Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-10

rednega proletarskega boja.
Marks je bolj in bolj razvijal
svojo delavnost Leta 1916, ga je
pozvala organizacija nemskih ko-
munistov ''Zveze praviGnih da Sc
pridruzi tel orgsnizaciji, in leta
lS47. je on razlofil organizacijo
(razglas), kateri je navedla ter
jatve in nazore komunistov in ka-
tero sta spisala Marks in Engels.
Ia proklamaciia je bila - ko-
munistiski manifest - prvotni e.
vangelij danasniega razredno-za-
vednega proletariata.
S TEN delom je potisnil Marks
proletariatu roke orozje, XII nj
kdar ne zarjavil UtopistiGni socia-
lizem je preset v zivljenje in po-
kazal pot proletariatu IL sumo
sti. Porodil sc je dan.
Ko so leta 1913, Bruselj pri-
hajala prva poroeila revoluciji
v Parizu, je zavrelo tudi Belgiji.
In Bruslju so sc po ulicah razle-
gall navduseni klici: "Vive la re-
publique!" (zivela republikaD y
Toda vojaStvo je katrlo vsak upor
in poleg tega jelbelgijska vlada
nadzirala tuje priseljence, katerih
je bilo mnogo Bruslju in po dru-
9Th belgljskih mestih. Vlada je tu-
di opazila, da je Karl Marks dusa
nemskih prognanSev Bruslju. In
cato Sc nj cuditi, ia so nekega ju-
ira prisli strazniki Marksovo
stanovanje in ga, ko Sc je pri zeni
in otrocih poslovil, odvedli Sc
boj. Tako neradcma osamljena ze-
ma njegova tudi nj hotela ostaii
sama z otroci tpjem mestu, in
zato je zahtevala. re isti dan, da
maj jo peljejo k ,mozu; zaprli so
jo, toda zaprli so 10 med - vlacu-
ge, kjer je morala prebiti hrabra
zena vso noe. No, Marksa so kmalu
izpustili naro6ivsf mu, da sc izseli.
Zopet je prisel V Pariz, kjer Sc je
po paglem koncu, da, uprav smes-
mem koncu kraljestva mescanske-
ga kralja Louis zf'ilipa, osnovala
zacasna republikanska vlada. V
TEN Sc je svobodomislje po vsej
zapadni in srednji Evropi nena-
vadno razvilo in jako nitro razsi-
ril ogenj revolucije. Metternich
je padel, Berolin, Dunaj in malone
vsa vaznejSa mesta skoraj tia do
mrzle Skandinavske so Sc uprla.
Ogri in Italijani so napovedal voj-
ne Avstriji in njeni zastareli IL
pravi politiki; tudi po nemSkih
drzavah je takrat zavrelo. V TEN
ognju je Marks kitel domov V
kolin, kjer je postal urednik veli-
kega emokraticnega lista Meme
Rheinesche Zeitung. Cini Marksa
in drugov leta 1913. so bill re wee
kot Gloveski. Dvakrat je bill Marks
Obtozen hujskanja k uporu, a bill
obakrat oproscen. Poleti lS49 je
koncno pruska vlada izgnala Mar
ksa kot "tujca". Sci je zopet v
Francijo; ker mu je pa meSGanska
vlada hotela delati ovire radi ma
selitve, Sc je preselil stalno vzor-
no dezelo industrije, Anglijo. Tam
je Marks tudi izvrsil svoje delo
kot voditelj svetovnega socializma.
Samo Angliji, sosebno Lon
donu. je mogel dovrsiti svojo knji-
60 "Kapital'', ker je incl takore-
koc pred seboj tako razvit kapita-
lizem, kakor ga Sc nj bilo takrat
mixer. Poleg tega mn ie prav do
bro sluzil britski muzej svojimi
bogatimi zakladi. V muzeju je de-
lal podnevi in ponoci, oh luGi je
pa sestavljal svoje spise
V Londonu je napisal Marks
cello vrsto clankov zgodovinske
vrednosti, potem "1s. Brumaire
des Louis Napoleon" in poznje cd
Engelsa izdano knjigo Razredni
boji na Francoskem". Poleg tega
je sodeloval pri ameriskcm listu
Daily Tribune" ter pisal "a de-
lavske takozvane kartistiGne liste
ma Angleskem.
Leta 1859. je izsla Marksova
knjiga "H kritiki politicne ekono-
mije". Zaloznika mu je preskrbel
Lassale Marksu ie bill namreG mem
ski knjizni trg zaprt. ter je mo-
raj svojo prejsnjo knjigo "Raz-
kritja o komunisticnem procesu"
izdati V Severni Ameriki.
Marks svojim novim spisom
nikakor nj bill zadovoljen. Nj mu
bill dovolj jasen.