Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-11
"~ANARHISTICNI STRAH.'

Policijski SET Shippy V Chicagu
je prisel z novice, da je chikaSko
mesto polno anarhistov, Xxi so po-
stall re tako nevarni. kakor so
bill leta 1886, ko Sc je izvrSil
bombni atentat ma Haymarket
Square. Tia novica - kdor j no
zee vrjeti - Sc konGa 5 TEN, da je
treba - policiji namrec - stori-
ii nekaj, da Sc omeji anarhizem
in da Sc preprecijo morebitni di-
namitni ali vragsigavedi kaksni
napadi na zivljenje in posest chi
kaskih milijonarjev.
Ia nOvica ina dobro p~remisljen
namen - dasi je toliko bedasta
kolIkor je neutemeGena. Mas
mic ne briga koliko je anarhistov
V Chicago, kajti niti ma misel
nam pride, da bi zagovarjali an
arhiste. Slutimo pa. da je ia
"anarhistbcni strah' le vada, $
ktero bi policaji radi pomnozili
dohodke svojih postopaskih Stub
Shippy-evi hlapci bi radi obnovili
nekdanji ''protianarhisticni fond
in Sc pasli OBJ posebnih tisocakih
ktere maj placujejo lokalni kapi-
t%alisti, kterim Sc ~tresejo hlaciee
pred anarhisti.
Zgodovina tega protianarhi-
stiGnega fonda sijajno dokazu-
je, kako so znali chikaski policaji
ze nekdaj ma pristine ameriski ma
elm delati business mend
postave. ko so |. 1856 izDrunnj-
Ii delavSki nemiri V Chicago in je
leto pozneje kapitalisticna mali
ia Justicno umorila stiri delavske
agitatorje, nastal je takrat tud:
anarhisticni strah". ChikaSki
bogatini in kapitalisti ST >e bali
"atentatov", a policaji so pa rex
Ii: Mi bono cuvali vas in vase
imetje; iLtrcbili bono anarhiste,
toda treba nam jc financne pot
pore kaj 50 hoteli boJa/ij:;cie
Ustanovili 50 fond. "a ktercga 50
razpisali poSeben assessment ali da
vek ma vse imovitejse mescane.
Tia fond je obstojal celih pet let
- cd !. 1887 do 1892 - in ma
brali so vsega skupaj $4S7. 900.
Celih pet let so policaji "vlekli''
il tega fonda in lovili anarhiste,
kterih pa - nj bilo mixer. Pc
pctih letih so Sc pa navelicali pla-
ceyati V Ia fond tudi najvecji boz
Jazljivci: odpravili so assessment
in razpustili fond. V blagajni jc
ostalo Sc cez $4,000, toda kan
Je sci ia denar To We lie krozek
"anarhistozerov". Policija je
STEER u%govarjala razpustu fonda
in skuSala uveriti kapitaliste. da
"rdeca nevarnost' Sc veduo gro
Ii V Chicago, toda uspela M.
In sedaj, pc 20 letih, so Sc yo-
dime policijske glave zopet spo-
mnile tega fonda. Privlekli so
ma danstari "anarhistiGni strah"
$ crno zastavo in dinamitno bonn
DO in z MIN spet strasijo milijo-
marie. Povod temu Jim je dial
zadnji - shod brezposelnih de-
lavcev. Omejene butice menda
mislijo, da 10 brezposleci, XII so
javno zahtevali della, re anarhisti.
To je edini vzrok. da SET Ship
py toliko vplje tie dni o "anarhiz-
mu' Chicagu. Kakor smo re
pref omenili, mas nIti na.jmanje
ne brigajo anarhisti. Vendar Sc
nam pa gre "a nekaj druzega.
Policijska gonna je ~naperjena -
dasi ne direktno - tudi proti So
cialistom. Shippy We. da Sc soci-
alisticna stranka tn rapidno mno.
ii, cato bi V svoji tiranski nadu-
tosti najraje zmetal socialiste in
anarhiste V en- kos. Ampak to
Sc mu ne DO p~Osrecilo. Danes jc
drugaGe kot je bio pred 20 let
in s p~ersekucija hlapcev ka, ii
talizma nina wee omega zszeliene.
ga uspeha, kakorSneca hi radi
strupeni sovrazniki deisvcrv.
Socialci imaio tudi svoi kIpb