davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
Willow Chairs BIeached.

When willow chairs remain yellow
after being washed with soap and wa
ter, wiped well and then dried in the
sun they can be bleached by means
Of sulphur fumes. Light sulphur
candle near the chair and cover both
with large dry goods box. This
should be done before the chair is
perfectly dry.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
Hard Wood Floors.

To protect hard wood floors from
scratches fit corrugated rubber to
bottom of tables and chairs, fasten
with strong glue. These tips are in
visible. Now Is the time to strew
charcoal about floors and shelves in
the cellar; it purifies the damp air.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
THE coNousaoa.

NE looked at me with pleading eyes
HIS ardent suit he pressed;
NY gentle mo" he would not hear,
Nor let the subject rest.
Ks asked me once again and then
Dcsought me DER and DER
Nor yet despaired. although my mo"
Was firmer than before.
And stiil he pleaded urgently,
with mien OF one who wins,
. H<Ehed and answered "Yes,"-and bought
Hts book Of safety pins.
-Eunice Ward. in Puck.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
Ad lnfinitum.

D. B. Rumble of Rock Port, Atchison
county, tells of the success his broth
er had several years ago fishing in the
Missouri river near their fathers
farm. He set trot line one night
baited with minnows. On examining
the line next morning, they found the
catch included a 14O-pound catfish,
which had swallowed the hook. When
the hook was pulled from its mouth 1t
brought with it white perch weigh.
ing five or six pounds, which had pre-
viously swallowed the hook, and, in
removing the hook from the perch,
was found club weighing one or
two pounds that had swallowed the
minnow.-Kansas City Star.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
Table Cover.

For simple bedroom table Is a
denim square edged with white fringe.
If you have any material in a solid
color left over from sewing utilize it
by cutting 1t in conventional leaves
and couch them as border on linen
square. This makes pretty table
cover.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
A Counter Proposition.

He-I told your father l could not
live without you.
She-And what did he say?
He-Oh! he offered to pay my fu-
neral expenses.-Ally Sloper.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
e~~~~HHH>n
AAAAAAAAAAA

Today the weldressed must have absolute har
match the of shoes
My shoes $50 pair $4,000 much
shoe bill That only allows for forty pairs
Gloves dollars
a
try to spend much clothes Every try to
100000 clothes don't think
wicked
s a o
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17

The antoxns
the demand science must have human beings
This the criminals
penteniares law making the
punishment
solve the problem all time With the the hands Of
political influence
would medical
eson for ALL ALL diseases And would
not be dangerous the subjects, either
The antxn placed high
figure that they beyond such drain
the rich that disncnation to their produced.
This obstacle the development the twentieth century edF
could be municipal aid.
The thousands the Agricultural college and
methods
spring onions be found to kill plant ouse discovered
Why institution protect the
children?
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17

Turbine propellers are steadily grow
ing in favor, both in the British navy
and the merchant marine
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
Nothing but Old Rge and Eccident to
BY DR.. H. Burton JfeDenson,
Cause Death.


result the great discovery of anoxns mans allotted
three years and ten will be myth. The twen-
eth century medicine will make disease harmless inds
position by accident and old age only the order
the day Surgery, eectrotherapy and the Roentgen
daily the fact that hitherto uncon
querable diseases yielding to treatment and serum
herapy the glitterng CLEAN Of generations gone is be-
coming reality.
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
~o~S$r.s<>>A|s>
$2OO,OOO a Year
FOR PERSONAL .4T7IRE NOR EXTRHD.
.HG.4NT.
BY Julia Morosini
(NeU York Society Uoman.)
>>A~<~$.-N. ~~S2rA~s>

WOMAN can't have too many gowns A thousand dollar
for dress isn't such great price to pay. have pen
that cost more, some of them high $4,000.
On the other hand would be sheer to spen
$1,000 for every dress The best is tina
that many women make practice of wearing thu
gown twice during season, and more thai
three times
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17

ling his nehbors by deceit and chcane bodness
unscpuous cunning stands toward dangerous wild beast
crngng which
who think cookedy all
dangerous of all the influences
level until make the undre succeeds the weight
public opinion than the scoundrel
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
,e.-~~ The Most ~~~-ss
Dangerous of M MGuen-
ceS that Threaten
Our National Life
BY President Roosevelt.

