Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-23
BoGAT NISI, - ZAKAJ?

tJlh kuhinjah. kaj ne da ne 7 Tu-
Oh oblek bl ne sivale "a druge lju-
dl, mti cistile tai in opravljale dru
ga tezka della, ali biz Ii in tvoji
SNOW bi tudi ne Gistili hlevov "a
druge ljudi, niti prelivali znoja V
tovarnah IN rudnikih "a klavrno
place, gotovo he.
lstotako ne bi tudi drugi liudie
opravljali teh del mesto tebe ce bi
bill vsi bogati.
IL tega razvidiS, kajti priznati
moras to, da po druzabnem siste-
mu vsi ljudje ne moreio biti bo-
gait drugaGe nina bogatvo nobe-
ne vrednosti. Million dolarjev ne
velja mic, ako bi revezev ne bilo
ma zemlji. kaj bi bill vreden rud-
mix, ce bi pa nihGe ne maral ko-
patti rude? Koliko bi bila vredna
polna hisa zlata. ako bi ga nihGe
ne rabil in nikdo hlepel po niem9
Glavni in edini pogoj lastniStva.
- mislim vrednostnega lastniStva
- Je torej SiromaStvo. Bogastvo
mora biti omejeno lie ma gotov del
Judi. druga6e bogatini ne more.
jo dobiti hlapcev. ri ali kdo drugi
je torej samO zato reven. da ina
gospOd bogataS svoio sluzinGad. da
ina tvoje hcere svoji kuhinii in
tvoje sinove svojem hlevu.
Glavna vloga, ktero igra privat-
no lastniStvo, obstoji TEN. da Sc
reveze ohranja revne. Vsi obstoje-
ti zakoni SO sestavljeni tako. da
moras ii ali pa kdo drugi biti re-
ven. Ia sistem pa temelji ma naci-
nu proizvanja dober. XII so izme-
nJava "a mrtvi denar; proizvaja-
nJe IN lzmenavanie Sc pa vrSi tako,
da sc bOgastvo osredotoca ma We
dnO manjso in manjSo peScico liu-
di in posledica tega je, da par o.
seb lahko obogati. docim mora We
liko vecje stevilo ljudi ubozati. To
Je princlp prlvatnega lastnistva.
XII sc vlece ze cd pamtiveka; zasle-
dug zgodovino. kako dalee ho6es.
nasel hos, da je vseh dobah bilo
malo stevilo imetnikov, veliko ne
poSedujo6ih in revnih.
Nznemimo majhen vzgled. Reel
mo, da nj nihce niti centa dolzan.
kakSno korist ina potem bankir.
pa MAJ ina Sc toliko denarja? Re
elmo, da imajo vsi ljudje pravico
do premoga pod zemljo: cd kod
maj vzame lastnik premogokopa
svoj profit! Recimo. da vsi liudje
posedujeio nekaj zeleznic. ktere
zadostujejo "a YES promet: kai ie
potem vredno privatno lastniStvo
vseh oStalih zeleznic9
Il tega sledi. ia moras osiroma-
Siti nekaj ljudi poprej. predno po-
stanes sam bogat. Kajti. kakor
pref receno, bogastvo nj vredno
mic ce nj siromakov. da bi klepcli
po njem. Ako bi bill vsak posa-
mezen Glovek gmotno enak in Ge
ina tudi stotisoc dolarjev njegovo
bogastvo bi bilo toliko vredno kot
- mic.
Reven 81 zato. ker 81 rojen in
vzgojen pod sistemom, kteri zahte-
va reveze. da zamorejo hlapGevati
onim par ljudem. ki so 81 prisvo-
Jill imetje. Priti do bogastva. Sc
pravi. storiti druge ljudi revne.
Drugace ne more biti.
V socialistiGni druzbi hos tudi
reven, ako ne hos maral delati. Bo-
gat pa ne bodies nikoli tako. da
bi primoral druge sebi hlapce-
vanje. VSaka usluga ali delo Sc bo-
de morale povrniti enako uslu-
60 ali dclom. In to bode pravicno.
Bogatini narejajo imetje "a to. ker
ne dajeio ekvivalenta ali enake "a
menjalne vrednosti "a delo dru-
9Th. tt morda Sc zdaj ne YES. da
svojim glasovanjem podpiraS ST.
stem, ki rodi bedo in XII je tudi te-
be storil revnega. s socialnim vpra
sanjem Sc ne pecaS. zato tudi mic
ne YES o sistemu, pod kterim 81 ro-
jen.
Gas je torei, da zacnes razmiS-
ljati tudi TEN - samemu sebi v
dobro.
Qtof;ct,Jo ,,,et,f;l,oo.. -. o.,