Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-08
Mi SmO socialist.
Spisal Maksim Gorkij.

ia smo mi nasprotnikl prlvatnega
laStnistva, ktero razdvaja ljudi,
hujska jedne proti drugim, rodi
soyraStvo, in ktero - da prikrije
svoja pogubna svojstva - laz-
10 in hinavstvom pogublja cell
svet
Mi pravimo: ia danaSnji listen,
ki smatra ljudi kot sredstvo "a o.
bogatevanje, je "a cloveka nedo-
stolen; licemersko in laznjivo
morale tega ziStema Sc mi ne mo-
reno strinjati.
PredrznOst in okrutnost napram
poSameznikOm sc nam studi - "a
to Sc borimo proti vsem oblikam
telesne in duSevne suznosti in pro-
II vsem vrstam zatiranja
Mi delavci . smo ljudje in z
naSim trudom je vse ustvarjeno
= cd najogromnejsega stroja pa
do najmanje otroSke igracice. Mi
smo ljudje oropanih pravic, vsa-
kdo mas zamore izkoriScati, samo
da doseze svoj namen. Ali mi smo
sc priceli buditi, dvigati in ho-
cemo sad svobOde da bi Sc uevr-
still in vsposobili, kako bi ca
som pridobili vso moe v nase ro-
ke
Odprto recemo. naSa dcviza je:
dol privatnim lastniStvom, a
vse bogastvo in VISA proizvajalna
sredstva maj pripadejo - ljud-
stvu, VISA moe ljudstvu, a delo mai
bO Obvezno "a vse.
Nj smo REVOLUTIONARY in taxi
oStanemo dotlej, dokler bo obsta-
10 privatno lastniStvo, dokler bo-
do jedni samo zapovedovali, a
drugi samo - delali. Mi smo proti
danaSnjemu redu, in mirovali ne
I bono, riolsler-nc zinagaaso. In mi
bono zmagali, mi delavci! Nasi IL
koriScevalci MISC tako mocni. ka-
kor mislijO. Isto bogastvo, ktero
stane milione tlacenih cloveskih
zrtev, ista sila, IL ktere prihaja
njihova moe, da gospodarijo mad
Mani, izziva med mimi Samjmi boz
in jih tira V teleSnO in duSevno
propast. lmetje in bogastvo ra-
bi obrambe. ktera stane mnogo
napora, vsled tega so oni - nasi
izkoriScevalci - veGji suznji ne
go smo mi, suznji bogastva. Ia
suznjeni so duSevno, mi smo te-
lesno. Oni Sc ne morejo reSiti pri-
tiska predsodkov, kar jih dusev-
no ubija - nam ne more nihce
Zabraniti, da bi ne miSlili svobod-
no. Strup, kterim mas trovajo.
je slabSi cd protiStrupa, kterega
- nehote - prilivajo naSi zaved-
noSti a naSa zavednost raste,
razyija Sc brez prestanka, siplje i
skre in oSvaja vse, duSevno zdra-
We ljudi, da, Sc cello ljudi IL nil
hovih vrst.
Ozrite Sc samo enkrat DO njih,
po izkoriStevalcih. V svojih vr-
stah nimaio vec idealnih liudi, XII
bi Sc hoteli boriti "a niihovo moe /;
razlogov nimajo wee, da bi Sc mo-
Gil braniti prot navalu pravicno-
sti; ma polju misli ne morajo IL
stvariti mic, oni so duSevno nero
dovitni.
NaSe ideje pa rastejo in Sc Siri-
jo boljinbolj. osvajajoGe Stroke
sloje ljudstva in zdruzujoce ga V
boz "a svobodo. Razredna zaved-
most veliki vlogi, ktero bodo obi
grail delavci, zdruzuje delavske
ljudi celega sveta jedno duSo.
Ia pomlajeni razvoj zivljenja pa
ne morejo izkoriSGevalci ustaviti
niGemur, ne 2 nesramnostjo ne z
okrutnostjO. Nesramnost pade Ia
koj oci, docim okrutnost in IT,
ranstvo izzivata ogorcenje in o.
sveto. Sila, Xxi spaja izkoriScevalce
in tirane, je sila vzajemnega pozi-
ranja - med TEN ko naSa Sila ma
raSca naraScajoGo zavcdnostjo
delavcev.
Zlocin je, kar pocenjajo izko-
riScevalci, kajti oni gredo "a tenn,
da IL ljudi napravijo suznje. Ma
sprotno pa naSe delo osvobojuje
cloveStvo od strahov in poSasti.
ktere je porodila koristolovska laz