Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-10

StNenlh tal, temVec vSe 1e bllo Sa-
njavo. V utopiji pa je bil social
zem vedno pretiran komunizem.
NJegov cilj je bila druzba, kate
ri vsi ljudje delajo "a enega in E.
den "a vse. Nastalo je vse polno
nacrtov, kako maj Sc preosnuje
cloveska druzba, Vstal je Fourier,
Cabet in celia vista drugih, XII 50
pripovedOvali o potrebi move druz-
be in jo slikali V zivih barvah. Ali
ce je priSel preprOsti clovek, ki je
hotel te sanje prenesti V pravo ziv-
lJenJe, sc je vse razprSilo ME.
Socializem je bill utopia; teda-
Mi Sc zrcali V tisoGerih nejasnih
slikah.
Ma realna tia druzbe je stopil
socializem, ko Sc je hotelo praktic-
no zboljSati stanje tla6enega brez-
pravnega podloznika mezde, de-
lavca. Ma Francoskem Sc je poja-
vii Blame, Xxi je zahteval pravico
do dela,, ma Angleskem Oven. XII
Je Uravno povzdigoval delavce. in
zahteval, da Sc neutegoma uvede
komunizem. Ma Nemskem je La
sale razvil brezprimerno agitaci-
j. "a proizvajalne zadruge, kate
re maj podpira drzavo kar najiz-
datneje. Socializem - kakor vidi-
mo - Sc nj bill jasen V nazorih. XII
so mnOgokrat izklju6evali drug
drugega.
PrOletariat je 1.-Two cutil potrebo
korenite izpremembe druzbenega
sestava. Begal je semtertje in sa-
njal dobrih, krasnih cash: V
mislih sc je povzpel visoko, a V
resnici je stal jako globoko. So
vrazil je neizcrpno, kar zivi ugod-
neje in bolje, pripravljen je bill
yedno nastepiti 2 rdeco zastavo v
roki pot ma barikade: bal Sc nj ne
smrti, ne je6e.
TAX je bill proletariat, preden
sc je rodil D. maja V ma pol fran
coskem mestu Trierju odvetniku
Marksu sin Karel, Xxi je postal "a
proletariat drugi Mesija.
Maj sledi nekaj poglavitnih crt
IL Marksovega zivljenja, Xxi je lie
bogatO ne delu. Delo in velik ge-
Mi sta ustvarila Marksa. Mladi
karel je napredoval sOlah cudo-
vito, tako da je bill vedno prvi. Me
govi s)ucenci so ga spostovali in
Sc bali njegovega smeSenja. - Gil
mnazijo je dovrsil istotako povo-
ljnim vspehOm in Sc je jeseni leta
1888. napOtil pO ocetovom navodi-
lu ma vseuciliSGe V Bonnu ma Mem
skem studirat pravo Sedemnajst-
letni decek je postal sluSatelj pra-
va ma vseuciliscu. X temu je seve-
da pripomogel tudi njegov vse-
stransko izobrazeni oGe in druzina
tajnega vladnega svetnika West
phalna, katero je mnogo obceval.
V Bonnu pa mladi Marks nj naSel
zazeljenega dusevnega zivljenja,
pO cemer je tolikanj hrcpenel. Du-
Sevno sredisGe Nemcev je takrat
bill Berolin. Zato je ostavil crez emo
letO Bonn in Sc podal Berolin,
kjer je nadaljeval svoje studije.
Sc preden pa Sc je bill prcSclil IL
Bonna, Sc je zarocil svojo po-
znejso zvesto zeno Jenny pl. West
phalen, XII mu je ostala vse zivlje-
ME zvesta druzica. he V teh mia
din letih je kazal Marks, da Sc ne
boji nobenega della, nobenega tru-
da. Da doseze cilj. Xxi mu ga je dal
oGe, 81 je skusal posebno prido-
biti vsestranskega znanja.
V Berolinu je ma NIGGA najbolj
vplival svobodomislec Bruno Bau-
er, zasebni predavatelj ma tamos-
njem vseuGilisGu. Obcevaje u MIN,
je priSel do prepricanja, da bo
zanj najbolje, ce postane professor
ma kaki nemski vseuciliski stOlici.
Tedaj ie vladal v Nemciji in po-
sebnO ma Pruskem tezki predmarc-
nj duh, duh verig in teme, Xxi ga
ie razsirjal gori do Rena minister
Metternich, avstrijski kancelar
Jasno je torej, da Bauer vsled svo-
iih naprednih misli nj bill priljub-
lien pri pruski vladi bill je preme-
Seen V Bonn in kOncno cello odstav-
lien.
Med tenn je Marks storil PRIV
korak do profesure. Dne 2S. apri
la 1S4l. leta je bill namrec imenO
van doktorjem, toda professor N
hotel vec postati, ker je izpozna