Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-11-17

Kaksno ~notranjo moe mora imeti
socializem, da vzgaja take ju-
nakel
Socialism ina urediti gospo-
darsko zivljenje. Tako ga ina
urediti, da izgine gospodarsko SUI
z~enstvo. torej tudi gospodarsko
gospodovanje.
Ekonomija ne izpolnjuje vsega
zivljenja. Ampak gospodarstvo
je temelj, ma katerem stoji in Sc
razvija cloveska druzba; Ge Sc
nina zemlje pod nogami, sc ne
moreio loviti IDEAL mad oblaki. s
socializiranjem delavnih sredstev,
2 zistematicno ureditvijo della in
razdeljevanja. Sc zagotovi mate
rialni obstanek vsemu ljudstvu.
Tisla da bi morale gmotno zivlje-
ME tedaj "a vse postati borno in
siromaSno, je bosa, ker bi re S III
stimi Sredstvi, XII Sc Sedanji druz-
bi ma razpOlago, vsi ljudje lahko
bolje ziveli, ce bi sc izdelovalo "a
~dcjanjSko potrebo in ce hi izdelki
res priSli med ljudi, ne pa Gakali
V skladiScih ma profit ali pa ma
Strohnenje. Strah pomanjkanja
plaSi V kapitalisticni druzbi, V So
cialiStiGni ga nj wee.
Ampak drug ie strah, da DO
tedaj YES Svet velikanSka prisilna
delavnica in vsak clovek jetnik.
Strah. XII je zopet znotraj votel.
zunaj ga pa ME nj. Ce bi social
zem res vteleSil tax smoter. je mad
vSe gotovo, da ne hi mOget obstati
teden dni. NaSe jece, priSilnice
j. t. d. 50 pac lie cato mogoGe, ker
So Same otoki Y morju drugacnega
Sveta. Maj Sc Spuntajo vsi prisi-
ljenci euega zavoda: NodStvo raz-
polaga lahko Z dvakrat. trikrat.
deSetkrat. stokrat vecjo mocjo. XII
igraje premaga upornike. Scciali-
stcni svet pa hi bill pc mnenju
Strahovidcev YES ena je6a; vsi
liudje. izvemsi morda nckoliko pr
ganjacev, hi bill prisiljenci. Kdo
maj veriame. da bi trpeli nasilje,
ko pac ne hi mogla priti z Marsa
armada, da hi Jill nremagalaf
Delati bo Re treba V SocialiSti6ni
druzbi. Toda Ia beseda pomeni vse
kaj druzega kakor dandanaSnji.
Kajti navadna logika pove, da bo-
do ljudje pac cd della zahteyali
vSe. kar potrebujejo. a da 81 bodo
tudi olajSali delo kolikor DO lie
mogoGe. BogastvO plodov Sc mora
pomnoziti vsled ureditve della.
Trud Sc pa zmanjsa, ker postane
druzbinski delavec "a druzbo takoI
dragocen. da DO "a njegov blagor
vse drugace poSkrbljeno. kakor
&c Sc dandanes zrtvujejo
bogaStva "a reio zlahtnih in moe
nih konj. DO dodoGa druzba skrbe-
la "a 6plemenitev in okrepGanje
clOveka Y prvi vrSti. Interest druz-
be Sc bodo V TEN oZiru povsem
vjemali Z interest posameznika;
mnOgostevilnOst clovestva je V Sc
goSpodarsko anarhicni druz-
bi nevarna "a one. ki posedujejo
in yladajo. V socialisticni druzbi
DO blagoslav, kajti elm wee rok,
ten vecie DO druzabno bogastvo
in TEN laglje DO us~tvarjanje.
Novim, bolje reienim. pred vsa-
kovrstnim boleznim in nezgodam
bolje zavarovanim ljudem DO mar
sikaj igraca, kar je sedanjim We
Xix trud. Ker izpopolnitev delav-
nth sredstev ne bo nikogar poga-
njala V bedo. paG pa koristila
vsem, Sc bo tehnicni razvoj po-
vzdigoval TEN bOlj. ker bo tudi
veliko wee talentOv prostih "a ME
ga posPeSevanje. KrepkeiSi clo-
vek BIO torej incl lazje delo in
mamie della. &c bi OBJ sedanjih
Sredstvih zadostovalo stiriurno
dnevno delo "a 81 potrebscine, je
jasno. da Sc bO delavni cas- ne
znansko skraiSal V novih razme-
rah, ko bodo mehanicni pripomoc-
Xxi boljinbolj prevzemali clovesko
delo. Tisti trud, Xxi koncno Sc o.
stane cloveku kot obligatoricna
dOlznost, bo tako malenkosten, da
bi bilo smesno, bait sc ga in 2 MIN