Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-04

zanj. On Sc pri TEN ne utrudi.
ee je delavnik Sc daljsi, on Sc ne
uniei, ee Sc della Sc bolt ubijal-
sko.
Zatorej je kapitalist napram
delavcevemu telesu in zivlieniu
brezobzirnejsi nego je rokodel-
ski mojster. PodaljSanje delavni.
ka, odprava praznikov, vpeljava
nocnega della. delo v vlaznih. ali
prevrocih. ali $ plini prenapoli
njen;h delavnicah it'd. it'd. TO
so "zboljSanja'. XII Jill prinasa
kapitalisticno p~roizyajanje "a de-
lavca.
Masinstvo povecava Sc nevar-
most "a zdravje in "a zivljenje de.
~lavGevO. Ia je sedaj navezan ma
to grdo poSast. XII 2 orjaSkimi
mOcmi in z brezumno ~hitrostio
neprenchoma tolGe okrog sebe.
lie najbolj napeta. nikdar omah-
lJva pazljivost more delavca pri
TAXI maSini obvarovati, da ga ne
zagiabi i'm stare. Varnostne pri-
prave Stanejo denar. k~apitalist
Jill ne upelje, ne da bi Sc ga pri-
%sililo. Varcevanje je glavna ced-
most kGpitalistova; ia mu zapo-
veduje tudi, da varcuje $ presto
rom ter da naba$e v eni delavnici
toliko maSin. kolikor .iih lie gre.
Kaj ga briga. 6e so $ TEN V mai
veGji nevarnoSti zdravi udje ME
govih delavcev. Delavci SO DO
ceni, ali velike. proStrane delav-
nice so drage.
Pa Sc ma drug nacin poSlabSa
kapitalisticna vporaba maSin de-
lavceve delavne pogoie.
Rokodclcevo orodje nj bilo
drago. Bio ie tudi redkokdaj
podvrzeno vc6jim izpremembam.
XII hi Jill %napravile brezkoristnim.
Druga pa je Z maSino. TIA velia
denar. AkO postane 5 casom
norabna. ali ako Sc popolnoma ne
izrabi. potem prinaSa kapitalistu
Skodo namcSto koriSti. MaSina Sc
obrabi. ne lie. 6e Sc rabi. marvel
&c tudi mirno Stoji. Ma drugi
Strani pa je znanoSt. katero so
uveli ma goSpodarsko pole. cesar
%poSledica ie ravno marina. pro-
vzrotila. da Sc poiavljajo nepre-
Stano iznajdba IN iznaidbo. ena
vecle. druga manGe vaznOsti. in
da : tenn PoStaja nepreStano sedai
ena. Sedaj pa zopet druga mast
ma. da. celia tovarniSka naprava.
nezmozna "a konkurcnco. ter $
tenn brez vrednosti. predno Sc ie
= popolnoma obrabila Radi teh
nepreStanih p~revratov tehnike ie
vSaka maSina nevarnoSti. da
poStane brez vrednoSti $. pred
obrabljenjem. Zato ina kapita-
list dovolj vzrokov. da 10 kolikor
mogoce nitro izlorablja takoi cd
pocetka. ko 10 prejme. To Sc
pravi. da maSinstvo Sc prav po-
Scbno povzbuia kapitalista. della
vni cas- kar Sc da podaljsati in
ce l. mogoce vpeliati nepretrga-
no proizvajanje, meniavo dnev-
min in nocnih Sihtov (dnin). torei
I%Stalno urediti Skodliivo noGno
Idclo.
no Sc je manSinStvo razviialo.
Ideiali 50 nekateri idealisti. da
prihaja zlata doba. Masina da
bo odvzela delavcu njegovo delo
ter "a n~apravi!a "a svobodnega
moza. Ali Y roki kapitalista ic
po~tala maSina naimogocneiSi ma
vor, da ie delavSko breme probe
tarca poStalo unicuioGe. njegova
%SuznOst neznosna, u~biiaiota.
kakor Z ozirom ma delavni cas-.
tako z ozirom ma mezdo je mezdni
delavec kapitalisticnega proizva-
lalnega nacina ma SlabSe postav-
lien nego je bill nekdaj rokodel-
ski p%omoGnik. Proletarec ne il
pr kapitalistovi mizi. ne stanuie
" njegOvem Stanovanju. &c sta
nuis V najbolj ubogem Stanova-
nju, te Sc hrani z najgnusnejSimi
odpadki. da. 6etudi strada - kaj
to briga kapitalista. niegovo
zdravje ne trpi kvare. Pojma
media in lakota sta Sc vcasih
iz|kIjuccvala. Prosti delavec j.
mogel preje lie tedaj stradati. ka-
dar nj incl della. Kdor pa je de-
lal, incl jc tudi JEST. Kapitalis-
tTcn anu proizvaialnemu naGinu
pa priStoji zasluga, da .ie spoil
Skupaj poima lakota in media.
da le napravil lakotno mezdo u
stalnb uredbo. da cello "a pod