Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-14

Kapitalizem in prOIe.
tarijat.

j
govo lastno zivljenje. Modrijani
yseh easov so 81 razbijali glavo z
yprasanji: "Cemu je elovek ma
svetui Cemu zivif" Mucili so Sc,
kar Sc je dalo, izmislili so vse mo-
goee in Sc wee nemogocih odgovo-
row in tie so tako sirili med ljud-
styom, da je postalo Gloveku kar
tema pred ocmi. Prislo je tako
dalee, da Sc nam zdi danes kot
najvecja uganka, kar je resnici
popolnoma enostavno in jasno.
Cemu smo ma svetu9 =. Da zivi-
mo =. In Gemu zivimof Da
uzijemo, kar je ma svetu mogoee
uiiti. To je mas glavni namen, ka-
terega nikakor nj mogoce tajiti.
vpraSajmo sami sebe in odgovo-
rimo 81 odkritosrcno: Ali radi Ii
yimoi Ali bi nam bila smrt ljubsa
kakor zivljenjei
Kdor noGe goliufati samega
sebe, bode gotovo odgovoril, da
rad iivi in kdor bi smell izbirati
med zivljenjem in smrtjo. bi 81
izbral zivljenje. Odgovarjali nam
bodo, da to nj res, kajti pogostoma
Sc slisi cloveka, Xxi pravi: "Mem
nj ME lezece ma zivljenju; to ziv-
ljenje mi re preseda; da bi bill lie
be konecl - Ne lie, da ljudje tako
goyoro, temvec pogostoma Sc Ego
di. da stori Ia ali oni sam konec
woiemu zivljenju. Torej nj res,
da imaio ljudje rajsi zivljenje,
kakor smrti
Poeasil Ce hoGemo dobiti pravi
odgovor, moramo vpraSati Glove
ka, XII res zivi. Kogar tare ne
mosna beda, kdor mora veeno
teiko delati in nina nikdar vese-
le ure, kdor ne pride nikdar il
svojih skrbi, ne zivil Bit ma sve-
tn, Sc Sc ne pravi ziveti.
Tudi kamen je ma svetu,
pa ne zivi. Nekateri pravijo: Ziv-
heuje je delo. Ali stroll in avto-
matt delajo, pa vendar ne live.
zfyeti Sc prayi: Delati in uzi-
yati. Ce bi sc lahko brez della IL
hajalo, bi smell reel: Ziveti Sc
prayi uzivati, kar Sc more ma svc-
tn uziti. V resnici je dosti takih
ljndi, Xxi nikdar ne delajo, pa ven
dar live, in Sc kakol 4 zanje mo-
rajo drugi delati. Brez della ne
gre. vprasajte pa cloveka, Xxi Sc la
hjo naje, kadar je lacen in napije,
ksdar je zejen, XII Sc lahko zdra-
vi. ee je bolan, XII lahko svoje
otroke vzgaja - vpraSajte ga. ali
bi rajsi umrl, kakor da je xiv in
getovo Yam bode odgovoril, da
m bo tenn ljubse, elm daljse bode
z;Tsl. Ali - koliko je danes
ljudi, Xxi bi res ziveli, tako ziveli,
da bi njih Obstanek zasluzil ime
ziyljenjaf Ozrimo Sc med delavci
IN poglejmo, kako Sc Jim godi.
Vprasajmo malega obrtnika, kra-
maria, kaksno je njegovo zivlje-
MET Cd vseh strani bodemo sill
sail tozbe in pritozbe; zalostni
glasovi nam bodo doneli V usesa
IN kar je najbolj zalOstno: tie toz-
be so opravieene. Ljudem Sc res
slabo godi.
Vprasujmo pa Sc malo dale:
Ali so ljudie zadovoljni svojim
ziyljenjemi Ali ne zele, da bi Sc
i'm bolje godilof.
Odgoyor bodete lahko dobili.
0, vsi, vsi bi radi bolje ziveli,
vsi zele, da bi Sc zboljsalo, da bi
Sc jim bolje godilo, da bi Sc jim
pomagalo. In skoro vsi upajo. To
le elovesko. Dokler ie cloveku
Sc kolickaj zivljenja, Sc vedno
upa, upa, da pride boljsi dan. Zal
da je tako upanje vecinoma do
smrti prazno, in Sc lie ma smrtni
postelji izpozna elovek, da Sc je
cello zivljenje motil.
Ali pa res nj nobene pomocii 7
Maj Sc res ne SINE mic wee upati 7
Ali mora ubogo ljudstvo pref ali
siel popolnoma propastii
Ne, lahko bi bilo drugace, lju-
dle bi 81 lahko pomagali, ali -
Indie ne ved6, kako. Najvecja So
tyrazniea ljudstva je nevednost.
Clovek je ma svetu, pa ne pozna
tega sveta, ne pozna zivljenja
sploh, ne pozna niti svojega ziv-
iJenja. Kako maj 81 torej poma-
gai
Ma to uprasanje daja najboljsi
odgovor socijalizem. Mi socijali-
sti ne obljubujemo nikomur, da
ga bodemo resili. Ce bi rekli kaj