~>ee there is tendency of the which
other is unhealthy undesirable tendency
defy "smartness," unaccompanied by O
moral accountability We shall make republic
what it should be until people thoroughly under
stand and
horrep obtained by the sacrifice of the
>se.$ ciples morality man. in bust
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
+ksr.@@E.r.Sss+%S ?


This the origin thing
a a to
American aroa
dinner while
serious that they take humo seouyLondon Daily
News
The star. (Reynoldsville, Pa.) 1892-1946, 1907-07-17
Hum0r
BY c. K. Chesferfon.

NUMBER of brilliant books about America have been
written of late by the abest alive instance
Mr. Henry James and Mr. H. G. Wells On the principle
that fools rush in where socoogsts fear to tread, will
to suggest that the basis of whole American
character is simply its extreme soemnity soemnty
which is characteristic Of all barbaans soemnity which
in the ausere and beardess
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Il draw. III delavci, kmetjc in
mali obrtniki zrtvuieio ma boinih
poljanah zivljenje in svoje zdra-
We ude "a kapitalisticne interese.
Seveda. de hi delavci. kmetie in
mali obrtniki vedeli, da gredo ra-
di kapitaliSticne dobiGkazeljnoSti
V vojno. tedaj bi ii miroljubni dr.
zavljani rekli. da ne gredo.
Vsled tega oznaniajo kapitali-
sti po svojem golem orodiu -
mcSGanskem casopisiu, professor
Jill narodne ekonomije, duhovni-
kin "A LEGO it'd. it'd. - pravlii-
60: Domovina je v nevarnosti. vi
morate v vojno in braniti 10. Kot
dobri patriotic morate "a domovi-
no z%rtvovati tudi svoje Sivljenja,
&c je treba.
Tako nee kapitalisti in Nth
%kreature, Xxi Sc seneijo OBJ milosti
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
PROIETAREC

stew IA nctitev razrednega So
~vrastva DO zginilo."
To je protislovjel Ako Sc boz
do objavile vse zrtve kapitalizma
in na6in kako so ponesrecile, tie =
daj Sc ne bo razredno sovraztvo
Iublazilo, pac pa Sc narastlo.
Kako sc tvornicarji branijo
vsake reforme, Xxi ina namen Uni
zati zrtve ma industrielnem BOZ
mem polju, pripoveduje Hard sam
V Svojem clanku.
On sam piSe, da je bill zakon
wren V kos, XII je doloGal, da ina
jo DRAWN uradniik nadzorovati
stroje. Zakajf
Zveza tvornicarjev drzave Hi
nois Sc je uprla temu zakonu.
Zastopniki trusta "a jeklo so
pokopali Ia zakon.
"To je bill sebiGen, kratkoviden,
Ine6loveSk poi" pravi Hard. -
"Tvornicarji so rekli. da s. stri-
Z duhom zakona. toda do
llocbe njegove so nespametne."
Ia korak tvorniGarjev drzave
Illinois hi moral pouciti Harda.
da so kapitalistom vsi zakoni ne
spametni, Xxi so ma horst delavcu
ia XII o~meiejujo dobiGek kapitali-
Stom. Mar je kapitaliStu zivlje-
ME delavca. Kapitalistu ie ME
gov pes wee vreden kot delavec.
Hard koncuje svoj clanek $
tenn. da poro6a. da kroziio Y SO.
Chicago govorice, da druzba IA
.ieklo pOkopava cestokrat umor-
.iene delavce skrivoma V pepelu
in Slakah.
Hard pravi, ia ie obdolzitev
neresnicna.
Mi hi pa kmaiu v%erieli ljudski
govorici vsaj deloma. Zakai
Nevada ameriSkih kapitaliStov ie.
da "a vsakega ponesre6enega de
lavca odvale cd sebe odgovornoSt
"a p%oneSrecbo.
Cemu hi torei delali k~apitaliSti
V So. Chicago iziemo'
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Sc tenn siromakom-delavcem ma
avstrijskem ozemlju preskrbi
brezplaena voznja domovino. Y
drugimi besedaRi - Sub.
Zalostna in huda zima caka le-
tos delavce vseh narodov. DELAY
CT, Xxi so ustvarili VISA bogatstva
ma svetu, krasne palace, cudezne
stroj" velikanske mostove, pre-
dore I'D, hodijo lacni in slabo
obleeeni okrog. Delali bi radi,
pa ne dobe della, ker je roparski
kapitalizem prouzroGil krizo.
Bozic je pred durmi. Zalosten
Bozic! Otroci delavcev bodo le-
tos ~preziveli slabe bozi6ne prazni-
Ike, kajti nihGe ne We, kaj nam
prinese Bozic in kaj DO pc Boil
Gu. Kdo We, kedaj DO ii svetov-
n gospodarski krizi konecl
V minolem mesecu je bill "a
hvalni DAM Rockefeller. Morgan
in drugi velekapitalisti so Sc lah-
ko zahvalili bogu. da so z gospo-
darsko krizo zopet vniGili nekaj
svojih konkurentov, svoje milijo-
ne pa pomnozili. Ia cesar maj Sc
pc delavec zahvali bogu. Mar "a
glad, bedo in revScinoH
In tako delavcu pogled ma Sc
danjost mraci prihodnjost. De
lavca ne caka mic dobrega, dokler
bo kapital lastnina posameznih
kapitalistov, dOkler ne prideio
produktivna sredstva V sploSno
ljudsko last.
Ko DO ia kriza minila, delalo
sc bode nekaj casa zopet $ polnim
parom, a "a TEN DO sledila zopet
kriza, XII DO morda Sc silneiSa.
kot je danasnja.
Ako ia kriza ne DO odprla de-
lavcem o6i. da Sc mora kapitalis-
tiGno gospodarstvo odstraniti, Ge
dandaneS delavci ne spoznajO. da
sc lie V toliko loGijo cd staroveSke-
ga suznja, da smejo svobodno po-
giniti "a plotom lakote, potem
res ma z~asluzijo druzega, da osta-
nejo suznji.
Ako 81 delavec sam no6e pri-
boriti svobods, dasi ina moe V
rokah, potem maj nikar ne joka
in tarna, da je suzenj. nikar maj
ne jadikuje, da vsled gospodar.
ske krize prezeba in gladuje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
VoJNA.
Ivan Solar.

