Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-11

toliko delavnih mo6ij, kolikor iih
ia pOtrebuje. Media torej mora
biti tako yisoka, da omogoGa de-
lavcu ne lie sebe samega ohrauiti
zmoznega "a delO, marvel tudi
vzgojiti "a delo zmozno potion
stvo.
Gospodaski razvoj pa kaze "a
kapitalista vrlo prijetno tenden-
co, znizati delavGeve vzdrzevalne
stroske, S TEN pa tudi znizati
mezde.
Delavec ie re cd nekdaj neizo-
gIbno potreboval spretnost in
moe. Rokodeleeva uGna doba j
bila zelo dolga, stroski njegove
vzgoje cato precej veliki. Ma
predek V razdelitvi della in V ma
Sinstvu je %provzro6il. da sta po-
sebnO s%pretnost in moe V proiz-
vajanju vedno bolj odveG. Ma
predek je omogocil, da Sc je po-
stavilo ma mesto izu6enih DELAY
cev, navaane. neizu6ene. cenejse :
napredek omogo6a tudi cello. da
80 zene, ia, tudi otroci. nadome-
still mole. Ze pri manufakturi
Sc je pokizala ia naklonjenost
ali sele z tvedbo Strojev ie za6elo
velikanskd fzkoris6anje zen in
otrok v ra~jneznejsi starosti. IL
k%oriseanje ten. XII so najman.i
brez brambe. in $ kterimi Sc
ogavno ratna in sc Jill takorekoc
nbija- S fem spoznavamo novo
lastnost stroja V rokah kapitala.
Mezdni lelavec, XII nj spadal V
rodbinO psdjetnika je moral pr
votno V swji mezdi sprejeti M lie
stroSke voje lastne vzdrzitve.
ampak tudi svoje rodbine. Ge mai
je bill V sianu sebe rediti in DAFT
svojemu potomstvu potrebno moe.
Ako hi tega ne mogel dati. pO-
tenn hi n. naSli kapitaliStovi de-
di6i nobelih proletarcev. katere
hi mogli izkoriScati. Ali &c so
zena in otroci delavGevi cd zgod-
ME mladosti V stanu. da skrbe "a
Sc. potem Sc mOr media moSkega
delavca brez nevarnosti "a vzdr-
zitev delavne moci skorO popol-
mona ma ono svoto vzdrievalnih
stroskov njegove osebe same mi
.zati.
Zenske in otroci kot delavne
moci imajo Sc to prednost. da
nimajo tiste odbojne mo6i kot
mozje. In z NTH uvrstitvijo V
vrste delajo6ih. Sc je silno raz-
mnozilo stevilo delavnih mo6ij
ma delavnem trgu.
Zensko in otroSko delo ne MIA
lie vzdrzevalnih stroSkov delavca.
manjsuje tudi njegovo odbojno
moe in razmnozuje ponudbo de-
lavnih mocij: vsaka teh okolScin
vpliva V fem smeru. da Sc media
delavceva zniza.
Razpai proletarske rodbine.
Industrial zensko delo pome-
nj V kapihlistiGni druzbi tudi po-
polno razmsitev de~laveevega rod
binskega sivljenja, ne da bi sc ga
nadomestio $ kako visio rodbin-
sko oblikC
Kapitalsticni proizvajalni ma
Gin ne rahruzi v najvec slucaiih
gospodarsva posameznega delav-
ca. ali orpa ga vseh svetlih stra-
nj. in dovljuje lie, da slabe stra.
nj Sc ma talje obstoie, predvsem,
zapravljape moci in izkljucenie
zene IL jvnega zivljenja.
Zensko industrialno delo ne
razbremei zene della v domaeem
gospodarsvu, ampak pomnozi do
sedanja nsena bremena z novimi.
Dvema gopodoma pa nj moe stu
ziti. DelaSevo gospodarstvo pro-
pada, &c , zena prisiliena hoditi
"a zasluzbm. Kar pa postavlja
danasnja lruzba ma mesto posa-
menega gospodarstva in posa-
meme rodine, je pa surogat {:
ljudska kihinia in ubozna sola,
XII daieta iiziim razredom odpad-
Ike dusevn in telesne hrane bo-
gatinov.
Socialni demokraciii podtikajo,
de ho6e opraviti rodbino. Da;
mi vemo. la ina vsak posebni
proizvaialn nacin tudi svojo po-
Isebno oblib gospodarstva, kateri