davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1908-09-11

was drawn beneath the wheels and
dragged some distance under the
wheels. She died as soon as she
was taken out. The accident was wit
messed by several hundred people in
the business part of the city. The
fender had been taken from the car
in the morning to repair or the acct
dent would not have happened.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1908-09-11
Daddy-Long-Legs.

Teacher Ito class)-"Did you
know, children, that the beautiful
silk dresses worn by ladies come
from little worms?"
Bessie (excitedly-"Yesm'. That's
our papas."-Harper's Weekly.
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1908-09-11
Must Destroy Weeds.

The board OF supervisors of the
town of Beulah, hereby notify
owuers OF land or lessees within said
township to destroy cookie burrs and
all noxious weeds growing thereon
by the 30Jn OF Sept, 1908.
John PaVek
john Helsett Twp. Board.
ID. III. Strotner
The Mitchell capital. (Mitchell, Dakota [S.D.]) 1879-1918, 1908-09-11
1T WILL TAKE $4,000
City Council Appropriated $4,000
Tuesday Night to Run the
City Next Year.

An adjourned meeting of the city
council was held Tuesday evening,
at which was present Mayor Hitch
cock, and Aldermen Hardy, Nc
Dougall. Michels. Kelley and Truax.
The main business before the
council was the adoption of the APP
preparation for the next years ex-
penses. The finance committee and
the mayor got together in the after
noon for the purpose of going tho
roughly over the possibility of ex-
penses for the coming year with the
idea of keeping the expenditures
down to the minimum. Taking into
consideration the expenditures of
previous years they figured that the
city could be run on practically the
same amount. notwithstanding the
fact that the city is cut out of the
revenue of $4,000 from the saloon
licenses.
Economy is to be the watchword
of the administration for the next
year and the corners will be watched
closely to see that amount hat is ap-
propriated is not exceeded by the
expenditures. The amount appro-
priated is $4,000, but the tax levy
will be be made to raise but 5000,
and the most strenuous effort will be
put forth to keep within the appro-
priation, and the councilmen feel
that they will be able to do it, pro-
viding there I no big f1oous in the
spring to wash away bridges which
will have to be rebuilt. The follow
ing are the appropriations made for
the various funds:
Interest. . . 900
Lighting streets and build
ings .......... 1000
Repairs and Improvements of
streets and alleys ....... 5000
Sinking fund. I. . ....... 800
Fire department. ....... $500
Printing. &. ......... $50
Water works. . ......... 5000
Library maintenance . $500. 1900
Care of Parks .......... 800
Salaries of officers. 1900
Cemetery. .......... 1900
City hall. 1900
Public health and sanitation $50
Sewer extension. . $500. 1000
General fund . 4. ........ 5000
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15
KakO je danes v ljubi
AuStriji.

Brzojav poroGa o dogodkih V
Avstriji, kot bi V Avstriji bio vse
narobe. Danes Sc poroca, da je BIZ
la vlada primorana razglasiti OBJ
Sedno stanje V Pragi, ker 50 Cehi
hoteli podaviti vse Nemce in oro-
patti Jih ~lastnine. Drugi dan zopet
citamo, da SO Cehi zgradili V Pra-
81 barikade in sezgali javno pc
dobo Prohaske - vulgo Franco
Jozefa, kar avstrijski cGnorumeni
mozgani smatrajo "a najhujse hui
dodelstvo.
Ali zines vseh zmesi .je pa bro
javka, ki poroca, da so Slovenci V
Postojni oropali nemSke trgovce.
AmeriSki nemSki meScanski Gasni-
Xxi in pa rumeno angleSko casopi-
sic prinasa o TEN zadnjem dogod-
ku TAXA p~oroGila, da Sc cloveku .je
&c kar lasje ma CLAW.
Zakaj so nastali izgredi V Pra-
ri. ze lahko danes povemo: glede
dogodkov o Postojni pa ne more
mo poroGati mic, dokler ne dobimo
casnikov IL stare domovine, ker ne
verjamemo |laznjivim brzojavnim
porocilom, Xxi prihajajo preko veil
Ike luze.
Kdo vpiie ma Ceskem. da Cehi
zatirajo Nemce? Kdo drugi kot cr-
no rumeni nemski bogatini in Nth
oprode, Xxi Sc sencijo V milosti ten
nemSkih bogataSev.
NemSki dijaki Y Pragi so vpri-
zorili "bumel". Obleccni kot OPT
&c so Si pri belem dnevu ma Ora
ben, Xxi je najzivahneiSa utica V
Pragi. Tu so V svojih pisanih Gu
.njah izzivali Cehe. Beseda ie dala
besedo, "a besedami so prieele pa
DAFT klofute, "a klofutami ie pri-
cello frcati kamenje "a kameniem
je pa nastopila policija tako ne
rodno, da je razburila tudi maj
mirneise duhove. In to je zelela
vlada! Odredila je vojaStvo. da
pomiri razburjene duhove. takoj
"a TEN je pa razglasilo obsedno
stanje.
Kedar ie V Avstriji vlada ' ?
dregi, tedai poslje uniformiraa-
policaie. da gredo razburiat duho-
We, tajni policaji pa imajo nalog
scuvati ljudstvo prot uniformira-
MIN p~olicajem tako dolgo. da kdo
IL mnozice zabrusi kamen V kaks-
no "pikelhaubo". Ako Sc ljudstvo
ne da n%ascuvati, potem tajni poll
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15
Zaradi aneksije Bosne in Herce.


