Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-03
RaZredna bOrba.
Kaj je razredna borbai

BOZ "a zvljenje, obstanek in Evljenske dobrote med dvema
razredoma, proletarijatom in posedujoGimi sloji, ktera tvorita
danasnjo coveSko druzbo.
RazrednO borbO je rodil danasnii bolni sstem 6Ioveske druzbe;
rodile so 10 nasprotujoee 81 razmere med delom in kapitalom. ktere
delavcem tolhko bli SkOdujejo, kolikOr boj kOristijo kapitaliNom.
To razretinO bOrbO je zapO6el prOletarijat in ue cj ie: gos-
podarska svoboda.
odkar 81 je prOletarki razred - delavec, kmet. mali obrtnik
in mali trgOvee V vefdObnih bojih pribOrl OsebnO in poittSno
zahtevati tudi svobOde ma goSpodarskem polju.
KakSna bi bila Ia gospodarska svobodaH
skupno proizvajanje (produeiranje) in pc merlu della skupna
pOraba vseh pridelkov, kar pOtrebuie GloveSka druzba. Prd lek
ali prOdukcija bod lastnima tistega, kteri ga .je pridelal.
Posedujoti razred kapitalsti, vladarji, burzoazija je
dandanes gospodar vsega, kar pridela prolNarski razred' pryi
razred ne producira mic, a vsejedno ina brez malaga - ve. Par
tisoc kapnalistov in drugh lenuhov V fraku in svili sprawl in pozre
kar vstvari milijone in milone proletarskih oznojefh in zuiiavih
rok. Proletarjat nina nObenega dobGka cd svojega della; vse
skupaj, prOdukt in dobicek ma kapitalst.
Ali je to prav6nO?
Mel Ia sistem je krivioen, je roparskl
Pod danaSnjm kapitalstiSkim sistemom delavec nj svoboden
elovek. Osebno in piiticno je moria svoboden. a gmotno ie pravi
suzenj. In gmotna suznoSt danasnje dobe ie huisa cd vsake druge
suznosti. Kakor Sc ie kaphalst polastil proizvaiaInib sraktey.
zemlje, tyornic. strojev, orodja it'd. tako Sc e polastl tudi mas pro
letareev' ktel moramo ma mloSt in nemhost operirati nam ukra-
demo zemljo in stroje Y niegovo korist. Media. ktero dobimo -
svoje deo, je lie sramotna pest mrve, 5 ktero vzdrzuje naso delavno
moe V nadajno izkoriSGanie, kakor nakrmi voznik svojega konja
ali mulo, da ne zgubi moGi.
Posledica tega roparskega sistema in izkorisSania ie razredna
6orba- Proletarijat je napovedal kapitalizmu nezproscn boi.
IzmOzgayanja, ta6enja in tiranstva cd strani poseduioeih soiey
mora bii enkrat konec. Kapitaliste Sc mora razlastiti Nth kri-
wen pndoolJenega metja in zemla, ruda. stroll, zeleznice. sploh
visa proizvajalna Sredstva mai postanejo last produktiynega Iiudstvo
Ljudstro. ddavno liudstvo. ktero ie zmozno proizyaiati in :
sVoJml Sragaml redit SamospaSne delanice in piiayke svoie krvi
rabbit stroje in vladati samo sebe.
hakSna SredStya pa rabi proletarijat V razredni borbi ' do
sego grl omenjenih prayitnih zahtev2
organizacia- Ustna in tiskovna agitaciia. Propaganda socia
hzma. Glasovnica.
10 so sredStva; to je naSe orozie. Vsak zaveden delavcc. kteri
spoIna' da Je Suzenl Svoega deLodajalca. mora Sc popriieti teb
sreosteV IN pomagati pri podTanju kapitalshSke stavbe.
' razreinem boju Steer ne more odloGiti noben posamezni
ueH'ec' toda PR Skupnem delu Y Skupno koriSt vSega proletariiata
1e vsak delavec dolzan storhi svoi del. Kdor tega ne stori IA II q
skoduJe samo samemu sebi. temyeG tudi podpira kapitaliz,p, kar
ga Stori mocnejega.
Ma noge torej Vi sunni kaptalal
otresite prah 2 o6i in pridruzte Sc bojevnikom "a pravic,
svojega delavskega razredal
NSoko plapola mas prapor in ma horizpntu Sc iaSni
Zvel proletarijat! Zivela socialisticna repubI1al