Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15

sdIhl pa lmdJo VSeSa
proved. Veeina trpi bedo, pescica
pa ina vsega v izobilju toliko, da
bi vsem Sc preostajalo. Da pa Sc
take skrajne nezdrave In cloves
tvu Skodljive razmere tako dolgo
vzdrze ma povrsju, je vzrok ia,
da ina dotiGna p%es6ica izkljuGno
pravico razpolagati 2 oborozeno
silo.
To je bio vedno tako in je Sc
danes. Suzenjstvo obStoja Sc we'd
no in je bio emo glavnih temeljev,
ma katerem je do danes stal Sc
vsak t. w. kulturni druzabni sis
TEN. Istotako sloni ma suzenjstvu
mas druzabni red, samo da ina Sc
daj suzenjstvo ime namezdniStvo.
Bistvo lie %oStalo. izpremenila Sc je
lie oblika. cato pa je zgodovina sta
len boz potlaGenih, bednih prot
izkoriSGevalcem.
Da pa hi GloveStvo dospelo do
sreGnega p%rijetnega zivljenja je
prvi pogoj, da Sc zagotovi vsake-
mu glavne ~zivljenSke zahteve. Ia
to sc gre V TEN boju prvi vrsti.
Tia BOZ je vedno hujSi, elm boil
Sc bliza svojemu koncu. Bliza pa,
Sc svojemu koncu vedno hitreje,
ker so mase vednO bolj zavedne,
vedno boil i~zobrazene pri danas-
Mi popularizaciji prosvete. Ziv-
llenske razmere Sc bOdo biStveno
izpremenile s pomocjo demokraci-
je; to morejo pray pojmovati lie
svobodno izobrazeni ljudje, samo-
~zavestni ljudje; demokracija ie
brezpomembna "a ljudi suzcnjske-
ga z~naGaja.
Kolikor bolj je masa izobraze-
ma, tembolj Sc bliza svoji zmagi.
Tega boja "a osvobojenje danes
ne premaga nobena reakcija wee.
Socijalne ideie Sc Sirijo zmagosla-
VINO. Zivljenske sile teh idej nj mo-
goce uniciti. Socijalizem je opra-
vicen, %potreben, nepremagljiv. So
cijalizem maj ina re kakrSnokoli
obliko, mora izveSti d~emokracijo
drzavnega ustroja. da more bis
tveno izpremeniti goSpodarske a
mere.
V najozji zvezi S to izpremembo
pa Sc mora nujno izvrSiti tudi mis-
ljenska revolucija. Morajo Sc izvr-
Siti bistvene izpremembe ma YER
skem, filozofiGnem, moralnem in
znanstvenem polju. Ne gre Sc ma
mrec lie "a enotno osvobojenje, am
pax "a splosno osvoboditev, ker je
tako Sc pride do zazeljnega ella.
Zato pa Sc osvobojenje ma posa-
meznih poljih mora vrsiti harmo-
nicno in sc vzajemno podpirati.
Treba pa je pri TEN delitve della.
Svobodni Misli pripada V prvi VIZ
SIT ~miSljenSka re~volucija.
SpoznavSi ma temelju vede pra-
vo dino %socijalnih razmer, hoGe S
svojo kritiko in miSljensko revolu-
CLIO sodelovati pri socijalnem in
pohticnem osvObojenju. HoGe silva
RITZ razumne zivljenske zakone.
Izhodisce S. NJ. je ljudska sre-
ca. Ako hocemo biti srecni, 81 mo-
ramo osvojiti pot k sreGi. In vse
nesreGnike privesti do tega, da Sc
ne bodo vdajali V svojo nesre6no
usodo, ampak da Sc Jill preprica,
ola bi bill lahko srecni vsi. Da pa
mas bodo razumeli, Jill moramo l.
%zobraziti, uciti, odpreti jim oci.
S pomocjo izobrazbe k svobodi
in srecnemu z~ivljenju. BOZ "a os.
vobojenje je sedaj glavna naloga
moderne druzbe. Kdor hoGe biti
koristen clan cloveSkega rodu, Sc
mora u~delczevati tega boja po V
Jill moceh, to je njegova moralna.
clovekoljubna dolznost.
Bog "a svobodo je glavna naloga
vsega c~loveStva, tora.i tudi posa-
meznih narodov in njih pripadni-
kom. In to je predvsem tudi naSa
naloga. kot sinov zatiranega, II
zenjskega slovenskega naroda. Mi
V prvi vrsti Sc moramO udeleze-
vati tega boja "a svobodo, Xxi pri-
nese tudi naSemu neSrecnemu ma
rodu srecno bodOCnost. NaSa dolz-