govine je socialno-demokratiGna
zveza v drzavnem zboru sklenila
predloziti sledeco interpelacijo:
"Aneksija Bosne in Herzegovina
Je spravila interese avstrijskega
prebivalstva V veliko nevarnost.
Bojkot avstrijskega blaga ma Tur-
skem je povzroGil obcuten odpad
V izvozu naSega blaga. u ~depresijo
tezko oSkodovana Industrial zuga
vsled tega izguba della. Razburje-
most srbskega in crnogorskega pre-
bivalstva mad aneksijo Bosne in
Herzegovina je ~napotilo vojno u
pravo, da je Zadrzala moStvo 10.
vojnega zbora pc koncani prezenG-
nj sluzbi pod zastavo in da je po-
klicala nadomestne rezerviste tie
ga zbora ma sluzbo. Eyropskemu
miru zuga resna navarnost u de-
mOkraticnO ustavo "a anektirani
dezeli bi Sc to nevarno razpoloze-
ME brez suma odpravilo. Ako Sc
noce, da Sc Smatra avstro-ogrska
vlada V anektiranih dezelah "a 90
spOdstvo tujcev, Sc mora priznati
prebivalstvu Bosne in Hercegovi-
ne pravica do samostalnega dezel-
mega zbora, izvoljenega ma podla-
81 SplOSne, enake volilne pravice.
Same tax parliament bi lahko reSil
velika vpraSanja teh dezel: Svo-
boda z~druzevanja in zborovanja,
koalicijsko svobodo. varstno zako-
nodajstvo "a delavce. agrarno
v~praSanje in Solsko vpraSan.je.
Nolilni privilegii velikih posest-
nikov onemogota nujno reSitev a.
grarnega vprasanja. Volilni privi-
legij ma korist katoliSkemu kleri-
kalizmu podpihujejo narodnostno
in versko nasprotje V obeh deze-
lah. Taxa p%rivilegirana volilna
pravica, kakOr 10 namerava skup-
ma vlada, hi vstarjala podlago "a
srbsko iredento. Il teh razlogov
vpraSajo podpisani:
l. Ali je vlada pripravljena, po-
DAFT zbornici poslancev natanGno
p%orocilo o evropejskem polozaju,
zlasti nevarnosti vojne ma Balka-
nu, o vojaSkih pripravah in o oS-
kodovanju avstrijske industrije
vsled aneksije Bosne in Hercego-
vine7
,. Ali je vlada pripravljena.
zahtevati cd skupne Wade, da elm
pref predlozi demokratiGno in ma
podlagi sploSne, enake volilne pra
vice p~oGivajoGe ustave "a Bosno
in Herzegovina?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15

