Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-03
PrO|0tarijat
Nadaljevanje
PROSTITUCIJA

'eH'ANi a'NSAhef hdtJo 81 va SAhN
"a skupnost zena. Ia o6itanja
80 prav tako krivicna, kot ona
O razrusitvi rodbine.
Mi trdimo, da DO ravno tisto,
kar je nasproti vsaki skupnosti
zena vsakem spolnemu priSiijen-
IN in vsaki neeiStosti, namrec l.
dealna ljubezen V socialisticni OBJ
cini povod vsem zakonskim I'VE
zam, in da DO ljubezen sele tam
priSla do sploSne veljave. Kaj
pa vidimo danesf Odporna moe
zena, XII so bile dozdaj lie V Cos
podinjstvu in XII imajo cato o jaw
mem z~ivljenju ter o organizacijI
Sc pretemne pojme, je tako maj
hna, da 81 Jim upa podjetnik traj-
no takSne mezde "a Nth delo
p~laGevati, kakrSne sploh IA njih
zivljenje ne zadoseajO, in SO radi
tega Odka1ane IA dopolnitev po-
trebnih dohodkov ma p~rostitucijo.
Mnozenje industrialnega zcnske-
ga della kaze pOvsod teznjo "a
pomnozenjem prostitucije. V dr.
zavi bozjega strahu in poboznih
navad " NemcijO so pray eve
toce panoge induStrije, XII platu-
jejO svoje delavke tako slabo, da
bi morale cd lakote umreti, ce bi
he zivcle cd proStitucijc. In Il
%podjetniki izjcvljajo, ia temelji
konkurencna zmoznost in raj
cvitanje" NTH industrije ravno
Y nizkih me1dah. Vetje mezde
pa bi jih ugonobile.
ProstitUcija .je pray toliko sta
IA kot naSprotje med bOgatimi in
rcvnimi. Ali nckdaj 50 bile pro.
stitutke Y sredi med beraGi in Sic
rarji, bile so V razkoSiu. katero
81 je druzba mogla d%ovoljevati.
ali katerega izguba bi ne bila ne
yarna njenemu obstoju.
Danes MISC lie Glanice tzv. lum-
penprolelarijata, ampak tudi de-
layne zene, Xxi 50 prisiljene svoJe
telo prot plaGilu prodajati. To
rrodajanje teles nj wee razkoSje,
ampak eden izmed temeljev raz-
voja industrije. V kapitaliStic-
mem proizvajalnem na5inu je po-
stala prostitucija pOdpora druzbe
har nan zagovorniki t. druzbe
ocitajo, to u~ganjajo sami: nam
res skupnost zena. Seveda: skup-
EoSt 5 proletarskimi tenant. Ia
ko globoko s. kSze ukorenil ia
nacin skupnosti zena danaSnji
Gruzbi. da proglasajo njeni zas-
topniki ma sploh prostituciio kot
potrebo. Ne morejo i predSta-
viii. da DO Z odpravo proletarija-
IA odpravljena tudi pr~ostitucija.
ker 81 druzbe brez skupnosti zena
sploh predstavljati ne morejo.
DanaSnja Skupnost zena je IL
najdba viSiih druiabnih slojev.
ne pa proletarijata. Ia skupno-
81 zena je eden izmed mnogih
natinov izkoriStevanja proletari-
jata. Ia skupnost zena. nj Soci-
alien, ampak pray njegovo mas
profile.
Industrijska rezervna armada.
tvedba zenSkega in otroSkega
oela Y industrijo je. kakor Smo
vidcli. emo naJmocnejSih sredstcv
"a kapitaliste, da nizajo DELAYS
Ike melde.
S%empatja vplia pray tako neko
Crugo sredstvo: u~vazanjc DELAY
cev il zaostalih ~pokrajin cd on
uod. kjer ina ljGdStvo ST majh-
Ne potrcbe, ali kateremu Sc to-
varniSko delo nj - strlo delavSke
moci. Razvoj p~roizvajanja ma Well
ko, zlasti maSinstva, ne uStvarja
le L. moZnOSti, t. neiZurJcne de
lavce nanesto izurjenih uporabl-
jati, ampak tudi moznost, da Sc
Jih nitro in pc ceni dobi. Skupa.j
Z razvojem proizvajanja gre tudi
razvoj prometnih zvez; gromadni
rrodukciji odgovarja tUdi gro
madni transport, ne lie blaga.
temveG tudi osel.. Ladje in ze-
%leznice, ii slavljeni nosilci kultu-
re, ne privazajo lie orozia, zganja
in Stills k barbarOm, ii tudi pri-
vazajo barbara k nam in I mimi
tudi barbarstvO. Prihod kmctiS-
XIII delavccv V meSto j. vcdno
Stevilneisi. In vedno boil odda-
lee prihajajo V meSta trume liu-
dl. Xxi imajo malo potrcb, veliko
rotrpezljivosti in malo odbojne
mo5i. Slovani. Svcdi in Itali.iani
prIhajajo Nemcijo, pa nizajo
mezdo; Nemci, Bclgijcani in TIA
lijani V Francijo: Slovani. Mem
ci. Italijani, Irci, Svcdi V Angli.jo