Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-02

III oiA hrdJ III Sc ScuJO lc
Ia, ker ne eitajo svojih delavskih
%listov, temve6 lie kapitalisti6ne
trObente, XII vedno lazejo in zvab-
ljajo delavee IL kraja Y kraj, da
ma Ia na6in razderejo delavSko
unijo. V DRAW Washington je
10000 brezposelnih delavcev, a
kapitaliSti vedno laZeio Y svet,
Ola je Y Washingtonu dovolj della.
Seyeda ga je pr - 'chaingangu'.
Vi dolgo tega kac ie bilo citati V
listih. ia ie 40 do 30 tisoc DELAY
cev IL California ma pot Y Ore
gon in Washington. Y california
SIKH mestih Sc jim je namrec cd
rekla vSaka uadaljna pomoG "a
zivljenje. Zeleznicarji 50 dobili
poSebno narcotic. da mai ne nadle-
gUjejo 'trampov''. XII Sc hocejo
i@zseiiti IL California ma severe
zapad. kjer je dovoli - della. Da.
della dovolj - kdor hoce delati
zaStonj, John b. Gordon, policij-
ski sodnik Y Seattle, obsodi VISA
kega "trampa'' ali ''hobota" -
tako nazivajo brezpoSelne DELAY
ce ma 63 dni k "chaingangu".
To 81 delavci. Xxi Sc pripeljejo il
California. Policija strogo pazi
ma Wake in yjame vsakega takega
trampa', Xxi prenocuje V box
kari. Takih ''nimani6ev" via
mejo sedaj Y Seattle povpreGno
vSak dan oSem. lzstradani in RAJ
capani revezi morajo potem. vkle-
MEM V verge. delati 90 dni mestu
tlako. samo cato ker so bill brez
denarja in posla. \ to zanje Sc
nj najhujSe sal dobe "a svoje
delo hrano in premoGiSGe. Toda
kan maj gredo po odSluzeni ''kaz-
ni'i Kan Y grdi, razcapani OBJ
leki2
Seattlska policija ina re dolgo
Y navadi, da cd vSeh strani pref
ma Slabo obletene delavce. Ce Sc
lie pray ne obrne, ali pogleda. ali
ce zaide kan do kapitalisticnih
rezidenc, takoj "a tirajo policaji
k brutalnemu Sodniku kot me
varnega' cloveka. Xxi gotovo ne
uide chaingangu' sal IA trideSet
ali Sc wee dni. Clovek. XII ina kaj
Srca, ne gre dvakrdt V sodno dvo-
rano. kier Sc obravnava 5 tenn
Slromakl stud Sc mu V dino duSe.
ko vidi lie enkrat. Seattlski listi
- tudi SocialiSticni - so re taKo
~navajeni takih dogodkov. ia wee
Sploh ne piSejo o TEN b~arbarizmu.
Seattlski zupan. kot Sc kaze. ne
mish odpraviti "chainganga" in
ProStituciiskih his, kakor ie oblju-
bill pred volitvami.
Ii. /. m. je pri;la V nase me>to
ma mission znana anarhistinia
Ema Goldman. Tri dni je imela
svoje shode. Lokalna socialisti6na
organizacija je pooblastila sodru-
ga DR.. Titusa, da ma prvem sho-
du javno debatira znjo, ker ie ona
tako zelela. Ma Ia shod je priSlo
tako ogromno Stevilo ljudStva. da
wee Sto oSeb nj imelo pr~ostora V
obSirni d%vorani. Ema ie stavila DIR.
TltuSu wee vpraSanj - toda on
Jill nj resi-. Ncvcm zakai, Emo tch
vpraSanj Sc je glaSilo; kaj hi sto-
rlll socialist I revoluciionarnimi
%anarhiSti. ako hi dobili Waldo Y
svole roke2 Goldmanova lie rekla
da II SocialiSta lahko poStanc
anarhiSt. nikakor pa ne IL anar.
hlSta socialist. Nadalje ie rekla.
ia Y nebeSa med same angelic ne
gre rada. pat pa gre rage Y pckcl.
kJcr le vec revolucijonarnega dn.
ha. Nj :. ia hi Sc pravi anar.
histi p%osluzeyali naSilnih sred-
Stev; ON 80 roper vSako krvolitis.
Anarhizem Sodijo krivicno le fl
Sti. XII u ne razumeio. Kadar
Roosevelt %potrebuje dclavSkih
glaSov. tedaj Sc laSka dclavcem :
Pc volitvah jim pa poSlc milico
IN Svin.a n.1,,..r -.