Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-03

postrezbo In hetere "a uzlvanje
ljubezni." Vladajo6a morala je
bila S tenn izrekom jasno osvet-
Jena. Kar so we're in njeni raz-
lagalci razglasili "a bozji red in
"a vOljo Previdnosti, to je POI
svetno zakonodajstvo uzakonilo
v veljavno pravo. Podrejenost
zene je V zakonih paragrafirana.
Nj niti enc dezele in niti enega
zakonodajstva, XII bi z zeno ne
ravnalo tako kot z nedoletnimi
otroci in XII bi il ne dajalo moza
"a skrbnika. zena je povsod po-
litiSko in gospodarsko brezprav-
ma. s svojim imetkom ne more
takO svobodno razpolagati kot
MOI; V trenotku, ko Sc omozi. ie
MOI njeni zastopnik pred sod
MILO. in vse JAYNE in politicnc
pravice, XII so zdruzene z nienim
premozenjem. prehajajo mani. V
rodbini je MOI glava rodbine. on
odlo6a, in je tudi zopet cato. kar
lena naredi In. pr. Ge Sc zadolzi).
pOpolno odgovoren. To pa ie
naJmarkantnejSi izraz zenine pod
rejenoSti. Potion zakonOdajstva
mnogih dezel je cello dana mozu
pravica zeno telesno kaznovati.
To je bilo cello Y pruski dezeli
%yeljavnO do |. 1900! Zena ne SINE
govoriti Y politiki; nina osebne-
ga glaSovalnega prava Y ob6in-
Ske odbore, nina volilne pravice
Y decline zbore, V DRAWN zbor.
lzvoljena tudi ne more biti V no.
beno zakonOdajno k~orporacijo.
DanaSnje pravo ina Svoj temelj
rimSkem pravu. V starem Ri
mu so ST. razvili naidoloGeneiSi
Maori o zasebnem laStniStvu. Mex
rimski pravnik je dejal: "Ako
dObis soprogo pri zakonski ne
zvestobi mOres jo ma mestu ubiti.
Ako pa dobi soproga tebe. da
81 ii newest, ne SINE ma te se6i
niti s prStom. Taxa bod pravi-
ca!' To pravo STEER nj danes wee
' veljavi, ali n%azOri. ma kojih je
to "pravo" temeljilo. SO Sc danes
veljavm in IL NTH prihaja dvoina
%danaSnja morala. &c pa prizna
Jena sama opravi6enost tega po-
lozaja. Ge pripozna ia red "a wee
no veljaven. potem ina MOI mai
boljso garancijo. da oStane "a
sebno lastnistvo. zajam6eno z
enozenstvom. nedotaknjeno. Maj
trdnejsa stavba je o~bStoieca mo-
rala. Morala sele pripOzna "a
popolnoma pravilno ter varno u
trdi Use ono, kar hi drugace re
razpadlo. To ideolOgisko zakritje
lje dolgo mesalo glave, in Jill tn
di Sc danes mesa. Ideologiski
MAJOR ma svet razume razvoj in
nravnost SplOh narobe. Kar je
Y danaSnji druzbi dobro ali zlo,
to sc proglaSuje. da je bilo vedno
dobro ali zlo. Moderno preiska-
vanje V goodwin pa je pokaza-
10. da je tax nazor nevzdrzljiv.
HiStoriSki materializem ie doka-
zal. da MISC nase predstave o do
brem in zlem, o cednOsti in zlo6i-
nu kaj takega. kar hi cd pradobe
dremalo V ljudskih srcih. ampak
da Sc izpremene V vsaki druzbi
in Y vsaki fazi liudskega razvoja.
MeScanska druzba smatra n.
pr. kradez "a nekaj zelo hudega;
socialist pa so mnenja. ia ie ne
KAY tisto naravnega. &c ukrade
FAINT zemljo. kadar ie lacen in
ko mixer ma noben drug naGin
ne more nasititi praznega zelodca
- smatrajo pa "a nepravilno in
~neprirodno. da kapitalist okrade
delavca "a popolni zasluzek ME
govega della. PredStave o dobrem
IN zlem, o mavnOSti in
nosti so izraz vladajo6e druzbe o
materielnih njenih prospehih ali
skodah. 4 ozirom ma mOralne
zakone sledi il tega: Kar intere-
som in tendencam doloGene druz-
be koristi, je cednost in Sc povi-
Suje "a moralni zakon; kar pa
interesom in njenim tendencam
Iskoduje, je nemoralno in zloGin-