Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-08-25
WAHRMUNDOV GOVOR.
(Dalje.)

,sanosi kot kazipot " preteklost iasno in odIoSiIro ovnssn;. s
Ewa oncuelno katohske cerkve v sedajnosti; to bistyo $. kakor $
Lro splosnO imenuJe z emo besedo ultramontanizem. IJltramonta. k
tm pomenja zmago srednjega veka mad novim Sasom. romanstva k
u wrmanstvom, zunajnih oblik mad notrainostjo. zmago jezuit- q
III pnncipa sepe pokorSeine in brezpogoine podvrzbe mad navlin- v
Ev prneipom verske svobode in mad principom sv. Janeza o liu- k
T. Ma nnaj vidimo utramontanizem utelesen V strogo centralizi- k
II; m absolutno monarhiGni organizaciji rimske cerkye. s
NJ "a vsakega mislecega opazovalca je re vnaprei iasno ia more a
II tax sstem "hudski' pae lie V najnizjem pOmenu besede. To Sc 8
Law. neunati more lie ma zvestobo onih ncpreglednih ljudskh mas. '
Il aro IA MIN cz dn in strn brez duSevne samostalnosti in brez 5
Ehe sodbe p
To Sc ma uhramontanski strani pray dobro We. In cato , uprav T.
sbo uetnOstjo stra1ijo voditelji mad dusevno nezrclostio svOie We
IN armade odtod NTH vedno prizadevanje, da potsneio ljudsko c
Ehnzbo Ia najnizJo stopnjo. OdtOd enoliGni pouk V katekizmu Cd r
n nezprsni bog proti svobodni soil in prot vsakemu pravemu
Ensvu IL
Al Nj mozje svobodne sole. XII stonmo sredi tega boia yemo IL ;
Ene nkuSnje, kake cvetke poganja in kake sadove rodi vsak dan =
. nOO. Mi vemo pa tudi vsi. kakim napadom so izpostavljeni ze 40
N pd svObodomSelni Solski zakoni cd strani avstriiskega skofov-
La in kj je danes Cd NTH Sc preostalo.
Toa stem Sc MISC bill zadovolini. Ze dolgo so opirai svoi popled 4
~; lie dolgO meGejo preko izvoevane ludske sole Feline poglede :
y rdnjh in vsokih Solah. Poutenim to seveda nj mic novcga. Sir
Inn obSinstvu pa Sc je to razodelo Z nekaterimi nediplomatiGnimi
ssmi ma zadnjem katOliskem shodu. In cd takrat Sc je govorilo Y
Ipm re toiko, da Sc mi pri tel tocki n. treba muditi.
Irecno pa ho6em omeniti, da ie mas sluGaj lie eden posamczen
kr veIkega toka. kojega osnovnO nafeIo hi oznadi nairaie I be-
H. "ekspanzia nerodnosti' QiudstvenostO. :
Y To j priE6no tako-le razumeti: veHke ljudske mase so ~ drzovo
II rrky konGno vendarle odloGilnega pomona: voditelii Sc torei
-e ounati ma dusevno izobrazbo onih. katere vodiio. Hobrazenc;
3 mcajO prnagoditi neizObrazenm. - Ge Re ne ma znotraj. pa >saj
In to svrho ina cerkev prpravliena vedno diva "tehtnao pre- s
Emyalna razloga: enega IA drzavo in enega IA izobrazence DRAWN
xNsi Sc 5 povdarkOm zabiGuje. da Sc sepo verujo6a Geda ovac da d
kbhd vendarle z zero Sc najlazje. In izobrazence Sc skuSa prepri- 3
~ da Sc ludstvu n e SINE welt vera, ia edna tolazba". ~
In kakOr so ii razlogi prazni in nicni, so dosedai vendar nali Sc p
&o POsusna usesa, in STEER n samO med kerikalci. marve6 tudi
y syobodomisleci vsake kategorije.
Phi TEN pa Sc pozablja lie ma to. kar zadcva drzavo. da dandanes &
Rave ne moreJo bti wee druga prot drugi hermetcno zaprte. in da
IL yaka dr5ava, ki Sc vsled svojega ljudskega poneumnievania in
fakdje hoei IL splosne kulurne skupnosti. brez reStve gotovemu Y
kdnu nasproti.
Pr tenn Sc pozablja, kar zadeva ljudstvo. da Sc vera. XII ne stoji
u hsNno lzobrazbo danasnjega casa V nobenem soglastu. nikakor ne
u nga vzdrzati trajno. Nadale Sc pozablia. da izpriGuje naravnost
3paSGSanem egoizmu- ako 81 reveze in oropance zemske Srece tolazi
vanjsmi in 5 placnom ma "Onem Svetu' ter sc jim nekako takO reGe: |
Eu Sc seveda tega ne drlim; toda zate. uboga para. ie dobro ravno
,&pI" i
Koneno st pozablja. da Sc ma ia nacin zahteva cd izobrazencev IL
&ama iga z dvojnim obrazom. in da tako do socianega principa
Frhgnena hinavscina re davno kaze svoje razdirajote delovanie ma
pa pdjh javnega zvlienia.
Temu nasproti pa Sc dobd liudie. Xxi nocejo bti hinayski. In ma
~ Sc dOb6 drugi, Xxi ne morejo in ne smejo igrati hinavske vloge.
, Ih nIhov poklic Z dosledno neizogibnostjo vodi lie k resniGnemu
J payemu.
Taxi ljudje Sc dobe V vseh krogih. tudi Y ccrkyi sami. Dobe
' vaki znanstveni panogi. tudi Y katolSkem bogoSlovju. Kaiti
II nmontanski reakcijouarni boj "a ponarodcnje cerkve je ven
= pOSen, povsOd Sc skuSa uvelaviti. Da stole potemtakem prija-
y mOderne izobrazbe in kulturnega napredka. preibojevniki da-
taega individualima in krnicizma. V vrstah duhovnikov. ia so
' narocju cerkve same najnevarnejsi ter da Sc tam vrSijo najlju-
d bI, to je Samo OBJ sebi umevno. /
Tako 81 je razagati veliko papeSkO akcjo prot takozvanemu l
EdTnimu: tako ST je razagati syllabus in enckliko PWa Y.
III PomenGivOst ten cerkvenih dokumentov ti predvserl V neovrg- \
sem dOkazu, Xxi ga je podala vsebna teh dokumentov, pomenlUvost /
tmet, da vdi rimska cerkev tudi ma poliu znanstva syoje ideale V l.
fanfm veku. da G vsledtega priSla ia cerkev ne samo Z modernim
tnh' v svojih lastnih duhovnislih vrstah V najhuii spor. in da
"a spora nOce reIti ma pameten nacin. marvel ga hoce zatreti $ sio. :
4 y Takih naDrednih elementov. kakorSni 81 dObijO n a pr med y