Ali veste kako naStane.io vol
ne? Ste T. kedaj razmiSljali o
tenn
Ena drzava obcuti, da il du-
ga Skoduie ma nienih interesih.
T. drugimi bcsedami nckaj ka-
pitalistov obGuti Skodo ySled do
godkov Y drugi draw.
Nsled tega Sc pritozijo kapita-
.liSti domacem uradu radi oSkod-
he. Ia urad Sc imenuje y vSaki
draw ministerstvo "a zunajna
Ia urad "a zunania della scda.i
reklamira Y imenu Svoje drzavc
me Y imenu kapitalistov- pri dru-
gi draw. Y kateri je bill "kSeft'
kapitaliStov o%skodovan; ia drza-
va odgovori. meniaio Sc note -
privatni liudje pravijo: piSma-
ce s. pa drzave ne moreio Spo-
raZumetl plSmenim potion. ce
Nth diplomatic tudi uStmenim
potion ME ne opravijo. tedai st
drzavc toziio med seboj - dru.
ga drugo tira pred mednarodno
razSodiSGc.
CeStokrat pa store drzave kra.
TEX pot: Pricneta Sc p%retepati.
Ako Sc drzave m-dsebojno pre-.
Itepajo. tedaj sc ia pretep imenuj,
vojna.
&c hi Sc hotel k~apitalisti sam.
med seboi drug drugega prete
patti. tedai hi temu ne bilo treba
ugovarjati.
Ali kapitalisti Sc ne vdeleze tie.
"a pretepa ma debelo. Drzava
poSlie druge. delavce, kmete. ma.
lie obrtnike IN kapitaliste V BOZ
Itorai same take liudi. katerih in
'teresi MISC bill oSkodovani V dru
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

