozzle, XII zmajujejo z elavami,
mislijo, da so posebno ''trezni".
Taxi cilji Sc jim zde '~'teoreticno
lepi''. ampak ''prakticno nedose-
gljivi." a prav ia trditev o 'prak-
ticni neizvedljivosti' ie krvava te-
orija in &c kaj prica, tedaj mic
druzega ne, kakor da Sc je porodi-
la V malih dusah, XII Sc boje VISA
Ike vecje misli in vsakega visjega
ella.
Ce pride danes eksekutor S I'VE
znjem sodnijskih pisem V kmetovo
koGo pa mu proda bajto in hlev.
kravo in tele. Sc to nikomur ne zdi
cudno. Ako ho6ejo zidati zeleznico
6ez mole zemljisce, Xxi ga ne ma
ram prodati. pa vzamejo "a ceno.
XII jo sami doloGijo, ne pravi nih-
&c. da je to nemogoGe. Ameriske
drzave so vzele Indijancem ogro-
nina zemljiSGa in Jill oddala be-
lin liudem; ker so imele moe. je
bilO to povsem Y redu in mogoce.
Drzava, Xxi je dandanes predstav-
nica SploSnosti - ceprav jo slabo
predstavlja - ina zeleznice, pos
to, brzojav, tobacne tovarne. soli-
ne, rudnike. zrebGarne. gozdove.
- KakSen nemogoc Gudez bi bill,
da bi imela tudi tovarne "a plat
no in sukno, "a les in kamen it'd. &?
In Ge Sc je absolUtistiGna drzava
lahko razvila V konstitucionalno-
kapitalistitno. zakaj ne Y demo-
kraticno-produktivnoi
Seveda je med sedanjo in pa
med bodoco drzavo tako velika
razlika. da sc organizacija prihod-
nosti Sploh ne bi pc sedanjih poi
mih mogla imenoyati 'drzava'. \
"a imena itak ne gre. Gotovo je.
ia sill kapitalistiGne gospodarStvo
V socializiranje pc svoiih lastnib
notranjih zakonih. - KonGno ma
razvoj tudi ne bo dolgo vpraSeval.
ali nam je socialism vSec ali ne.
Kadar sad dozori. Sc izpolni ME
gova uSoda. Nekateri Gudni svet-
Mkt verjamejo to "a jagodo. hru-
sko, Tito Sc a poSameznega clio
veka. lie "a druibo ne, Xxi je vendar
tudi organizem. podvrzen vsem "a
konom p%ostanka. r%azvoja in pogi-
ma seveda vse to tako. kakor pac
rabi jerk tie beSede. Kajti abso-
lutnega pogina sploh nj sal je tu-
di smrt posameznega 6loveka sa-
mo velika izprememba.
Sedanja kapitalisticna druzba
mora poginiti, kakor Sc je zgodilo
fevdalni, patriarhalni it'd. cato pa
Sc ne izgine druzba sama pc sebi,
ampak dala 81 DO tisto obliko, Xxi
il BIO V novih razmerah najprimer-
nejsa- Use pa kaze, da bo ia OBJ
lika socialisticna.
Zakaj Sc tega latil Zakaj trepe-
tati pred neizogibniml
Strah je seveda Gloveska last
most. Nsi vemo, da bodemo umrli
in da ga nj zelisca, XII bi nam o.
hranllo yecno zivljenje. la yendar
Sc marsikdo boji smrti. KOmpli-
cirano, kakor je clovesko bite, i
ma tudi nekaJ konservativnega V
sebl. \ekatero wee, nekatero mani.
Najkonservativnejsim je zoprna
vsaka novotariJa. Drugi, Z nekoli-
ko manJso dozo te cednosti. bi ra-
di tuintam KAY reformirali, toda
bognedaJ, da bi Sc kaJ temelJitega
predrugacilo. Clovek 81 da rad po-
strict brado, cato pa Sc ne spreje-
ma rad novlh mlsu V mOZgane.
haJti ne pozna Jih. kdove kak-
sne bodO! kristjan veruje V nebe-
sa, pa Sc vendar varuJe prezgod-
mega odhoda IL te solzne doline.
ZakaJ - navsezadnje - sam ven
dar Sc nj bill V nebesih, Ia svet pa
lie pozna.
kaksna je sedanja druzba, We
mo dObro; kdor ne We natanGno, 81
vsaJ domiSlja znanje. PRAY malo
Jih je, XII ne bi zabavljali. Mice
III popolnoma zadovoljen Z MO.
Toda vse nadloge so re nekam do
mace. Sal so tudi misi neprijetne
V hist. y kaGar sc prebivalec pri-
vadi Ia njih skrtanje, mu je sko-
raj zal, ce utihne, dasiravno je
pref klel vsako noe.
StvarnO Sc ne poznamo social