delavec-revez zataji toliko, da
gre pc milodar h tistim, kteri so
MEGA okrali. Placajte delavcem
Nth delo, pa bodo ljudje, ne pa
masa, IL ktere Sc narcujete S TEN,
ia jo ma jedni strani okradete, ma
drugi strani pa meGete pod krin-
ko usmiljenja.
Mogo6e nj V nijedni draw to-
like dobrih kapitalistiGnih Src, kot
Jill je V Zedinjenih drzavah. Je-
den zida knjiznice. drugi Sole, tr-
til cenene pr%enoGiS6a, cetrti pri,
speva IA lacne in brezposelne. Ali
ie to potrebno? Ali nj dolznost
drzave, Ga skrhi "a svoje ljudi9
Ma jedni strani Sc meGejo milijoni
"a voSjko, mornarico in druge ma
prave, %namenjene IA miGevanje
Judi. Ma drugi strani Sc pusca, da
81 posamezmki grabijo milijone,
pOtem Sc pa hvalezno ozira ma
drobtine, Xxi padajo javnost.
Dolznost drzave je, da skrbi 20
dobrobit Svojih podloznikov. I've
sti hi Sc moral zakoni, kteri bi V
prvi vrSti preprecili izkorisGanje
d~elavStva, Seveda nj mogoGe miSli
ii, da bi Sc pod sedaj obStojecimi
razerami kaj preokrenilo kapita-
liStiGni duh je preset tako V kri in
meso, da bode lie polagoma mogo-
ce iztrebiti vse, kar je gnjilega.
Cd sedaj ob~stojeGih in gospodu-
jocih strank ne moreno priGako-
vati kaj tacega, ker ste ODE kapi-
talisticni. Denar nominira, denar
wolf, denar vlada. To Sc poSebno
dobro opaza pri volitvah IA vSaka
Stiri leta. Ktera Stranka je imela
wee kapitala Y volilne svrhe, tista
je zmagala.
Edna stranka. ktera Sc bori "a
%preosnovo obsojeGih razmer, je So
cijalisticna. Da zmaga MEN Ldrav
duh, nj ~nobenega dvoma. Dolznost
vsakega delavca ie, da Sc zaveda
in Siri socijalisticno misel. S ire
nutkom. ko pride ona ma povrSje,
bodo zginili Y prvi vrsti zavodi,
koder Sc sedaj ponizuje liudi. ker
bode skrbela cato, da bode dobil
vSak svoie V polni meri, kar ie "a
sluzil. Zadnji cas- je, da preneha
n%or6evanje kapitalistov IL laGnih
delavcev, zadnji cas- ie, Ola Sc zdra-
mi vsak, kogar tiSci kapitalisticni
jarem. cato pa ma delo vsi, vsak
pc svojih mo6eh.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15
SV0B0DA DELAVCA.

"TovariS. pravijo nam. da cd
casa revolucije in razglaSenJa ne
odvisnoSti so vsi ljudje V Zed. dr.
zavah svobodni. 81 Ii ii svobo-
DEM
" "Jaz? Jaz sem popolnoma
svoboden!''
"Pogovoriva Sc malo; kdo ii
daje pravico do dcla?'
"Delodajalec.
"Kdo ii odmeri cas-. V kterem
moraS delati?''
''Delodajalec.'
"Kdo ii odmeri rlsjo7"
''Delodajalec -"
Kdo prodaje produkt tvoiega
leila in 81 polni zepe $ profitom7'
'Delodaialec.
Sco ii dovoli ali odkloni dan
p%ocitkaY"
"Delodajalec."
"Tako. tovariS? Lepa svoboda!
Nit najmanjih pravic nimaS do
sy0iega della in produkta, ne smeS
Sc takorekoc $ svojo zeno in otro-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15
Prazniski obed.

Traznik. kaj radi vsi p~roslavi-
mo z bogatim obedom. Ia tax dan
st navadno delajo priprave dolgo
pref. tako da je ze vse gotovo "a
praznovanje. \ kako je pa z va
Sim zelodcem? &c nj ia vas organ
V dobrem stanju. potem so zastonj
; priprave "a prazniSki obed. A.
ko vas zelodec ne spre.ime toliko
Jedi, kot kadar ste zdravi. rabbi
te takoj Trinerjevo amerisko,
zdravilno, grcnko vino in prisedli
bote z veseljem k okusnemu ODE
du. To vino YAM da zdrav apetit
in ojati e zivot. Odpravilo VAN
bo popolnoma Use bolezni ma pre-
b%avljanih organih in Spravilo vas
zeIodec V popoln red V lekarnah.
Jos. Triner. 616-622 So. Ashland
Ave. Chicago, III.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15
oDPRTo PIsMo sLovENCEM!
Cenjeni roiaki:-