bila ju~stiGnim morilcem zadana
velikanska klofuta. Tako lepo
napeljan raeun je bill naenkrat-
IA mic. Zmesalo pa je Jim ia ra-
cum Zavedno amerisko delavstvo.
kapitalisti to dobro vedo; oni
so videli kako grnece je protest.
raj ameriski delavec prot name
ravanemu umoru V Boise, in ka-
ko je pod vplivom tega protesta
izpadla obravnava. Ker Jim je
spodletelo prvie, bali so Sc, - in
to pc vsej ~pravici! da Jim
spOdleti tudi drugic in tretjiG.
Vsledtega so po svoji lepi start
navadi odlasali 5 PettibOne-jevo
o~bravnavo. OdlaSali so in odla-
Sail dokler je MISC priGeli pred
dobrim tednom - sredi ekonom-
ske krize.
Pomislite, kako lepo naGrt ina
jo kapitalistiGni morilci: delav-
stvo. $ kterim moramo racunati,
je sedaj vsled krize razbur.ieno,
razpSeno. oslabljeno in vsledte-
ga nebrizno, da hi Sc zanimalo.
kaj Sc godi V Boise. Idaho. Maj
ugodneji cas- ie torei, da Pettibo-
neja lepo ma THEM obsodimo in
brez vsacega hrupa - obesimo.
To je Nth taktikal
Zategadeli je treba pokazati
rabljem-kapitalistom ma zapadu,
da mi delavci dobro vidimo, kaj
Sc poGenja V Boise.
Boz kapitalistoml Boi iustic-
MIN morilcem. dOkler nista tudi
Pettibone in Meyer. kterih edini
zlocin .ie neomajana zvestoba or
ganiziranemu delavstvu, postav-
LENA ma proSte nOgei!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
~GOSPODARSKA, KRIZA.
Spisal Zavertnik joe.

Ko so pricele pokati banke V
New Yorku, so vsi kapitalistiGni
easniki trdili, da bode krizi kma-
lu konec.
Ia kapitaliSticna laz je imela
kratke noge. Mesto, da hi Sc obr-
milo ma bolje, pa poroGa brzojav
dan "a dnevom. da odpuS6aio de-
lavce.
Ravnatelji "Amalgamated Cop
per Co." so doloGili minoli teden
ustaviti delo V vseh rudnikih, Xxi
50 ve6inoma V Montani. 5000 de-
lavcev je re OBJ delo. &c sc DO
pa Sklep ureSnicil. sc bode pa Ste
vilo poviSalo ma 1000 brezposel-
Nth delavcev.
Burlington. predsednik ilinoi-
ske druzbe "a jeklo illinois Steel
Coz je ~izjavil. ko so ga uprasali,
Ge druzba res namerava zapreti
jeklarne V SO. Chicago. da DO
druzba po nekaj tednih ustavila
Adelo. V tvornici je vpoSlenih ka-
kin $1,000 delavcev. Ia ieklar-
Mani V SO. Chicago pridejo najbrz
ma vrto tvornice V Jolietu in
drugod.
Ali to Sc nj vsel Banka "a ban
ko gre rakom zvizgat, tako poro-
cajo dnevniki. Kakor hudournik
narasea kriza, XII OBJ nevihti drvi
raz hrfb ~vni6ujo6 vse, kar sc ho-
ee ustavi.i.
Ia Nem6ijo, I%talijo in Portu-
galsko Sc je sedaj pri6ela pojav-
ljati kriza tudi V juzni Ameriki v
republican Gle in Argentinija.
Tud V Avstriji je ma tiso6e de-
lavcev brez della. Gospodarska
kriza je dandanes objela v resni-
ci YES svet.
AmeriSki baukirji skusajo po-
tegniti vse zlato z evropejskega
trga Vsled tega Sc poiavlja Sc
daj kriza tudi povsod. Delavci
vseh narodov sedai to okusajo.
Armada brezposelnih delavcev
raste povsod, tn in onkraj oceana
Delavci Xxi Sc vracajo V stare
domovino. imajo malo denaria ali
pa mic s sabo. V avstriiskem dr.
zavnem zboru so poslanci interpe-
lirali glede bede avstrijskih de-
lavcev. XII Sc vra6ajo IL Amerike.
Avstrijsko Waldo Sc ie prosilo, da
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

