Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-31
soCIALIZEM IN sTAVKE.* y

cuje muenie. da sploh nj nikake
temeljite razlike med delom in ka-
pitalom NaSprotstvo. Xxi Sc danes
p~ojavlja med delavci in kapitali-
>ti. ie baje le nekako umetno
pcvzro6eno. To naprotstvo in fla
sti stavke, pripisujejo ii mozje
boil ignorance obeh slojev ,kot pa
trmu drugemu.
Jeduakega miSlienja So bill tudi
mozje, Xxi SO ustanovili "narodno
meScansko federacijo''. Dobromi-
sleci uStanovitelji te federacije so
imeli Z ustanovitvijo iste namen.
riveSti zaStopniStvo delavStva i'm
kapitala Y emo S~kupScino in kon-
cati VISA naSprotstva med NINA.
Toda pc S~eStletnem reSnem delo-
vanju tie f~ederaciie. Sc il nj Sc do
danes %posreGilo nit "a piGico u
blaziti naSprotStva med delom in
l,@pitalom marvec 80 godi ravno
rarobe: n%aSprotstvo ie vSak dan
veGje. Zakaj? To je sedaj naloga
socialiSta. da nam Stvar raztolma-
ci.
Socialism zatriuie. da ie Glo-
veSka druzba razdeljena V diva ra-
zreda. namreG V razred lastnikov
kapitala, in V razred lastnikov de-
lavne sile ali mo6i. Ia diva razre-
da Sc srecavata ma ekonomicnem
polju kot temeljita nasprotnika.
K%apitalizem sam ma sebi ne rodi
Eitesar; primoran je torej stopiti
ma trg in delati ponudbe "a della
VINO silo, Xxi je edna prednost. ka-
tero ina delavski razred ma raz-
polago. PR nakupovanju tie de-
lavne sile Sc pOsluzuje kapitalizem
istega naGina kot pri nakupOva-
uiu vsakega druzega blaga: skusa
kupiti isto kolikor mogoce pc niz-
ki ceni . Razred lastnikov delav-
ne sile pa zopet ma drugi strani
ponuia to svojo prednost "a mez-
do. kar pomenja kruh "a MEGA.
IL tega je razvidno. da posedujeta
ia diva razreda vsak pc emo pred
most in oba ia sloja potrebujeta
produkcije. Delavski razred je
aktivni in kapitalisticni je pasiv-
nj faktor. Oba Sc takorekOc druzi-
ia in preustvarjata surovino V IL
gotovljen produkt. Ma ia nacin 81
ia diva razreda stojita nasproti
kot tekmeca 2 diametralno ma
TIotnimi 81 interest. Kapitalisticni
razred kupuje delavno silo ko-
likor mogoce pc nizkih cenah in
posledice tega so majhne place
ter dolgi delavniki: Ako bi po-
samezni kapitalist prelomil to e.
konomicno postavo svojega raz-
reda in pricel delovati v svojem
podjetju pc %principih pravicnosti
zrtvoval bi samega sebe v svojem
poskusu. Delavski razred pa 70
pet skuSa prodati svojo lastnino,
delavnO moe. kolikor mogoce pc.
visokih cenah in "a skraisani de-
Lawn cas-. In da Sc delavcem vspe-
sneje vresniGijo zelje, Sc %organizu-
jejo V unije v ~zavesti, da V zdru-
zenju je moe.
Pod danasnjim ekonomskim ST.
stemom ST pripisuje s produk-
CHA kapitalisticnemu razredu, Xxi
81 lasti pravico do ME, dasiravno
je izdelana po delavskem razredu.
Vzrok temu je. ker delavec, Xxi
della "a mezdo pripozna takoj kO
ie bill najet pod pogodbo place, Xxi
jo bode prejel "a svoje delo. da
postane vse njegov produkt brez
ozira ma kolicino j kakovast last
njegovega delodajalca. &c sc po-
jaw stavka ali Strajk, tedai je to
ravadno vprasanje. koliko pro-
dukta je delezen jeden ali drugi
ten dveh razredov. Koliko wee
rodukta 81 prilasti jeden razred,
toliko maj ostane drugemu.
= Tia clanek nam je postal ured-
mix slovenskega klerikalnega ca
sopisa 2 zeljo, da ga priobcimo.
Hvalezni smo temu gospodu ured-
niku in to tolikanj boil. ker 81 je
pOtegnil "a p~ravicni MAJOR kljub
temu. da ina pri svojem listu v
TEN oziru vezane roke. Naprej g.
kolega!.