roiaki:-
Ako potrebujete zdravniSke po-
moci V kakorSni koli bolezni, OBJ
mite Sc ma zdravnika Cd Collins
y. Y. Medical Institute V New
1orku. JAZZ SEN Sc sam preprical,
da je on res UGen in iskuSen 2drav-
mix; Samo enkrat sem prejel od
NIGGA zdravila. pa sem popolnoma
ozdravil cd zalodcne bolezni. "a
kar Sc mu pravsrGno zahvaljujem,
ter ga vsakemu priporoGam.
John Magyar.
Box 80, Silverbell. Ariz.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15

Okrvavljeni ruski ear bo kmalu
k%notroliral ameriSka sodiSca. ce
Jill ne ze danes.
Pri znani preiskavi zvezinega
komiSarja Foote-ja prot ruskemu
reyolucijanarju Rudovicu Y Chi
cagu Sc je odigral tudi tale ncGu-
veni Skandal: ZagovorniStyo ie Y
prid Rudoyica p~oStavilo ma svedo-
Ski Stol wee priG. Rusov. kteri po-
znajo Slednjega re IL svoie stare
domovinc. Med tenn ie bill tudi
Martin Jurav. takiSto revoluciio-
mar. ktcri jc pred komisarjem IL
povcdaI. da mu je znano kedai ie
organizacija revoluciionariev. h
kteri jc Spadal Rudovic. obSodila
gotove volume ma Smrt i'm DO ma
laSc, zato iZbranih clanih obSoGbo
tudi izvrSila. toda Rudovica mi hi
10 med temi i~zvrSevalci obSodbe.
Takoj nato jc komisar Foote a
htcval, da mora prica .Jurav po-
vedati imena doticnih revoluciio-
Marley, XII so uSmrtila Spi.ione. Jul
ray Sc je pa temu odlocno uprl.
kajti znal ie, da niegovi sodrugi
bodo kmali viseli. Ge pove Nth
imena tudi "Svobodni'' Ameri-
Xxi. Foote je pa to smatral "a raz-
zaljenje sodiSca in izposloval .ie
takoj a%retacijo "a Jurava.
Juravov slucai ie sedaj V rokah
%zvczinega sodnika Bethel. kteri
mn je dial II dni casa, da ida
Svoie t~ovariSe ma Ruskem. ,Jurav
sc je ~izjavil, da gre rajc ma vislice,
kakor da hi pa tidal svoje sodru-
&c.
Clovek Sc mora samo priieti "a
gIavo in Sc vpraSati Ali smo Sc V
Amcriki, ali smo re V RusiiiY
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15
DObrOdelni zaYOdi in
druzbe.


