Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-10

OOdo. Marks Je postal casnlkar IN
pisatelj.
5 "a lett je Marks re urejeval
"Rheinische Zeitung", najvpliv.
nejsi list ma Nemskem, XII je cd l
januarja lS42. leta izhajal vsak
dan. Ia list je zastopal koristi
mlade burzoazije, Xxi je bila "a te-
danJe razmere precej radikalna
List Sc je moral tezko boriti "a
svoj obStanek, posebno ker ga je
preganjala vlada ma vse NONE ma.
cine. Pruski kralj je gojil osebno
sovrastvo do tega lista, in cato 81
lahko mislimo, kako je bilo mia
demu Marksu, Xxi je razpravljal
% vsakl stvari resno, temeljito in
Sc nj, kakor je sam rekel, zado-
volJll Z glac6-frazami. V teh hui
din bojih Sc je pokazal Marks
spretnega urednika; Ia posel ga je
privedel, da Sc je pricel baviti tu-
di narodnim gospodarstvom in $
sacializmom. o kommunizmu Sc
nj bil Jasen; pri neki priliki Sc je
lzrazil cello proti njemu. Takrat
Marks Sc kar mic nj bil prepriea-
MA. XII ga je pozneje tako spretno
zagovarjal in utemeljeval.
Bog Wade proti listu pa je ira
jail dalje. Marksa so preganjali.
kjerkoli so mogli, in konGno so
delniGarji lista zahtevali. da zmer-
neje pise. Marks tel zahtevi nj IL
godil in je izjavil, da raje odsto-
pi. Leta 1913. je koGno odstopil in
list je ze V dveh mesecih prenehal
izhajati.
Sit prepirov in javnega delova-
MIA je Gutil potrebo tihih znan-
stvenih raziskavanj. XII ga maj pri-
vedO do resnice, katero je tolikanj
ljubil, hotel Sc je znanstveno po-
polniti.
Nemski pisatelj Arnold Ruge.
Xxi je izdajal Deutsche Jahrbue-
che ga je povabil k sodelovanju.
Sklenil Sc je, preseliti urelnistvo
V Pariz, kjer je potem izsel edi-
nj zyezek pod nsslovom "Deutsch-
franzosische Jahrbuiicher". List
nj prospeval, ker so mu Francozi
odrekli pomoc, dasi so pref pri-
trdlli podjetju. in ga je bilo pri
tedanjih razmerah tudi tezko
spravljati ma NemskO.
Preden je sci Marks V Pariz. Sc
je porocil Svojo nevesto, $ ka-
tero sta takoj prvi teden okusila
zlo pomanjkanja in bede. V Parizu
Sc je on seznanil glasovitim nem-
skim lirikom lIenrikom Heinejcm
IN drugimi nemSkimi begunci. Hei,
ne ga je seznanil ljudmi. XII so
sodeloyali pri listu "Vorwacrts",
"a katerega je tudi Marks napisal
nekaj sestavkov.
Leta lS45. je bill program Marks
po vplivu pruske Wade il Pariza.
Sci je Belgijo, Bruselj, a tudi
sem je segala moe in sovrastvo re-
akcijonarnih nemSkih vlad. V Bru-
slju, V TEN velikem industrijskem
mestu, je Marks Sele po velikem
trudu dobil stanovanjc in moral
placati stanarino "a cello leto ma
pref. placati je to moral progna-
nee, ki je hitel IL dezele dezelo,
IL mesta mesto! Slucajno mu
je IL te zadrege pOmagal prijatelj
Engels, $ katerim Sc je seznanil re
V uredniStvu 'Rhcinische Zeitung'
Marksa 81 sploh brez Engelsa nj
mogoce predstavljati, in pa obrat-
no. Leta lS45. je izSla tudi prilicno
maloznana knjiga "Sveta drui;-
ma, Xxi sta j0 napisala Marks in
Engels. V Bruslju je prezivljal
Marks sebe in druzino pisatelje-
vanjem. V TEN prognanstvu je ma
pisal tudi svojo kritiko Proudho-
nOvega naziranja Revscina mo-
droslovja". V tel knjigi je Marks
jasno razlozil svoj ekonomiGni ma
uk (nauk o narodnem gospodars-
tvu) ma podlagi NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
svetovnega neziranja. To delo je
obudilo obcno pozornost strokOv-
njakov. Marks je tel knjigi cd
locno obracunal socialistiskimi
utopisti ter ie jasno ocrtal nalo-
go proletarskega razreda. katere-
ga koncni cilj je, postaviti ma me-
sto mescanske druzbe asociacijo
(zadruznistvo), Xxi izkljucuje raz-
rede in njihovo nasprotstvo. Toll
ko casa, dJkler DO vsaka druzab-
ma izprememba morala biti polite
ma revoluciia, Sc bo zadnja beseda