Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-16


dlSca republiki so tekom zadnje-
"a leta izdala odlok IN odlokom.
IS kterimi Sc ie delavce oropalo
prayic. ki SO 81 iih pridobili V
mnogoletnih bojih.
Natin zaroie, rabbit Western
Federation of Miners. XII je pa
Ibila porazena po Solidarnosti de
Iavcev in socialiStiGnem gibanju.
prekaSa vSe lopovSke konspiraci-
Ije. kar jih je kedaj izvrSil vlada-
joel razred proti delavskim orga-
nizacijam.
l. namenom, da izpihnejo zivlie-
MIA voditeljem rudarjev. so kon-
ispiratorji pogazili drzavne zakone
IN zvczino konstitucijo ma tax ma
cin. kakrSnega Sc ne bi nihce 20
ISluzil nobeni drugi drzavi. bier
goSpodari profitgrabeci razred.
kongreS Zedinjcnih draw ie IA
I iii intereSe delavcev tako iasno in
premiSlleno, kakor vsak drugi
vladni oddelek. Iakoni. IA ktere
so delavSke organizacije nepresta-
no prosile. MISC bill Spreieti. De
lavcem naklonjene zakone Sc ie pa
ma prefrigan naGin izrabilo prot
delavcem.
AmeriSko delavStvo ne more
vSled tega pricakovati nikakrSne
pomoti od Sedanjega vladajocega
razreda ali cd sedaniih gospodu-
jocih Strank. Dokler Sc malemu
Stevilu poSamicnikov dovoli kon-
troIa mad narodnim bogastvom Y
lprivatno porabO in izkoriScanje
Svojega bliznjega. dotlej Sc bode-
10 pojavljale tudi industrialne
krize. Maj kapitalisticni reforma-
tori uvedeio Sc take denarne re-
forme ali druge zakonske doiocbe.
obraniIi ne bodejo dezeIe nikdar
pred strasnimi posledicami izrec-
ne anarhiie produkciji.
Individualna kompeticiia ,odi
naravnoSt do kombinacii in tru-
Stov. Nobena vladna ali poStavo-
dajna uredba ne zadrzi naravnih
poSledic modcrnega induStrialne-
GA Sistema.
Nlada So bode vedno izrabliala
y prid vladajocemu razredu in
proti proletarcem. dokler bodejo
SodiSGa. poStavodaie in ekSekutiv-
nj uradi rokah tega razreda in
njegovih agentov.
Politicne stranke 81 odsevi raz-
rednih ihtereSov. Republikanska.
dcmokraticna. takozvane "neod-
visne Stranke in vSc oStale Stran-
Ike razun SocialiStiCne. so kontro-
liranc in financno podprtc po "a
Stopnikih razlicnih Skupin Via
dajocem razredu.
Y zagovarjanju in podpiraniu
razredne Wade sta rcpublikanska
in demokratska stranka cnako
lrivi. RepublikanSka stranka ina
kontrolo mad zvezino vlado i'm 10
torej direktno odgovorna IA vse
naStete krivice in napake. Demo
kratSka Stranka jc Siccr rcSena di-
rektnc odgovornoSti vsled Svoie
/ politicne nemoCi. toda skaZala ic
lSto naklonjenoSt do kapitalistic-
mega razreda povSod in vselei.
kjer ie bila odloGujoca sia. Starr
SuznjedrSki aristokraciii ma Jugu.
XII ic bila hrbtna kost demokrat-
Ske Strankc. ie Sledila plutokra-
cija Z otroSko SuInostio. V velikih
amcriSlih meStih ic demokratska
Stranka zvezana kriminalnimi
element Y podzemSkih stanova-
njih. kakor ie zvezana republi-
kanSka stranka roparskimi kri-
minalci palacah - obe obram
bo ihteresov posedujoGega raz-
rcda.-
Rama "rcformna" gibania in
Strancice. XII so naStale zadnia le.
tn. so le ponesreGeni odsevi sploS-
ne nezadovoljnosti. TIE reforme in
strancice ne baziraio ma inteli-
gentnem spoznavaniu zgodovine
Xxi je podlaga civilizaciii. niti po.
liticnih in ekonomskih potreb So.
danjega casa. Zginile bodcio. ka.
kor ie ze zginilo nesteto reform
zapocetih po srednjem razredu '
proSlosti
PROGRAM.
kot sredstva "a okrepljenje de
lavskega raZreda boju prot ka
pitalisticncmu izkoriSGanju in '
dosego ciljev, razglaSamo sledec