tie" Gitamo cd dine do dine, koliko
tisocev in stotiso6ev ljudi.j je Sc
brez della. Y srdediScu industrije,
V Chicago sami je pc porocilih ka-
pitalistiGnih listav 121, 900 ljudij
brez della. Seveda ne odgovarjajo
tie Stevilke resnici. To prizna kapi-
talisticno Gasopisje samo s TEN, da
porota previdno seveda, popolno-
ma %nataneno Sc ne da dognati te-
ga Stevila.
Mi radi vrjamemo da da ne.
Stevilka 121.0O0 je mogoee lie do
bra polovica, kolikor je ljudij V
resnici brez della. Stevilo. ktero
navajo kapitalisti6no 6asopisje, Sc
omejuJe lie ma tiSte ljudi, tiste de-
lavce, kterih siromaStvo je toliko,
da Jill morajo podpirati tako-
zvane "dobrodelne" druzbe.
In to je tudi uzrok, da zvemo
sploh cd k~apitalistov Ia brezposel-
ne ljudi. kapitalisti porabijo vsa-
ko priliko, da povzdignejo svoj u
It's, svoje "dobro srce" "a uboge-
ga delavca. Ustanovili so razne
dobrodelne druzbe, ktere nimajo
druzega namena, kakor sipati de-
.laveem pesek v oGi. Tako eitamo
dan "a dnem: ia pa ia ie zopet
pokaZal svoje dobro srce. Daroval
je tel ali oni druzbi, ktera podpi-
ra siromake, nekaj tisocakov. Po-
TEN Sc vijejo V dolgih kolonah sla-
vospevi, naStejejo Sc Sc enkrat vsi-
darovi, kar Jill je daroval dOtiGnik
vsem svojem z~ivljenju.
Uprasamo pa: 'odkod je pa zvel
dOticnik svoj denar, da ga je mo-
gel darovati? Ali ga je prisluzil
sam S svojimi rokami? No, tega
gotovo ne. Danes so delavne raz-
mere take, da 81 clovek ne more Sc
zasluziti vsakdanjega kruha zase
In "a svojo druzino. Ker ga torej
nj mogel prisluziti sam, mu ga je
moral kdo drugi. Da. prisluzil mu
ga je delavec - in denar. kterega
daje V svOji dObrosrcnosti, nj ME
gov, ampak delavcem pokraden.
Da pa zamore Sc V nedalje guilt
delavce, da zakriva Sc V bodoGe
tatvine. ktere i%zvrSuje ma raGun
delavskih zuljev, natrOsi javnosti
peska V podobi kakega dara. S
TEN nina druzega namena. kakor
prikriti izkOriScanje, ktero Sc vrSi
V dananSjem kriviGnem druIab-
mem redu. Zal, da Sc mn to dosti-
KRAFT pOSreci. ker je danes Sc veil
ko nezavednih revezev delavcev.
kteri Sc ne zavedajo svoiega polo
2aja, kteri mislijo, da MISC iedna-
kovredni ljudje, ampak lie neka
bitja druge vrste, ustvariena "a
to, da trpe in da drugi uzivaio nil
hove zulje.
Cloveka popade vselej jeza, ko
eta cd raznih dObrodelnih zavo-
dow, kterih namen je preskrblje-
vati siromake. Interesovani so pri
takih zavodih najvec ljude, kteri
najhujse izkoriScajo delavce-za-
kajq Da varajo javnost. Cemu ie
pa potreba dobrodelnih zavodov?
Date delavcu, kar je njegovega,
pustite mu, da bode mogel trud
svojega della uzivati sam, pa mu
ne bode treba iskati najpotrebnej-
Saga pc raznih zavodih ali cd az
Nth druzb.
Taxi zavodi in take druzbe upli-
vajo naravnost demoralizujoGe ma
doticnike, Xxi so Jill primorani
iskati. Clovek zgubi Sc zadnio tro-
hico samozavesti, in neodvisnosti
v trenutku, ko je prisilien jemati
della usmiljenja, kot Jill naziva
javnost. Lahko 81 predstavliamo
boje in ubup, predno sc zaveden
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15

