Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-02-11

med IN mleko, a so tako bedastl,
da ne ved6 kaj je slobodni dan,
kaj tema nocii" odvrne Gold.
berg.
'"Ako DO mislil vsak tako kot
|ti,p pripomni oee, enc wide Ru-
sill nikdar solnce svobode. Toda
k sreci Sc narod budi in budi sc
njegova zavestl I'll pravis, toliko
ljudi ne INA citati, niti pisati kaj
mu bode hasnila ustava. kaj svo-
bodaY Zapri V kletko divjo EVER
in videl hos ME vzdihavanje po
svobodi. Mas narod, ali kakor ga
imenujete, ia glupa masa, slusa
oh svirki balalajke pesni o svo-
bod, ko So je mas narod spreha-
jail pc pustah in stepah svoboden,
vessel! A danes krivi svoj hrbet
"a dive. tri kopejke ma dan DO
rudnikih, poljih in gozdihl In vi
vprasate: Zakaj temu narodu
svobodoF Da bi Sc ia narod zave.
dial svoje moci, stresel hi raz sebe
jarem, XII ga tlaGi re toliko casa.
sprejel hi izobrazbo in Russia bi
bila srecnal Svoboda rodi velike
moze. svoboda je rodila Napoleo-
ma"
"Morda narod nj svobodenY"
de Ferdo.
"Sin. mislis Ii. da je svoboda.
ako komu ponujaS kos kruha, OBJ
enem pa preziS, kako bi mu ga
Dopet odvzeli Russia je dala svo-
jemu narodu zakone, Xxi mt jam
clio svobodo zivljenja; ali so lju-
die, XII hoGejo prosjaku iztrgati
IL rok kos kruhal I'll je Ii znano
gibanje, XII je oprostilo kmeta
suznostii Ii ne COMIC Sc dan
danes liudi V Sibirijof Russia
hoee p~ostati drzava. Xxi hi imela
Ia podlonike samo suznje; Rusi-
ia hOee, da postanemo Poljaki
sunni brez moci in svobodel Mi
Poljaki nismo narod, sunni smO.
Toda 6imbolj mas tlaGijo, tembolj
Sc dvigamol"
O6etu zare oei, ko da mu "Trip
lie V prsih mladenisko srce; nato
nadaljuje:
"Poiasnim ii, kako sem Easel
V druzbo nihilistov. Pc Kisinev-
skin nemirih sem dobil ukaz. mai
zasledujem tex stvari in maj car
ju predlozim naGrt "a reformacijo
zidOvstva V Rusiji. Prieakovali
so, da BON kot fanati6en prekr-
scenee z Waldo zaklical: V Rusiji
ne SINE biti zidov. kdor neGe biti
krscen, maj odide. Ko sem prisel
V n kraje, zacutil sem. da sem
sin tega naroda, Xxi ga preganjajo
kOt divjo zverjad in sem za6el
vestno raziskavati zlo, XII Sc ga je
lotilo. To pa nj bio pogodi vladi
IN dolzili so me, da sem izdajalec.
Prasai sem Sc, je Ii to res in 81
odgovoril: Dal Til 81 izdajalec
svoje we're, svOjega narodal Pre-
miSljevati sem jel o nesreci ruske-
ga naroda in prisel sem do "a
kljucka: Russia drvi V propast
ali propadla ne DO. ker jo bodo
vzdrzali ma pOvrSju ME sinovi. ko
pade zadnji grobar svobode. Nj
hilizem je u6inil. da je V Franciji
zasijalo solnce svobode. on bo tu-
.di dOvedel Rusijo il teme do luci.
Nihilizem DO vzdramil narod in
vzhudil cloveka. Xxi bo dial Rusiji
svobodol Nihilizem DO utemeljil
svobOdnO, srecno Rusijo. po kate
ri sc bode razlegal cd juga do
severa navdusen vzklik: Ia ma
rod in svobodo njegovo!" -
"Sinko. dvignl sem ~pajcolan
smrti. zrtvoval Sc veliki ideji; o.
vencal sem Sc z vencem muceni-
silva, polozil roko ma lobanjo, pri-
segel sveto prisego in - nihilist
sem"
".
Julijsko solnce je zahajalo mad
hisami svicarskega mesta Geneve
in Sc spusealo V zelenkaste valo-
We mirnega jezera.
V %stanovanju svojih otrok je
sedel Goldberg V udobnem naslo-
njacu. V roki je incl cernoobrob-
lien listek; Sc enkrat ga je pogle-
dial in prebral Ferdu in Olgi. ki
sta sedela poleg MEGA:
"Grobarji Sc dvigajo! Smrt Sc
blizal Snow smrti Sc zber6 da-
mes o polnoci ma otoku sv. Jakoba
" shajalis6u. Geslo: Ruski gro
bari" Dasi listek nj bill podpi-
san. 10 hill yendar Goldberpu do