Danskeren. [volume] (Neenah, Wis.) 1892-1920, 1907-04-12

er ligesom ct Udtryk for en- Dr9n
ON, 1t Heden dog var mere ver.
end den almindelig blew anset for
Men man manglede Midlerne til a
behandle den. Man kendte like de
Principper, der skulde we're Grund
volden for dens Frugtbargerelse.
Saa kom Oplysningstiden. Bonde
h9jskolen startedes, og den gik eff
t%erhaanden over til at bliye Fo1ke
h~pjskolen, en- Skole for hele Folket
Ojnene aabnedes / allie Kredse for
at hyad der var udad tabt, de
MATTE indad vindes. Der kom e
yidere Syn paa Livet og diets Krav
og med dette kom Kundskaben ii
Naturen og de Midler, som den hal
at stille til Menneskets Raadigheo
i diets Ramp for Ell rigere, fyldigere
Tflvnrelse end den, der kan OPP
Ployen og Plantespaden rykkede
Heden ind paa Liyet, og Heden Ell
nu we'd at opgive Hvret / denne
Ramp. bet er like ct blot og bar
Kray paa forget Areal, der har vac
ret Diet ledende Motiv | denne
Kamp. bet er en- Kulturstr9m,
hvilken Diet hele Folk bader sig
som ligger bag hele Hedesp9rgs
maalet, og den egenlige Kilde tt
denne Strgm err Folkeoplysningen.
Udviklingen af de politiske For
hold og af den starke ~Samfundsfp
almindelige Oplysning. bet beh9ver
like nRrmere at paavises. Dan
mark giver Diet praktiske Bevis der
for. bet danske Folk styrer nj
sine egne Anliggender we'd en- Re
presentation af sin egen Midte, nd
gaaet like af "Overklasser", men
af Bonde- og Borgerhjem, uddannet
/ de ~almindelige Folke- og Folkeh9j
skoler. Administrations er hoved
sagelig udgaaet af Folkets brede
Lag, og Landets Drot, baade han,
der nylig dpde, og han, der nu staar
som Landets f9rste Mand, har med
o~pmRrksomt Ole iagttaget Udvik-
lingen og rettet sig efter den / de-
res Forhold til Folket.
I alt dette ligger Grunden
til, at Danmark d set
er blevet Verdens rigeste Land, og
denne Rigdom prieger sig dybt og
klart / Folkets Forhold til og For
staaelse af Videnskabs og Kunsts
Betydning. l intet Land err Widen
skab blevet hvad man kan kalde al
les Eje som i Danmark. Videnskab
err like mere noget ABSTRACT, noget
der er "for de Larde blot. bet er
dens Archaeological i Diet praktiske
Liv, der sp9rges ON. De kemiske
Formler gaar fra L.ahoratoriet nd ]
Landet og havner / R9gterens
Spand, i Plovfuren og i M9ddingste-
Diet. Og der omsnttes de / andre
Formler for tilsidst at ende som
Diet Valuta, der setter de brede
Lag i Stand til at dele de aande-
lige Interesser, som fordum var
Overklassernes Privilegium. Kunsten
NJ. dot onnaf mod enV,,,,oA MAJ
de og L~iteraturen, Malerens Pen
sci, Billedhuggerens Mejsel og For
fatterens og Digterens Pen arbejder
nu for hele Folket, direkte eller i
populnre Gengivelser. At dette er
saa skyldes alene, at den stigende
Oplysning har beredet den aandeli-
ge Jordbund saaledes, at den er bic
vet ct frugtbart Sadeleje for den
~aandelige Udsed, der spredes fra
Videnskabens Halter og Kunstner-
Atelieret.
bet er Kulturens hellige lid, der
har opvarmet og lutret Danmark,
saa Diet er blevet Verdens rigeste
Land, materielt og %aandeligt.
vi Danske / Amerika er kommet
af godt Folk, og Afstamningen Dor
og maa sette Preg ogsaa paa os.
vi har ofte nok hort, at wort Folk
h9rer til Diet NEST v2rdifulde af den
Surdejg, af hyilken Diet amerikanske
F%olkebr9d altes og bages. vi gla-
der os, naar vi hgrer dette sagt ON
os. Men vi maa like npjes med at
glnde os. bet er like stort udover
de a%lmindelige rationale Anlng vi
hidtil har bragt i Anvendelse for at
hmvde vor Shilling | Diet rationale