svoje uniformirane tovarise in
splosna bitka Sc pricne, v ktero
poseze v~ojastvo vines in "a ktero
Sc razglasi obsedno stanje, da VIA
dni tepci zopet lahko vladajo av-
,strijske narode in potisnejo kul-
turne zahteve V ozadje.
Kdor je die casa zivel ma Du-
naji, V Pragu ali Trstu, je lahko
dozivel ponovno take dogodke. Sc
%vselej in povsod je vlada zakrivi-
la, da je priSlo do krvolitja.
In kdo je temu sokriv, da lah-
ko vlada uganda take burkeY Me-
SGansko casopisje in pa mescanski
drzavnozborski poslanci vseh av-
strijskih narodov. Prvi, mesto da
bi V pravi lu6i osvetili dogodek,
ako sc diva pijana viSjesolca stepe
ia ma ulici, pa Sc podpihuiejo. Dru
gi zopet krice res "a narodne pra-
vice, Ge Sc pijani in vsega siti ST.
now bogatinov ~pretepajo ma cesti.
MeScanska narodna mladina V
Avstriji, bodi re nemSka ali sfovan
ISka, je naduta in domiSljava in
sc rada pretepa pc %kavarnah, 60
Istilnah in ma ulici. NemSka mladi-
ma 81 domiSlja. da r~eprezentira vi
lSjo omiko V Avstriji. Cehi imajo
svojo u%niverzo. vsi drugi slovan-
ski narodi V Avstriii "a tudi MISC
zaostali V omiki III ,z,brazbi, kar
ldokazuje ob>irna 1T ,Gtura, ma
rodna gleda!,SCa IL drugi kulturni
lzavodi. VSled tega je umevno, da
meScanska slovanska mladina ma
psovke nemSke meScanske mladi-
ne odgovarja 5 psoNkami, ia klo-
flute pa S klofutami. Tako Sc vr-
81 povsod. kjer Sc ljudje sklicujejo
ma 5 %spriGevali potrjenO izobrazbo
in patentirano kulturo.
All Ia narodna nIrznja izgine ia
koj V Avstriji, &c Sc gre "a Yep
kapitalistov. NemSki tyorniGar DO
takoj sprejel slovanskega delavca
V delo, Ge Slovanski delavec della
ceneje kot njegyv nemSki tovariS
Pc razredu. ali ce njegov nemski
tovariS zastavka. Naobratno bo
pa spodil slovanski podjetnik slo-
vanSke delavce, ako Sc je prepri-
cal. da DO lozje skubil delavce
druzih narodov.
N Ceskcm Sc re dolgo borijo
SSupn, nemSki in ceski delavci "a
sploSno, enako in direktno volilno
|pravo "a dezelni zbor. Tako je tu-
di ma Kranjskem. Slovanski in
nemSki delavci zahtevajo povsod
yolilnO pravico "a decline xbore..
Ali slovansko in nemSko meSGan-
stvo Je gluho napram ii opraviGe-
nj kulturni zahtevi delavcev, do
elm vedno krici, da Sc j gre "a
kulturo svojega naroda.
AkO Ia nastop slovanskega in
nemkega meScanstva nj navaden
'svindel". Xxi nina druzega name
ma kot pOtisniti V kot resniGne kul
turne zahteve avstrijskih delav-
cev vseh narodov. potem nevemo.
kaj hi sploh imenovali prostaSko
s~leparstvo?
To so pravi vzroki, XII prouzro-
cajo narodne boje V Avstriji.
Austrijsko meSGanstvo noee pra
vega kulturnega n~apredka, vlada
pa tudi ne. Neumnezev in naivne-
zev je Sc wee Y AvStriji kot trez-
nomislecih ljudi. Ia to Sc smell
vlada, Z MO pa tudi kapitalisti. V
imenu kulture dereiO, vbija.io in
posiljajo V jece avstriiske DELAY
&c. kmete in male obrtnike.
Cas- DO priScl tudi IN Avstrijo.
Morda nj wee tako dalcG. kakor 81
domiSljajo vlada in kapitalisti.
KIDD DO takrat zameril delavcem.
kmetom in malim obrtnikom. Xxi
danes bcze vslcd bcde Y Ameriko.
Ge bodo "a silo vrnili ognjilo? -
-- Kdo7l
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15

Sodrugi, kupujte pr tvrdkah,
h oglasujejo v na$em listu. Ka-
dar kupujete, prosimo, omenite
"Proletarca".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-12-15

