Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-01-28
vIBoRsKI Process.
Pod tenn naslovom pise
'RdeGi Prapor' sledece:

Tendencna razprava prot po-
slancem prve dune, Xxi so podpi-
sail znani viborski oklic, je kon-
cana. o sodbi smo re poroeali na
drugem mestu. Process je pa "a
politicen razvoj ma Ruskem wee
jega pomona, nego je mislila VIA
da in morda je danes Stoljipinu
re zal, da ga jc celia IA masce-
vanjem zapeljala V Ia eksperi-
ment. Ce je res, da pojema re-
volucionarno gibanje ma Ruskem,
kar je STEER prav kratkoviden ma
zor, tedaj je bill ia process maj
Boise sredstvo, da Sc podpiha
pojemajo6i plamen. Tia zsodo-
vinska razprava sploh nj mare
dila vtiska sodnijske o%bravnave.
ampak zdelo Sc ie. kakOr hi bila
zopet ozivela prva duma in imela
zivahno. sijajno sejo. VISA moe
g~ovornistva, XII je karakterizirala
prvi ruski parliament. Sc je "a
bliScala pred sodiscem in oziveli
so vsi spomini ma prvo navduSe-
no dobo revolucije. In tudi po-
~SluSalci so vs~tvarjali milieu ka-
kor Y prTi dunn. PrinceSe. KNIFE
ginje, grofice. zene profesoriev.
XII so prihajale poSluSat govOre
svojih Soprogov ma galcrijo V
tavrij>ki palaci. so sc zbrale 10
pet Y SodnijSki dvorani. da hi
zopct SliSale govore svoiih Sopro-
gov Sedecih ma klopi zatozcn-
cev.
y bill so govori, vrcdni da Sc
Jill SliSi, l69 o~btozcnccv ic Sc
delo Y abecednem redu. pred nil
mi zagovorniki. mad vsakim pa
jc viSela tablica Z njegovim ime-
nom. Diva obtolenca. RamiSvili
in Okunjev. oba s~ocialna demo
krata. 50 pripeljali zandarii ma
v>ako razpravo IL zapora. Prvega
dine Sc jc opravilo Same formal
noSti. ko sta bila poklicana ze
mrtva obtozenca Muhanov in Sir
kov. ic vStalo vSeh 1863 obtozcn-
cev. raynotako tudi. ko je bill "a
Sliian bivSi professionals prve du-
me. Muromcev.
Is drugega dine sta priSla 'ka-
] l,f,' D.+.,,,l.,;- - N.l.-.
ma vrSto. Znamenit ie bill govor
Starega PetrunkoviGa. "Ze mar
Sikatero nezakonito deianie Sc .ie
zgodilo Y zadnjih letih - je de-
jail ne da hi Sc bilo oglasilo
SodiSce. Kongres zcmstev lcta
1904. Xxi je zahteval izpremembo
drzavnih zakonov in zakonodaj-
no dunno, je bill ocitno veleizdaj-
stvo. pa vendar sc o TEN nj odlo-
Gevalo V sodnijski dvorani. an
pax izSel ie oktobrski manifest
~carievl''
NabukoF je dejal: "Poslancem
mora biti blagor narodov najviSji
zakon. V kakSno smer So ie "a
Slo pc r%azpuStitvi prve dune, ic
najbolje pokazai umor poslanccv
He%rzenSteina in Jolla. (VSi OBJ
tozenci vstanejo.) Mas oklic nj
bilo delo poSameznih CLANCY du-
me, ampak poizkus. da hi Sc re
Silo ugrozeno konStituciio. Maj
ho Sodba kakrSnakoli. mi pojde-
mo IL tc dvorane Z cnakim Gust
vom izpolnjene dolznosti. kakor
pc podpiSu viborSkega mantle
sta"
NajveGji vtisk ie naredil go
vor Socialnega dcmokrata RamiS-
villa. kateremu .ie predsednik
~edemnajStkrat Scgel V besedo.
SNoj govor. poln revolucionarne-
ga ognja. je konGal : slcdecimi
hcNedami "Kazen, XII nam 10 ma
lozite. a ne StraSi kaiti mas
podpira zanpanje ljudStva. &c
Sc nan ne hi bila vzela volilna
pravica. hi mas bill narod nedvom-
no volil zopet Y drugo dunno. Oni.
XII 50 bill izvoljeni. so ostali ma
enakrm StaliSGu 2 mani. Tudi Y
tretjo dunno hi bill postal narod
llpdi nash nazorov. &c Sc ne hi
bilo pref izpremenilO volilnc pra-
vice. Neliko SodiSGe naroda Sc
j. torei izreklo "a mas. In kako
je Sedaj' VpraSania. XII jih ie
SprozIla prva duma in druga. Sc
mora rcSiti. Vlada hoGc TO pre-
preciti. a zadnjo bcsedo bo
incl narodI -
Pod velikanskim vtiskom teh
govorov so zagovorniki sklenili.
da Sc omeje $ Svoiimi sklepnimi
govori. Ia kadete ie govoril
Same Maklakov. eden prvih rus