Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-03-10
DELo N~AsPRoTNIKov.

Atentat ma nacelnika chicaSke
policije, George NJ. Shippy-ja, je
provzrocil silno rabuko V taboru
ameriske burioazije. SrediS6e te
rabuke je naravno V Chikagu. Ka-
pitalistiGno easopisje, ktero z mai
veejo slastjo prezi ma vsak umor,
Xxi je posledica ~danasnjega nepra-
vi6nega druzbnega sistema. - i
ma zdaj veliki pink. Kdor je
prebiral to 6asopisje zadnje dni,
ia 81 nor nehote predstavljati.
da nj wee V Ameriki, temveG kje
v Rusiji ali Perziji, kjer so "a
rote, konspiracije in atentati ma
osebe ma dnevnem redu. ClOveka
mora obiti kar -ona, kO eta Pc
cele strani nasega dnevnega Ca
sopisja > samih zarotah in namera-
vanih umorih.
In kaj Sc je vendar zgodiloq
Neka fanati6na Soma. cid Aver
buch, je poskuSal umoriti pref i
menovanega na6elnika p%olicije.
Shippy-ja. IL kakSnih razlogov je
ia fanatik hotel izvrsiti Ia Elm. to
nam Sc nj do kraja jasno. Eni pra-
WHO in pisejO, da je hotel umoriti
moza ma povelje anarhistiGne or
ganizacije V Chicago; drugi 20
pet trdijo, da je bill lid versko bla-
zen, sploh elovek z bolnimi MOI
DIAM, Xxi ne We kaj della. Maj DO
re tako ali tako, mi vemo lie toll
ko, da .je Averbuchs napadel Shi-
ppy-ja in de je zadnji prvemu ia
koj zapeeatil usta "a vselej S TEN,
da ga je u~strelil. In to je tudi do
wolf, da lahko re6emJ. Ola je ia a.
tentat najve6ja neumnost, kar Jill
Je mogel storiti Ell fanati6ni clo-
vek V Chicago in drugod.
To je kar je dalo povod rmene-
mu casopisju, da je zagnalo -
naravno pc wolff tukajsnjih kapi-
talisti6nih mogotcev - tax trusc
in vrisc med svet.
Ampak to Sc nj vse. Ia slucaj je
dial kapitalistom in NTH lakajem
tudi priliko, da sedaj izlivajo svoj
strip ma socijaliste. Lokalna V
lada V Chicago napoveduje po-
tom svojega trobila, dnevnega ca
sopisja, vojno poleg anarhistov tu-
di prot socijalistom. XII so sami
najhujsi nasprotnii anarhije in
anarhistov.
Nj nam treba tn Sc poSebej do
kazovati, da socialist 50 prot
vsakemu umoru. Socialist SO BIZ
Ii cd nekdaj "a o~rganizacijo in
bratsko zvezo vseh ljudi in re Ia
princip SAN protestuje prot clo-
veSkim moritvam. bodisi V posa-
meznih slucajih ali pa V bitkah
ma bojnem polju, kakor tudi pro
ii vsaki smrtni kazni. &c smo o
cijalisti prot vojni in proti vsaki
moritvi IA drobno in debelo ali
maj potem odobravamo fanaticne
politiene umore, XII ne prinaSajo
druzega, kakor triumf burzoazije
ma moriseihf Nikakor ne, Kdor to
odobrava, ia ne more biti SCOTIA
list. Proletarijat bode V organiza-
ciji, z volilnim glasom in drugimi
sredstvi dosegel svoje pravice.
Anarhija je plod kapitalizma.
Oba hlepita pc krvi. Tiranski sis
TEN, kakorsen je V majhnih refor-
NAH cd p%amtiveka do danes. pro-
izvaja morihe vsake vrste. Stare
dawn absolutisticni imperialism
in barbarizem sta rodila vojno in
clovesko klanje ma debelo, a no
vobodni kapitalizem in burozoa-
zija sta rodila industrijalno kla-
ME delavcev, nihilizem, amarillo
in druge podobne bolne izrastke
bolnega sistema. Mi dobro pozna-
mo izrek ako Sc nasilno boris, hos
poginil nasilno. In to delata kapi-
talizem in njegov sin6ek anarhi-
zem.
kedaj bOde konec morijam in
nasiljui.
kadar pade kapitalizem. S pa
deem kapitalizma, 5 padcem moril-
skega sistema bode padla tudi a
narhija in vse zlo, XII izvira il teh
iveh sill.
In "a TEN stremimo mi socijali-
~ SAnr, L