ALI znas zdaJ p~roletarec, della
vec, KIDD je ia "slepi kralj''f Ii
sam!
Ii 81 bill slep toliko tisoc let, da
nisi videl, kako je cvetela pros
periteta" cd tvojih zuljev, kako
SO tie varali in vlekli "a nos in
vzivali plod tvojega della.
Slep 81 bill, toda hvala tvoji
zilavosti in nenadom estnemu le-
ku socializmu, ozdravel hos;
spregledal hos.
Vecina ljudi Sc danes misli, da
mora kraij biti - po ''bozji milo
sti" rojen V svitli k~raljevski pa
laci. To je velika nesmisel in laz,
ktero cujemo lie V cerkvah. Vsi
takozvani kralji in ~cesarji so 81
prilastili "pravico" komandirati
ljudstvu z nasiljem, to je z mo-
rilnim orozjem. Berimo zgodo-
vino in videli bono, kako so Via
darji - cerkveni in posvetnil -
pc tolovajsko z meGem napadali
eden druzega ter 81 oSvajali zem-
ljo in proletarska ljudstva. Troni
kraljev in cesarjev so zidani ma
krvi.
5 krone in zezlom naSemljeni
kralj ina svojo existence V liud-
stvu. Slepo proletarsko ljudstvo,
ktero Sc do danes tako RADIO igno-
ruje svojo moe in hlapGuje po-
jedincem, zivi in redi 5 svojimi
zulji in krvjo vse te kronane in
ofrakane p~ostopaSe. To je mad
Use kriviGno! Edini rcsniGni
kralj in goSpodar vele zemlje je
proletarijat - tlaGeno produk-
tivno ljudstvo. Proletarijat ina
svoio naravno moe, gorostaSno
moe, in Ge hi proletarec ne bill
slep vsak kralj, car in kapita-
list NJ hi sedel niti en- dan veG ma
svojem oblastnem preStolu.
Ozrimo Sc V kterokoli veliko
in industrijalno mesto in videli
bono, kOliko ie delodajalcev in
koliko delavcev; koliko je onih.
ki ukazujeio in lenariio in koli-
ko onih. Xxi delaio. Ma m|ilijono
delavcev gre vSako jutro k delu
in ce bi bill ii miliioni zdruzeni
in spOrazumljeni. marcali hi ne
kega dine ma voliS6e ter glasovali
"a svoje naravne pravice. S tenn
hi strmoglavi prepaid danaSnji
kapitalistiGni sistem enkrat "a
vselej.
Delavci so, XII imajo vso moe,
ko ID 10 le rabbi. Ne glasujte
"a kapitalista, ne posiljajte ga V
zakonodajne zastope. kier mu da-
jete Sc ve6io priliko. da vas trd-
neie drzi V kleScah.
Kdor lastuie in V svoj dobi6ek
izrablia izdelke. pridelke. zemljo
in zaklade, ia je tat. to-
lovaj in napadalec. To mu pove-
mo brez ovinka.
Zbudi Sc torej ii slept kralj.
p%roletarec! Spregl"dai in zahte-
val. kar je tvojega doh,Ar nj pre-
kaSno.
Ivan So1ar
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
DRUGO DEJANJE v BOISE.

V Boise, Idaho, Sc tie dni obi
grava drugo dejanjs ,valike "a
rotniSke igre, ktero so zapoGeli
kapitalisti in drugi privilegirani
lopovi ma zapadu z namenom, da
ubDejo organizirane rudarje.
George A. Pettibone. tovaris in
sotrpin Haywooda in Moyera ter
bivsi clan glavnega odbora Ia
padne rudarke federacije, stoji
pred porotniki. Obdolzen je iste-
ga "zlo6ina", kakor Haywood in
Meyer: umora eksgovernorja
Steunenberga. Da, Sc wee: Petit
bone je obdolzen, da je ravno on
napravil bombo, Xxi je razmesa-
rila Steunenberga.
Pri o%bravnavi vidimo iste ".ju-
make" kakOr pri obravnavi proti
Haywoodu: sodnik Wood. kapi-
talisti6ni ponizni sluga Hawley,
senator BOrah (kteri je bill tozen
radi zemljiSke tatvine) in sled
njic krona vSeh lumpov ter laz-
nlivcev ma Svetu - pobczni Har-
ry Orchard. VISA ia banda s kr-
vozeljno kapitalisticno drhaljo
Mine Owners Assn V Colorado "a
hrbtom, sc hoGe maScevati mad
Pettiboneiem. cesar Sc nj mogla
mad Haywoodom.
Haywooda so Spoznali porotni-
XII nedollnim in ga oproStili. In
ravnoiSti "zlo6in', kterega so
obeSali Haywoodu ma vrat. ODE
saio zdaj Pettiboneiu, dasi je on
ravnotako nedolzen, kakor je
Haywood in Meyer. XII Sc caka
obravnave. VSakemu zavednomi-
slecemu delavcu Sc mora tn vsi-
liti vpraSanje: Zakaj obravnajo
proti PettibonejuY Zakaj ga ne
izpuste, ko Sc je pri HaywoodOvi
obravnavi dokazalo jasnO. da Il
tribe MISC zakrivili predbacivane.
ga umora in da je bilo Orchar-
dovo pricanje urnobesna laz
Zakaj? -
Poznati je treba kapitalisticni
"gang" in justicne morilce ma
zapadu in odgovor je lahek. Ka.
pitalistom Sc ne gre "a to, da b
kaznovali Steunenbergov umor
niti najmanj ne. Tam imajo Or
charda, XII jim je odprto povedal
da ie on ubil Steunenberga. a ga
vendar Sc MISC obesili. Kapitali'
stom Sc gre samo "a to, da bi ODE
sill voditelje organiziranih rudar.
Jew.
To je kapitalisticni manever.
Y oprostitvijo Haywooda j.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
IZDELOVANJE JEKLA IN
UMORI.

