Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-07

hIlN l. lNOl meStu GOSlar.
Potem so Sledili kraji Erfurt, LII
beck. Wismar, Wirzburg it'd. Zla-
Sti so bill goreci V Neumarku in
Cckermarku. Ma "krivoverskem
%hribGku' pri KOnigsbergu je go
relo veliko grmad. in V Berolinu
so dine %. aprila 145S sezgali wee
oSeb. Severo-nemSki inkvizitorji
so incl takrat svoi glavni sedez Y
Stettinu. V StrasSburgu ~pokrajine
ElSaSS so ma Same en- dan sezgali
so cSeb, skozinSkoz Verne liudi. XII
pa 81 dominikansko veroizpoved
odklonili.
Papez Gregor IN. je podpiral
konrada MarburSkeea. spovedni-
ka Svete Elilabete. hi je dial raie
Sezgati 100 nedolznih. nego da bi
uSel on krivec. - XII je iztrebil ce-
le druline in op%uStoSil kraje. -
prot tegar divjanju sta Skofa il
Mainza in Kolna zaman protesti-
rala.
Y Rimu samem so spokorienc
krivoverce najprei zadavili, potem
Sc lie selgali. trdovratnezi pa SO
moral zivi ma grmado, - "da Jim
prezenejo trmo', - kakor So St
izrazali kriStusovi namestniki.
Ma Spanskem je bill krali COLO
orodje Y rokah inkvizitorjeyih.
Tam so grmade najbolj gorele. Lee
prl enem samem avtodafeju. t. j.
NlovcSnem seziganju. je bilo sezga-
NH ma grmadi 10 izkopanih mrli-
tev; Sorodnikom mrtvih So odvze-
II premozenje, ME same pa zapo-
dill Y prognanStvo. V Sevilli je cd
l. l4Sl do 1924 bilo zivih sezganih
mad 1000 ljudij. V cell Spaniji ie
%mkvizicija pac ma stotisoce oseb.
zee Il ne pomorila, pa v>aj ma gro
zovit natin kaznila in pohabila.
kakor da!ec je Segala moo GER
kve. povsod so gorele V tistih
"blazenih' cash grmade. inkvizi-
cljske jete in mucilnice pa 50 bile
prenapolnjene. u zivinskim trpin-
cenjem. Z ognjem in mecem sku.
sail so "|sluzabniki we're ljubezni"
napredujoti cloveski duh oplaSiti
IN ustaviti ter ga "a vedno prikle-
nit ma cerkvene verge.
Steer Sc z%atrjuje. da j. imcla
iukviziclja lie to nalogo. ia je do
gnala krivoverstvo. kaznovala pa
da Je krivoverce drzava, ces in
kvizltorji so vedno prosili posvet-
no gosposko. da maj prot krivo-
vercem mlostno postopa in mai
Jlh ne sezge. Toda to prosnjo in
navldezno milosrcnost oznacuje
gfof Hoensbroech kot infamno hi
n~avscino. kajti mestu Brescia lie
n. pr. zazugal papez z interdiktom.
ker Je zadrzevalo seziganje: in V.
nekem viru Sc glasi: "krivoverci.
izrocijo draw to svrho. da Sc
sezgo. Povod "a to "milosrG-
most z duhovniske strani lie dalo
nekaJ druzega, Gisto posvetnega.
X ::'irregulariteti". Xxi onemogoGa.
duhovniku dosego viSjih castij in
mastnejSih stalnih dohodkov. spa
med drugim tudi prelivanjeI
XVI! Same cato torej hinavska
prosnja inkvizitorjeva: ''Toda ne
rrsmrtite ga.
Mako pa je danes Z inkvizicijo?.
Grof Hoensbroech odgovarja ma
to WpraSanje: Sc sedaj kraliuie
cerkveni duh Sc so V We
lJavi krvavi zakoni, Sc sedaj Sc ne
gresi proti zakonom humanitete ;
Sezlganjem krivovercev. V veljaviI
Sc tozadevno papezevo pismo
Leona n. Xxi ga je tidal |. 1913
protl Martini Luther. In |. 1895 je
pisal Y Rimu izhajajoc, cd papeza
odobren in pohvaljen list ''Romai.
ne 'blagoslovljenrm plamenu
grmade' in o vzviSenem. caStitlii.I
VEN Spominu ma Tomaza Torue.
mazda q. j. najhujSega spanske.
"a inkvizitorja. Xxi je dial zivih Sc.
1000 oSebl. In Spet drugje Sc
"Drzava ina dolznost. da
ma ukaz % cerkve krivo-'
VERGE 5 Smrtjo. Drzava ne more
.krivovercem. katere il ie i@zrocila
cerkev. spregledati Smrtne kahn
IN Jill oproStiti.'
Grof Hoensbroech izva.ia IL vse-
"a tega zakljucak Inkviziciia tia
ci tudi Sedaj Sc cloveSkega duha k.
tom. Prot tel moci SO moreno bo-
rIti lie Z lutjo prosvete in sploSne
.ilobrazbe. in Y to pa ie potrebno.