Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1908-06-23
B IN
VREDNOST
kot tvoriteljici menjalne vred-
nosti.

kega producijskega naerta. Pro-
ducira Sc V svrho izmenjave in ne
potrebe. Nacin izmenjave ti6i V
lastnostih produktov.
Ce abstrahiramo cd razlienih
form, Xxi branijo ma prvi pogled
spoznati bistvo in povod izmenja-
We, vidimo, da Sc izmenjava pro-
duktov opira ma razmerje med
ljudmi.
MeSeanski ekonomi trdijo, da
dandanes izmenjavo in MEN naGin
d~olocuje razmerje med produkti.
s TEN Sc produktom nekaj pripi.
suje, kar V resnici ne obstoji. To
napako mescanskih ekonomov je
spoznal prvi Marks. Imenuje jo
fetisizem blaga; tudi kapital nosi
znaGaj fetisizma. V druzbi privat.
ne Jasmine zadobi izmenjava pro,
duktov, lice, kakor da to izmenja-
vo doloGuje razmerje med pro-
dukti, med TEN ko Sc je izmenjava
prvotnem komunizmu dolo6ala
pc razmerju med ljudmi.
Produkcija je slonela ma drugi
podlagi: bila je stvar druzbe in ne
posamnika. &c je produkcija dru.
zabna zadeva, Sc doloca pc potre-
bi. &c tega nj, je produkcija POI
trebna samo radi izmenjave.
Brez zasebne lasti ne more biti
produkcije. Xxi bi imela "a cilj ka.j
drugega nego izmenjavo in tel
sledece profile. Pogoj danaSnje
kapitalisticne produkcije je torej
zasebna last. IL tega nujno sled
premoc kapitala mad delom. Clio
vek je V ustvarjanju druzbe po-
zabil san nase, odnosno njegova
VOLTA nj bila absolutna.
Blago sc izdeluje V svrho izmen.
Jave. Cemu Sc producira9 Radi pc.
trebe. Da sc utese cloveske potre-
be, Xxi so priroiene ali pa pridob.
lJene, Sc producira. To bi bilo po-
trebno, naravno.
Vsako blago mora imeti torej
rabno vrednost. Nemogoee je IL.
meniati produkt, XII ina samo "a
producenta vrednost. Da Sc pro-
dukti mOrejo izmenjati, je nujno
da so isti koristni "a vse druge ali
pa vsaj "a gotovi del ljudi. &c je
produkt, XII sem ga pridobil, zane
koristen in %potreben, tedaj pravi.
mo, da ina zame rabno vrednost
Ia rabna vrednost pa Sc doloca
Pc fizicnih lastnostih produkto.
viii. Vsako blago poseduie rabnc
vrednost, kajti blago, XII nina
rabne vrednosti, ne more bit:
precinct izmenjave, ce noeemo
ponizati izmenjave do nezmisla.
Nasprotno pa moramo vedeti
da nj vse blago. kar ina rabnc
vrednost. So dobra (Guter), k.
imajo rabno vrednost. pa vendal
MISC blago ali produkt della.
Divjacina V gozdu. ribe V vodi
rastline, sadovi - vse to so do
bra, imajoc rabno vrednost. XII ma
lahko obstoje in Sc razmnoznjeiC
brez cloveskega della Ia dobra &C
nepremicna, dokler divjaGina n
ujeta ali rastlina nj utrgana: tud
ia dobra MISC nastala radi izmen.
pJave; to torej nj blago.
Blago Sc imenuje samo ono. kal
Je bio produciranega V izmenjavc
ali pa Sc je pozneje dolocilo "a il
menjavo.
Razmerje, V katerem Sc blagc
lzmenJava, %ustvarja menjalnC
vrednOst. Vsemu blagu je doloce.
ma neka pOdlaga, Xxi 10 zivljenju
zovemo vrednost vrednost
blaga.
V blagu, katero sc menja. mora
bIti nekaj skupnega z blagom. S
katerim Sc menja. Ia skupnost
mora biti radi premerjanja pro.
duktov. Oba produkta morata bit
enake vrednosti.
Povod %izmenjavi daje.jo razliGne
lastnosti razlicnih dober. &c b
imela visa dobra jednake lastnosti
On odpadla vsaka izmenjava. Tore
radi razlicnih dober sc blago il.
m%enjava kot rabna vrednost.
Da sc najde vrednost blaga. ne
smemO gledati ma MEGA rabno
vrednost. &c ne upostevamo rabne
vrednbsti, nam ostane "a cenitev
blaga samo Sc en- pot.
Blago ceniti kot produkt Glove.
skega della.
Y hlaOu kiar 10 Skrifo Sloy.