Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-08-11

paganstva ma danasnje versko xiv
ljenje, pomenja pa tudi lahkp
prilagodenje katoliske we're ma
paganske verske obrede. XII so Sc.
ukoreninjeni med lj%udstvom, =
torej, natanGno veto, nekako ma
zadovanje ali padec nazaj v stare
paganstvo, navzlic vsem verskim
razvojem o pojmovanju Boga in
sveta.
In V TEN dvojnem smislu Sc je
tudi takrat govorilo o paganizmu,
in skoro vsi so Sc ujemali V TEN.
da je V bistvu katoliSka cerkev
prOdukt image paganizma mad pr
votnimi krscanskimi idejmi. Nine
MIA so Sc krizala Same TEN. je-li
tel metamorfozi. tel ~notranji YER
ski spremembi pripisovati zgodo-
vinsko logiko (%naravne razvojne
zakone,) ali pa lie slepo n~akljucje.
- nadalje je-li clovestvo stem
kaj pridobilo ali izgubilo. in ka-
kSen bo koncen lid Vsega tega
verSkega razvojnega prehOda.
I'm Spominjam Sc Sc danes, kako
je eden izmed debatujoGih. lju-
BENNY prostomislec V sutani rim
skim monSignoriev. zaklical svo-
jemu naSprotniku priblizno to-le:
"ka jhocete, gospod! Bias 5 tom
pagan nom lie katoliSka cerkev
sijajno izkazala svoj blister po-
gled IN verske potrebe liudstva!'
Brez dvoma, govcrnik je tukaj
rabbi besedo ''ljudstvo" V pome-
nu Sirokih slojev. velike mase. in
da je kot Roman') incl seveda
predvsem V mislih rOmanska ljud-
silva.
I'm res. veliko reSnico vSebujejo
To besede. s prilagodcnjem ia sc
ohranjene paganske nazor pog-
nal je katOlicizem V Sirokih ljud-
skin masah mo6ne korenine. dobil
je %priprostem ljudStvu najvecjo
zaSlombo. - postal ie naroden. In
Y ponarodenju. Y tel popularnoSti
korenini Sc dandaneS V mnogih
dezelah njegova moe. Toda V oGi-
gled temu usiliuje Sc nam upra,
SAME samo cd sebe kje pa so izo-
brazenci'
Mi vemo, da so bill tudi ii pred
wee sto lett iStega verSkega nazi-
rama. kakorSno Sc obvladuic dan
danes velike liudSke maSe. \ raw.
notako dobro tudi vemo. ia so Sc
ten naziranj re davno oproStili
Mi vemo. da zija velikaGsk. Clio.
box prepaid med vsem svetovnim
naziranjem. h kateremu Sc prizna.
va izvoljcna ceta v~oditeliev. in ma
ma drugi strani med onim nazira.
nnjem. V katerem Sc namenoma in
z umetnimi sredstvi drzi siroka
armada nezavednezev. In koncnC
tudi vemo. katera sila je IA pre-.
pad napravila in ga Sc dandane,
cimbolj globoko koplje; - ia ne.
premagljiva Sila je znanStvo.
Toda Znanost nj imela pr ten
nobenega poStranSkega namena
morala je tako delovati. ker dru.
GAGE nj mogla. Kaiti znanost ne.
te mic druzega nego Spoznati re.
Snico: n konStatuie le deistva
In enkrat trdno Stoiecih resnic
ne more izpodbiti nikdo. vsai du
Sevno normalen in pamctno mislej
Glovek ne.
Ma izobrazence .ie torej katoliS
ka cerkev Y polni zavesti SvoiC
popularnoSti pozabila ze davno ii
Sc danes pozablja.
No. pa to hi Samo ma sebi Sc nc
pomenjalo take ncSrcce. ako hi
katoliSka cerkev lie hotcla prizna.
ii pravico vzajemnoSti. 6e hi l.
hotela odobriti. da ma MO pozabi
jo tudi izobraicnci.
Zal pa. da temu nj tako. Kato.
liSka cerkcv Sc Guti. kakor Una.
no, "a vladarico vsega sveta. Pri.
krojila 81 lie nckdai gotov svetov.
no-vladarSki na6rt. in Sc ga Sc
dandancS trdno drli ter So "a bc
vedno drIala tudi Y vSei bodoGno.
SIT. Ne prizna. da Ia program nj
vec caSu %primercu. Ne trpi ne
zanlkavanja. ne rcforme. niti kri.
tike tega programa. Ona hoGe ia
ko. in cato mora tako biti. "Stat
pro rationc voluntaS' (mesto ra-
yuma vlada VOLTA ali trma.)
I'm kdor So nieni wolff uStavlia.