"Jeklo je vojnal" pravi pisec
clanka V "Eeverybody Maya,
zin", XII opisuie ameriSko indus
TRIO "a jeklo. Glede Carnegie pa
Sc priStavlja; "Ko je izdelek GO
TOW, prinese zmagovalcu gradove
in mirovne conference. Ali dok-
Ter Sc izdeluje je voina." Vojna
"a ieklaskega delavca!
Potem pripoveduje pisatelj
kako V jeklarnah V So. Chicago.
vzlic temu da je delo tezko in ne
varnO, delajo delavci Sc pc "a
ur. "1S sto ljudi della vsako dru-
go nedeljo po "a ur. Pricnejo v
redeljo zjutraj, pa delajo nepre-
nehoma do pondeljka zjutraj do
I. ure." Da delavci MISC zaspa-
nj rabijo najrazlicnejsa sredstva.
superintendent jeklarne Will
liam Zelda opisuje pisatelj kot
5loveka in pol, XII je bill veckrat
ne lie "a ur, ampak re tudi ~ ur
ma svojem mestu. ne da bi spal.
"Kaj pomaga, ako Sc takemu clo-
veku pripoveduje, da je "a urni
delavnik neIlovesk."
KakSna je pa odgovornost last
nikov tvornicef
William Hard. pisec clanka
povdarja, ako deset delavcev po-
~nesreGi. Sc komaj "a diva izplaca
OdSkodnina. In sirote in vdovei
No. "a tie mora pa skrbeti javna
"dobrodelnCst".
Hard predlaga diva sredstva,
da bi znizal stevilo umorov V jek-
larnah. Kot prvo priporoca alb
solutno javnOst IN vsak poedin
Slucaj ponesrecenja, potcm maj je
ze konGala %pOnesreGba : smrtjo
ali ne. Kot drugo pa priporoca,
da Sc da javnim funkcionarjem
moe. da smejo pregledati vse
tvorniSkc. naprave. kedarkoli no.
teio. zaeno pa da imajo pravicO
zaukazati, ia Sc potrebne spre-
membe ma Strojih Y "Smislu go
tovih mel izvedejo takoj.
PiSateli Hard slabo pozna naSo
kapitaliSticno goSpodo. ce misli.
ia Sc DO Stevilo zrtev jeklar-
nah skrcilo, vSled Sredstev. ka-
kerSne on priporoca. Res sta oba
SredStva hvalevredna, ali William
Hard slept samega sebe. &c misli.
da bodeta tudi zadOstovala.
V zbornici drzave Illinois SC
Ispreieli letos zakOn. XII zahteva
da Sc mOra porocati o vsaki pone.
Srecbi. "Popolno poroGilo" -
tako veSelo vsklika Hard V svo.
ljem clanku 90 vsaki ponesrec.
hi Y DRAW Illinois. bode ljudstvC
poduGilo o pravih vzrokih bede ii
zlocinOv. To bode spodbujalo jaw.
most. da Sc ~odstranijo vsi nevarnt
stroll. Tvornicarii bodo boil paz
ljivi. pablo bode zagrinjalo, "a
katere so Sc do sedai skrival,
tvorniske korporacije." Nadalj
pise clankar. ako Sc bodo obia
vile vse ponesre6be. postale bodt
tudi tvorniske korporacije popu
'larnejse. Emo najhujsih sred
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

