Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-21

kup sadov Sc ne nahaja rokah
onlh, XII so ga izdelali, temvec je
lastnina posameznikov, posedu.
Joclh delavna sredstva.
To Je mogoce lie razmerah.
katere je vstvarila vsemi DO
moeki novodobne tehnike oboro-
zena industrija, NakopiGenje vse-
ga bogastva posameznih rokah
IN razlastitev delavnega ljudstva
Je njena naravna posledica.
Marx pravi svojem epohal-
mem delu "Kapital'', da je edino
delo produktivno.') Ia eloveka.
> To Sc pravi: Samo delo
! vstvarja; brez della nj mogoee nj
cesar izdelati.
Xxi kolitkaj misli, je to povsem
umevno. Brez della Sc ne da ME
narediti in &c pravi nasprotnik
klerikalec duhovito, da je raven
della tudi narava produktina.
Je to pomota in neresnieno. A
ko raste trava in drevje. je to
nJeno delo. n cloveku bi produk-
cVaoSt narave niJ ne koristiia
brez nJegovega lastnega della.
Ako bi mu ne bilo treba orati in
kopati in sejati, bi vendar moral
zeti in mlatiti in mleti it'd. da hi
mogel porabiti naravine sadove.
Il delom vstvarja clovek vse. kar
mu je "a zivljenje in "a udob-
most potrebno.
Naravno bi bilo. da vstvarja. da
della clovek "a sebe. In pretek
lih casih je tudi bilo tako. Kar je
clovek izdelal. bila je njegova
lastnina. On jo je "a sebe porabil
ali pa jo je zamenjal "a druge po-
trebne stvari. katerih nj sam iz-
deloval. Dandanes je to druga6e
kar je delavec izdelal, spreminja
tovarnar in veleposestnik V ka-
pital. katerega 81 prilaSti. delavec
postane pa odvisen od niegove
milosti, katero izkazuje s tenn, da
mu daje place. Delavec izgubi
tako svojo prostost in neodvis-
most ter postane suzeni kapitali-
stow.
Kakor moderna industrija. tudi
kapitalizem Sc nj jake star. Pac
je bilo tudi pref bogatcev in siro-
makov; zgodovini so zabeleze-
ne dobe, katere so TEN oziru
nasemu casu cello podobne, n. pr.
casi rimskega cesarstva, ko so Sc
patricji neizmerno obogatili. V
TEN ko je bill prosti narod hos in
nag. Vendar je pa razlika mel
onim IN naSim casOm velikanska.
Rimljani so oropali v vojskah S
tujimi narodi dezele celega zna-
mega sveta in TEN bOgatim pie
nom so 81 potem priredili ugodno.
razkoSno zivljenje. Delavnim slo-
Jem to prav "a prav nj skodOvalo,
ker so sc pOtrebe bogatinov vsled
nllhovega ogromnega imetka po-
mnozale in delavci so dobili della.
Raven suznjev bill so delavci
precej neodvisni in samostalni.
OrOdje, s katerim so izdelovali
blago. je bila njihova lastnina
kakOr tudi izdelki. Mice 81 jih
nj mOgel po svoji volji prilastiti,
temvec oni so jih presto proda-
jail. Dandanes je to povsem dru-
gace.
Dokler je bilo orodje bolj pri-
mitivno. bill je delavec sam last
mix proizvajalnih sredstev. Y dru-
gimi besedami: stevilo delavcev
v danasnjem smislu bilo je jako
malo. Skoraj vsaki delavec je mi
sill ma to. da postane mojster in
malo jih je bilo, ki bi bill cello
zivljenje pomocniki. Ko so jeli
vsled velikanskega napredka teh-
nike stroll vedno bolj izpodrivati
prejsnje primitivno orodje, Sc je
to spremenilo. Stroll so dragi:
delavec 81 jih ne more nabaviti.
5 prejsnjim orodjem delati, ko
izdelujejo tovarnarji $ stroll, je
pa blaznost, .ker je jasno. da ne
more rokodelstvo konkurirati z
veliko industrijo. Nacin izdelo-
vanja Sc je toraj spremenil. Ma
mesto rokodelstva, namestO ma
nufakture je prisla moderna We
leindustrija velikanskim. to-
varnami. katerih so vsakovrst-
nj stroll glavna stvar. Stroll so re
vpeljani v rudokopih, prometu,
ma polju. s stroll je pa izgubil de-