Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-28
Stew. (No.) 46.
Eapitalizem in prOle.
tarijat.
(Dal.je.)

hem. Ou hJNS bANN' ihoiihi puit-
,;kom in kmetom ravno tako po-
an kakor delavcem. da Sc boil.
Stroii so naredili IL delavca mo-
dernega suznja, stroll, XII Sc ma
hajajo rokah kapitalistov, de-
h;o malemu obrtniku konkuren-
40. katera ga mora uniciti. We
l.industrija ne trpi malega roko-
lektya: ona hoce biti ne ie na.t
moSnejsa, temvec tudi edna in
sbsolutna kralj!ca ma polju pro
dukeije. Proizvajanje ma veliko
4 naravna poSledica moderne
;shnike, katera hi bila neizogibna
tudi slucaju, ako ne bi bilo "a
sbne lasti. Seveda bi Sc tedai vse
ratmere drugace razvile, ker ne bi
bio konkurence. Napredujoca
iehnika je morala poroditi velein-
dustrijo. katera je V danaSnjih
armerah ozko zvezana veleka-
pitslimem. Srednji Stanovi svo-
jimi predpotopnimi proizvajal-
nimi sredstvi so popolnoma "a
aareli, njih usAaa je vSekakor
cdloSena; pref ali sci morajo H.
giniti. Brez zaSebne laSti hi bill
a process povsem miren in mali
obtniki ne bi obcutil nikakrSnih
boleein. V vladajocih razmerah
pOpadajo pa poginom male o.
ibrnije tudi existence. katere Ii
Te Cd svojega obrta.
Kspitalisticna veleindustrija
deluje ma obrtnijo tudi Sc V dru-
q smeri. TvorniSki delavec ne
more Sc svojega obrta nikdar po-
polnoma izuciS. KapitaliSt skrbi
iedino lie "a svoj dobicek in ia
nhteva razdelitev della V tovarni.
y podjetju "a izdelovanje oblek
pnrezuje prvi delavec lie rokave,
dug hlacnice, tretji zepe it'd,
ietrt, peti It'd. pa silva tie dele.
Tako gre deio mnogo hitreje cd
M nego bi slo, ako bi vsi delav.
q iDdelovali cele obleke; tovar-
ra.jey dobieek je tOrej vecji. Sc
reda sc ne izuci pri TEN nacinu
ncben delavec svOje stroke in "a
to pc more postati samostalen
nojter, temvec je obsojen, da re-
ie cello zivljenje rokave, drugi
hlaenice i. t. d. Ako bi pa vendar
poskusil svojo sreco kot samosta-
len obrtnik, izprevidel bi kmalu,
ds Sc ne more vzdrzati ma po-
nsju.
Srednji stanovi brezpOgojno
popadajo. Veleindustrija uniGu-
Y njihov listen, velekapitalizem
pa njIhovo osebno existence.
No, kapital, XII Sc nahaja raz-
henih rokah, je tudi mel seboj V
'eem bOrbi. Kapitalist je lie sam
Eoj prijatelj, kapital, Xxi je ma
bran ma enem kupu. hoGe nara
ssh in Sc pomnozati in ker ne
more rasti sam OBJ sebi, skuSa
'sesati vedno novih snovij. da bi
s z istimi povecal. TIE snow mu
norajo biti sorodne. one morajo
met to lastnost, da sc lahko
spfemene v kapital. Da Sc to Ego
o, zkorisca kapitalist delavce,
Eohkor mu ie bolj mogoce. uni
sVe srednje stanoye, ugonobi pa,
g ie more, tudi slabejsega kapi-
nhsta, da pridruzi njegov kapi-
al svojemu. V ia namen divja
sena brezobzirna konkurenca,
konknrenca mel denarnimi paSi
u la premaganim TEN bOju !
nfez milosti Sc tudi oni in njih
@uzme strmoglavijo iz rajskih vi
aV v pozresno morje proletari-
ata.
hapitalizem je provzrocil V
Folzyajanju blaga cello anarhijo.
u kapitalista nj merodajna po-
ueoa konsumentov on ne vpra-
= koliko kupcev bode zahtevalo
h}egove robe. V danasnjih raz-
"erah on tega tudi ne 1--we. Raw
70 tako mu je neznamo, koliko
. drugi kapitalisti izdelali ena-
e robe. kakrsne ina on.
Asrodajen ie "a NIGGA V prvi
'nti kapital, cd katerega hoGe
met "nterese", kolikor mogo-
e vlsoke "interese". Tia kapital
non v tovarnah in surovinah, od
'orestij pa zivi sam in placuje de-
ssce. Slednje skusa kar lie mogo-
= eeno dobiti. da jih dobi "a isti
senar veeje stevilo; IL njih IL
~ne delavno moe do skrajnosti
e uprasa, kaj bode IL njih,
l 10 lzOina zJray;a =, N ;ib fsya0a