kapltaliStov, delavce, kmete in
male obrtnike, Xxi ne posedujeio
Skoro mic, Xxi morajo kapitalistom
vSako malenkostno stvarco pla-
Gati drago.
In ker so poSteni delavci. kmet-
Je IN mali Obrtniki Sc premalo izo-
brazeni, ker vcriamejo vsako
pravljico. katero jim kapitalisti
in NTH hlapci priporotaio "a 6isto
resnico. radi tega so Sc vojne dan
danes mogo6e ma naSem planetu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
SLEPT KRALJ.

Ali 81 re kdaj sliSal, p%roletarec,
o tenn slepem kralju3 Ali ga po-
znaS2
Ne - rekel hos zamiSljen.
Kralj ne SINE biti slep; imeti mo-
ra dober vid. Da, nekteri kralj
bi Sc moral imeti sokolove oGi -
spredaj in yadaj in velika Oslov-
ska usesa, da bi sc mogel bolje
izogniti nepriljublienim social
stom in - bombam. Pc tvojem
mnenju hi kralj ne smell btu slep
tudi cato. ker bi ne mogel motriti
svojih blisGeGe uniformanih voja-
kov in Nth svitlega orozja: sa-
bell. pusk. kanonOv in drugega
takega morilnega orodja Ali 81
pa morda mislis. da govorim o
kralju. XII je duSevno slep, da ma
primer ne vidi milijonov strada-
io6ega ljudstva. da bi pomagal.
Slept kralj! - no, imenuj mi
ga.
Ne uganas ga. PaG skoda. pro-
letarec. da ga ne poznaS.
Steer pa nj tvoja krivda, da ga
ne poznaS, kajti o TEN slepem
kralju Sc Sc res nj mnogo govo-
rilo. Pravzaprav Sc Sc govoriti
nj smelo o MEM; kdor je to sku-
sal, bill je kaznovan.
PriSlo je pa drugaGe. Slept
kralj sc danes zaveda svojs eksi-
stence, svoje mo6i in vzbuja po-
zornost. Netkeri ljudje ga str
niece opazujejo in V svojih Srcih
obcutijo nekaj kakor bojazen
pred TEN kraljem. V vladajoGih
krogih Sc .ie rodila crna zaviSt
proti MENU. Zapazili so, da pos
taja slept kralj vsak dan cilejSi,
mocnejSi in da Sc mu polagoma
vraGa --- vid.
Ia kralj, dasi je re jake. jake
star. nj bill rojen slep. Oslepel je
pOzneje. ko so mnogi ljudje la
gall. da imamo - dobre case. da
imamo prosperiteto. In kakor
gotovo ie incl ia krali vid oh
Svoicm rojstvu. tako gotovo DO
pc dolgej slepOti tudi spregledal.
To nam vsai zatriujeio zdravni-
Xxi, Xxi ga zdravijo. Sitni so ii
zdravniki res. toda ~vstraini in "a
upni; TAXI 'situezi" so. kakOr ma
primer socialist.
LEX. kterega rabi krali zadnji
cas- "a svoje brezvidne oGi, ina
cudovit ucinek. he Sc DAM v
kotu enega o6esa in ko Sc mt cd
pre- cello oko, da vidi pred sabo
nekaj r%esniGnega zivljenja - ia
KRAFT bo padla mrena tudi 2 dru-
zega Ocesa in dotlej "slepi kralj":
proletarec sc bo vzdignil in gro
%zovito masceval "a krivice. ktere
so mu prizadiali skozi tisocletja
lnjegovi izkorisc avalci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Harry Orchard spet niece bonn
be in dinamit V Boise, Idaho. u
bOgi Harry! Koliko je moral
trpeti. ko je pc Haywoodovi OBJ
ravnavi dan ma dan ponavljal
Svojo "izpoved", da sc mu ne
hi pr Pettibonovej obravnavi
kaj - z~aletelo.