Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-23

JdliJd Dlaga Sc maJhen, lahko So
ga pregleda, in proizvai JAMIE ka-
kor konsumiranje. sploh vse dru-
labno zivljenje, Sc giblje leto za
letom enakem tiru. V preddob-
NH malih obcinah je poznal pray
dobro drug druzega tako osebno
kakor tudi nJegove potrebseine in
nJegovo zmoznost kupovania
Gospodarski tex je ostal skoro
vedno enak: stevilo proizvajal-
eev, produktiviteta njih della
mnoztvo njih potrebScine. denar.
ne svote, Xxi so Nth rokah -
vse tie razmere Sc lie poeasi me-
njujejo. in vsaka izprememba Sc
takoj opazi in upoSteva.
Drugace pa Sc razvijajo razme-
re pri biagovni trgovini. Pod
,vpllvom te stopa proizvajanje "a
lastno potrebO vedno boil oza-
dye. posamezni proizva jalci blaga.
IN Sc wee trgovci, postajajo vedno
boll odkazani izkljuGno ma pro-
dalo svojega blaga, in sicer ma
kolikor lie mogo6e nitro prodajo
&c Sc blago po6asi prodaja ali ce-
10 ne prOda, to je danes "a imet
nika tega blaga vedno nevarno
IN poStaJo vedno nevarneise. in
more cello voditi V niegov gospo.
darski propad. Obenem nastajaio
mogocnosti, da zacne zastaiati tn
di trgovina.
20 trgovini blaga Sc zvezeio
med seboi najbolj razli6ni. drug
cd drugega daleG proc Sc naha-
joel kraji; skupni trg Sc TEN ze-
10 razSiri, ali postane tudi nepre-
glednejsi. To Sc tudi pOspesuie.
ce sc vrine med konsumente in
producente enega ali vec posredo-
valcev, kar pac trgovina prinese
S seboj. Obenem postane blago
radi trgovine in razvoja promet-
nih zvez gibljivejSe; mala vspod-
buda zadOstuje. in ze imamo lah-
ko ma enem kraju veliko mnozino
blaga.
Cenitev potrebe in nahaiajoGih
Sc blagovnih zalog postaia vedno
bolj negotova, razvoj statistike te
negotovosti ne odstranjuje, ONO
'trosst siasssas~slar s<sssrS s-k s<ssrc-res
nit, kar bi seve pri doloeeni visi-
nj blagovne produkcije brez sta
tistike bilo nemogoce. Use GO
spodarsko zivljenje postaja vedno
bolj in bolj od trgovske Spekula-
cije odvisno in ia pa postaja We
dino smelejsa.
Trgovec je ze naprej speku-
liant; spekuliranje sc nj iznaSlo
Sele ma borzi, In Spekuliranje je
potrebna funkcija kapitalistova.
) TEN, ko trgovec Spekulira. to Sc
pravi. ko ceni pricakujoci odjem
potrebscin. : tenn. ko blago naku-
pi tam. kier je ceneje. to Sc pra-
vi, kjer jih je izobilju. in ko
tam proda, kjer SO drage. to Sc
pravi, kjer jih je malo. pomaga
pac, Ga Sc napravi nekaj reda V
vrvenje brezplanovitega proizva-
Ijanja zavOdov. ki so drug cd dru-
gega neodvisni. Seveda sc more
pri svojih Spekulacijah tudi mo-
titi. Ia to tembolj. ker nina do
valj casa. da hi die razmiSljal,
ker nj on edini trgovec ma svetu.
Ma sto in tisoc konkurentov caka
enako MENU. da bi izrabili vsako
ugodno priloznost: kdor 10 prvi
zapazi. ina cd ME najvecjo ko-
rist. Tu Sc pravi. nitro delati. ne
veliko premisljati. ne veliko
okrog povprasevati. ampak riski-
rati :kdOr riskira. ta ina dobiGek, I,
More pa tudi izgubit. Ce je kje
ma kaksnem trgu veliko povpra-
sevanja po kakem blagu. po TEN
Sc tega blaga toliko nanesc ma ia
trg, da ga je ma MEM vec kot Sc
a more porabiti. Potem seve pa
dajo Gene. trgovec mora ceno. pro-
dati cesto izgubo, ali svOjim
blagom kak drugi, boljsi trg po-
iskati. Njegova izguba pri tel
igri more biti tako velika, da ga
lahko unici.
(Dalje prih.)