ci najesti brez delodajalcevega do
voljenja, a Sc praviS, da 81 svobo-
den. Zares. krasna svobodal Po-
jdimo dalje: Kdo SINE svobodno
obogateti Z delom delavca in ME
COVE zene in otrok?"
"Delodajalec."
KIDD mt svobodno vpreci de-
lavca V tako delo, Xxi mu prinasa
najvec profita?"
"Delodajalec."
"Kdo SINE svobodno pokazati
delavcu vrata kadar ga wee ne
rabbi"
''Delodajalec.""
"kdo SINE svobodno dopustiti,
da start in bolni delavci umirajo
gladu?"
"Delodajalec."
"Kdo m Svobodno izstradati
delavce 5 TEN, da Jill spool cd de-
la. ko z%ahtevajo malo wee plaGe?''
"Delodajalec.
"Kdo SINE svobodnO rabbit poll
clio. vojaStvo in SodiSca prot de
lavccm, ktere je pregnal IL tvor-
nic?"
"Delodajalec."
"Prijateli. revoluciia in razgla-
Senjc neodviSnosti ie dalo vSo svo-
bodo delodajalcu. med TEN ko je
delavec veGni ~Suzenj.'
Appeal to Reason.
V New Yorku zivi dana. mill
jonarka. ktera ina "pudelna".
PISA. Xxi je baie vredcn $4,000. Pes
nosi Flat ovratnik. okraSen Z dija-
manti, Xxi so vredni cez 100000.
Milijonarka Sc nikoli ne loci cd
Svoiega ''ljubGka''. Ma potu sedi
pes poleg ME Y AUTOMOBILE. pri ie-
di Sc nahaja ma Svoiem. blazina-
stem Stol6ku L MO pri isti mizi in
pclira IL njenih rok najdrazja .ie-
dila in SladScice. a pc noel spi ma
svoji blazinici poleg milijonarkine
postelje. Kadar pridi milijonar-
ka $ svojimi prijateljicamina pri-
vatni koncert Y svoji palaci-in to
Sc navadno zgodi vSak dan - te-
daj je bogati pes naiimenitne.iSi
elan omizja. Publ roma il ma
roGja Y %naroGje in blazirane dame
ga pitajo. bozajo in - poliubu-
jejo.
Y Chicago. New Yorku in dru-
9Th veGjih in manjSih mestih pc A.
meriki ziyi t%isoce, stotisoce mater.
ktere nimajo sebi in svojim otro-
kom kaj dat V usta. StotisoGe
revnih otrok strada in umira gla-
du. En- sam dijamant V ovratniku
omenjenega PISA bi lahko prehra-
nil emo revno druzino skozi cello
leto. TiSoce Otrok hi Sc lahko nasi-
cevalo vSe leto "a svoto. ktero po-
rabi new-yorSka millionaire V
enem samem meSecu. da nasiti in
'dekorira' svojega PISA. Tako je
danes pc "volji bozii".
DelavSka zcna. kako Sc ii dopa-
de kruta resnica. ia Sc goSpodske-
mu psu bolje godi kot tvo.iemu de
tetuq
The morning journal-courier., 1908-09-08
\ HuMILIArING POSITION.

Politically the state of Connecticut Is deliberately forced into a humiliatins position It use 10 be state which had the place of leadership. It has ever been its boast that 1t Is the con stitution state" and provided the model for the constitution of the United States But what sort of model is it pre senting now to the country? When the moral level to which other states are attaining is carefully reviewed, what must be said of this state? Can 1t be possible that the Republican par ty will decide not 10 share longer in the moral awakening that has over taken other states?
 The campaigns in other states are re- vealing ideals much above those of pre- ceding campaigns, but here the same mechanical processes are in use. The movement well begun by Governor Woodruff e likely to De abortive The running of the machine becomes more important than the making of men; the form, than quickening life. The moral fire that has touched other states seems undesired,
 The particularly astounding things Is that the party machine, like all fna- chimes, is devoid of sight and bearing Tt either does not discern the new spirit 1 that Is taking possession Of the mass Of voters, or else deliberately plans to ! ignore 1t AS Of no consequence. Here and there new type of political leader has appeared, whose dominating quail f1cation is moral enthusiasm. Tn New Hampshire Is Winston Churchill and in New Jersey Everitt Colby in Mis- sour Governor Folk and in New York, Governor Hughes; the presidential candidates Of all political parties are emphasizing the moral phaee of press ing questions. To this new school of political leaders belongs Governor Woodruff who has shown in his acts and public speeches that he interprets alright the trend of public opinion. To attempt to ignore the awakening spirit of reform by machine organization is to invite disaster
 If Connecticut is to enjoy her former prestige in leadership among the states it must be by a return to the direct primary and such political methods AS will facilitate the political sentiment of the people and provide a way for registering as accurately AS possible the will of the people, rather than rend-
The morning journal-courier., 1908-09-08
nnce-Trnck Gnmhllnx.

tSan Francisco News-Letter.)
 Horse racing" sail one of the expe- rienced ones 10 mo. would be all right 1T lt were devoted 10 improving horse fesh only, But it Is the gambling. I know of people who have systematic ally robbed io get money to bet on the races. And 90 does every other race track habltue." 1 am no Puritan, but there is unquestIonably demoraliza- ton inseparabie from this business The list of race track made thieves, the men who have been driven to drink and suicide, would tax the cre- dulity of the most credulous. There is an insldlaus fascination about this devllish thing more powerful than that ot absinthe. once a race track man, always one. When we consider the thousands of young men annually ruin ed pecuninrily and in character, one must wonder why it is permitted 10 exist "Ah," you say, the race track goes to none--why should they go to it?" No but it's invitation goes every where, lying. persuasive, convincing temptation that few can resist, It is a great mistake to think that the church has the monopoly of the opposition The best thought of the country is opposed 10 it