Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-07-07
D gOSpOdarSkih krizah.

(KOnec.l
Nekateri ekonomi priGakujejo.
da bodo karteli odstranili krize.
Ia nj vetje zmote nego je ia,
&c bi Sc hotelo po kartelih ure-
dit produkciio. hi morali tn OBJ
Segati vSe proizvajalSke panoge in
biti Sezidani ma mednarodnem te-
|melju in Sc raztegovati tez vse de
zele. kjer je donna kapitalisticni
|proizvajalni nacin. Doslej pa Sc nj
|n"b,nega mednarodnega kartela
Naki industrialni panogi. Iii hi bila
merodajna IA vSe goSpodarSko ziv-
ljenje. Mcduarodne kartele Sc toz-
ko utvori in pray tako tczko vzdr-
n. Marx le ze pred vec ncgo 30
lett opomnil. da ne uStyaria le
konkurenca monopola. ampak tu-
di monopol konkurcuco. Cm vecji
je dobicell. bi pripade podjetiem
enega kartela. TEN vctja ic nevar-
most. da posku>i kak ilveu kartela
Stojet kapitdli>t odvzeti Jim ta
dobicek : TEN. da u>tanovi konku-
rencno podjetie.
kartei in truSti .amj postaiaio
predmet in povod trgovskih Spe-
kulacij. Tvorijo naiviSjo obliko
akcijSke druibe in so kakor ma
laSc. da Sc najrazliGneiSe prevare.
ki SO lastne tenn druzbam, privede-
jo do vrhunca. Kakor je bila pre-
varna doba !. lS71-lS7S. doba
uStanovitev akcijSkih druzb. tako
le bila prevarna doba 1S96-19OO
doba ustanovitve karteloy in tru-
Stov, zlati Xdruzcnih ameriSkih
drzavah. kot zadrzek nadproduk-
cije Sc karteli praviloma ne bodo
obneSli. Nth glavna naloga ma
pram nadprodukciii nj. da hi jo
preprctili. ampak da njcne poSle-
dice preneNo raz ramona kapitali-
Stov ma dclavce in konSumente.
karteli pomagajo velikim kapita-
listom. da prctrpe krizo. da pro-
dukcijo "a uekaj casa omeie. ia
delavce odpuste cd della it'd. ne
da hi pri tenn dobicek kai trpel.
Pretresajmo pa to neverietnoSt.
ia hi Sc poSreGilo dogledni dobi.
da hi Sc vclike Svetovnc industriie
orcanizirale V kartele. ki hi bill
mednarodno in res Strogo diScipli-
nirani KakSne hi bile posledice
konkurenca med kapitalsti enc in
iStc industrjske panoge hi bila 5
tenn najboliSem Slucaiu ma eni
strani odpravljena. Prcdalec hi
zaSli. ce bi preiskovali. kakSne 20.
Slcdice hi provrocila konkurcnca
ma drugih Straneh. XII hi Sc oStale.
lie emo 81 oglejmo: Cim boli mine
Va konkurcnca med podietniki enc
in iste induStrijskc panoge. TEN
vece jc naSprotStvo med mimi in
podjetniki drugih industriiskih
panog. XII so ma njih blago odka-
zani Cc ponehaio boii med posa-
meznimi producenti enc in iste in
duStriiSke panoge. pa Sc poostriio
TEN bolj boji med producenti in
konsumenti - da porabimo TO
zadnjo beSedo naiSirSem nienem
pomenu V tenn pomenu ie pa vsak
producent tudi konsument: tkalcc
n. pr. - ne da hi Sc ozirali ma ME
gov oSebni konsum - ie konsu-
ment bombaza, premoga. Strojev
Ola it'd. Vsak kapi;aliSticni raz-
red ne razpade lc posameznike.
fampak V posamezne vrste. Xxi Sc
med Seboj kar najhujSe pobiiaio.
Danes ina vSak kapitalist tez-
MO. toliko kot mu je le mogoce
producirati i'm toliko blaga. kOli-
kor mu ie lie mogoce prinesti ma
trg; kajti cim wee blaga. tenn vec
dobiGka - pri drugace povsem
enakih okoliScinah. lie njegovi ra-
cuni. ce je trg zmozen. da prevza-
me toliko blaga, in naravno: ka-
pital njegov mu delajo pri pro-
) izvajanju zadrzke. Nasproti temu
pa Sc ne bo. ce bo karteliranje
splosno, proizvajanje uredilo in s
TEN prenehale krize. kakor neka-
teri to slikajo, ampak vsakega