Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-05-26

j, cevljarji V cevljarski, krojaG
krojaSki, rudarji rudarski
kovinarji kovinarski. : strokov
mimi organizacijami Sc DO dose
gaJo drugacne pravice kot po
lltlcniml - namrec: zbolisani,
mezde, skrajsanje delavnega casa
uredba brezposlenosti i. t. d. 5
polltlcnl in strokovnimi orga
nizacijami Sc DELUXE "a zbolisanie
delavceve eksinstence ter "a il,
polnitev delavcevih zahtev. Poll.
ticna in strokovna orgauizaciia
ste enako vredni in enako potreb.
nj, in vsakega delavca dolznost
Je: biti clan obeh organizacij. ODE
organizaciii imata svoje fonde. XII
Sc Jih uporablja pri velikih akci-
Jah, kot so: generalne stavke i.
t. d. Nekatere organizacije so re
Jako income. Proracun strokovne
organizacije kovinarjev ma Mems.
KEN je vecji kot proraGun Crne
gore.
Il organizacijami Sc bode odpra-
villa danaSnja krivicna uredba Glo-
veske druzbe in dosegel novi red.
Ma mesto kapitalisticnega lastni-
stva maj Sc upelje komunizem
Jasmine in izdelovanja. Tovarne
maj postanejo skupna lastnina.
uzitek maj imajo oni, XII V njih
delaJo. ne pa en- sam, XII jih je
ali podedoval ali kupil. $ TEN Sc
bo doseglo. da ne bodo tisoci de-
lavcev hodili raztrgani in lacni.
par delcdajalcev pa Sc sopirilo V
lzobilju. Vsi maj bodo dostojno
obleceni, vsi maj imajo zadostno
hrano in odpravi maj Sc izkoris-
canje mnozice po posameznikih.
Socializem respektira vsakem
clovesko dostojnost, kajti tam,
kjer so Indie odvisni cd milosti
drugih, kjer je drug drugemu
podrejen - tam sc pac ne more
govOriti o Glovecnosti, tam Sc elo-
vestvo kaze brezpomembni OBJ
liki. Zmaga socializma bo maj
Poprei V reppbliki, Republika ie
prava lorna socializma.
kako sc pa socializem uresnici?
5 TEN, da naras6a stevilo zaved-
mega proletariata. Zmaga socializ-
ma pa bOde takrat, kadar Sc moe
proletariata vtelesi V Obstojece
forme: politicne organizaciie, V
strokovne in zadruzne Organiza-
ciJe ter potion enakega vOlilnega
prava zadobi javno moe in vpliv
ma drzavo. Intelektualna gospo-
darska in polite. moe proletariata
pa pospeSi ia razvoj, zdemokrati-
zuje drzavo ter jo napravi social
sticno.
kapitalisticno uredbo druzbe so
uvele revolucije. glavno velika
francoska revolucija in revoluci-
je !. lS4S. Odpravil sc je dOteda-
Mi fevdalni red in ma prestol je
priSla vlada burzoazije in kapita-
listOv. Politicnim revolucijam so
pomagale iznajdbe, predvsem IL
naJdba pare ter parnih strojev.
Popreje Sc je vse roGno delalo.
Parni stroj so pa ma gospodar-
skem polju vse revolucionirali.
Filozofija XVIII. stoletja, nauki
enciklopedistov, racionalizem in
zaupanje zakone prirode pa so
tvorili kulturno revolucijo prot
nevednosti in verski mistiki prejs-
njih stoletij.
PolitiGne, kulturne in gospodar-
ske revoluciie koristijo tudi zelo
V nasi dobi k izpremembi kapita-
listicne druzbe V druzbo, V ka-
teri hoce imeti ljudstvo Waldo. Re
volucije pa Sc ne dado napraviti.
Revolucije nastajajo sameobsebi.
Ne SINE Sc niti misliti, da bi social
zem hotel 2 diktaturo in nasi-
ljem novo, po MEM uvedeno ured-
bo obdrzati, kakor drze nasi.
lem pristasi stare uredbe danas.
Mi red. Socializem zato sc nj
zmagal, ker njegovi pristaSi two
RHO dosedaj lie en- del prebival.
stva. Naloga naSa je zato: polka
zati ma splosno kOrist sOcisalizma.
da bi tudi ii. XII Sc MISC. postal
socialist! Prvi pogoj razsirjeva.
MIA socializma ie: razsjasniti
vsem na6ela in ellie njegove. ker
je premogo ljudi, XII iih Sc ne
poznajo in ker so nasprotniki So
cializma nagromadili &c vse polno
Zmot. Xxi so poyzrOSile seve mpo.