Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-02
Stev. (No.) 3S.
'Bodimo 0 praktiGni.

PrlStaSl repuDllhdnSke all ue-
mokratske stranke, Xxi Sc tako ra-
al odrezejo takimi in enakim
frazami in mislijo, da so tenn re
pobili socialzem, maj raje pref
dokazejo prakticnost kapitalizma,
Ii je danes vladajo6a sila.
Tukaj je problem. Preresetaj-
mo malo ia problem in poglejmo,
+. kdo so sanjaci in frazerji in kdo
50 praktieni mozje.
Ia problem je problem brez-
poselnosti, - problem naraseajo-
se lakote, ki povzroGa zloGine, TRIP
ljenje, stradanje in tirja vec Glo-
yeskih zivljenj kakor vsaka povO-
denj, potres, poiar ali kterasibo-
di naturna katastrofa, XII je ke-
daj razsajala ii dezeli.
In kaj so "prakticni" kapita-
Isti storili resitev tega proble-
maj Ali so odvrnili ali omejili
brezposelnosti MISC Ii ravno kapi-
talisti, kteri vladajo druzbo, IT,
sti "prakticni" mozje, ki so Sc
daj SLEPT, gluhi in mutasti napram
vsakemu pripomocku zoper brez-
poselnosti V imenu proritov so
gospodarili tako "prakticno", da
je danes Amerika ma robu naive
siegs zla.
Socialist so oznacili prakti6no
pot, po kterej bi Sc lahko priSlo
do resitve tega problema. Opozo-
nli so merodajne kroge ma DEF
styo, da je Zdruzenih drzavah
se mnogo mnOgo della In da to de
10 zelo lahko preskrbi vlada. We
ike je vodovodov, ktere bi
pogloboeiti. Potrebna je tudi re
galacija rex. SamO Mississippi in
njeni pritoki bi lahko dali zasluz-
ka million delavcem; in kako bi
to delo koristilo drzavi.
Dale Sc nahajajo mocvirja
lswampsl, Ktera bi treba osusiti;
nesteto je suhih krajev, ki potre-
buiejo kanale vodo. Pogozdova-
ME nekterih drzavah bi bilo ne
obhodno potrebno. ma drugi stra-
nj pa zopet trebljenje starih goz-
dov. To so della, ktera bi lahko IL
! yrseyalo Ogromno stevilo delav-
eev, ki danes pOstopajo okrog "a
prtih tvOrnic; della. XII bi lahko
preskrbela rodbinam brezposlecev
hrano, obleko in krov.
To MISC "sanjarije" niti nobe-
ma "soeialisticna Utopia. To so
della in drzavne naprave, ki Sc
prealislej morajo izvrSiti in "a
ktera Sc re danes potezajo tudi
nsjveeji nasprotniki socialistov
kot je ma primer predsednik Roo
sevelt.
'Denar "a izvrSitev teh del bi ne
delal vladi nikakrsnih tezkoc Sc
daJ ko so banke prenapolnjene
tekoeim denarjem. Vlada bi lahko
prodala svojih bondov "a milijar-
de dolarjev sedaj ko so denarni
trgi polni tekocega ali papirnate-
ga denarja. Recimo. da naStane
yoJna. kakOr nitro bi takrat I'VE
Una vlada pOrinila bOnde ma trg;
mti najmanje ne dvomimo. da hi
ylada Y TEN slucaju prodala bon
doy "a milijone dolarjev.
Tcda Amerika je danes ma slab
sem, kakor bi bila ob casu vojne.
huJse kakor vsaka vojna, divja
danes industrijska kriza. V arma-
dl brezpOselnih je danes V enem
tednU wee mrtvih in ranjenih. ka-
kor Je bilo V enem mesecu kedaj
kteri armadi, XII je korakala "a
praporiem militarizma.
Me je zdaj praktiGnost? To
kar zahtevajo ameriski socialist,
10 Sc MISC sredstva "a vrcsnice-
hJe socializma. Edna prakticna
pot Je, po kteri bi Sc pomoglo sto
IN stotisoeem delavcev. XII so da-
hes brez posla in gmotnih sits
kah.
lakaJ Sc pa to ne Stori9 Zakaj
viada ne game niti s prstom. in
zakaJ kapitalisti molce kot mutci
ma vse prosnje in obupni kirk mi
iilonov ameriskih delavcev. Xxi so
oropani pravice do dela2 Kje so
tiste "prakticne metode" kapita-
hstlcnih kraljev. ktcrimi znajo
ustyariati "prosperiteto"7
Socialist dobro vedo - zakaj.
Samo zatO ker Sc posedujoci raz-
red boji - in sicer po pravici -
ga 81 taxa akcija prid brezposel-
nlmolajsala organiziranim delav-