Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1907-07-31
Zpravy americkd.
HAYWOOD osvoBozEN.
Porota rozhodla, ze vrazda steu
nenberga, jez spachana byla Or
chardem, nestala SO pod VIII
vem inspiraci Haywood
ovych.
Haywood propulsion ma syobodu ode
bral 10 k svoji rodins.


Poroia, jeiiz rukou naltzal sc osud
Williamn ID. Haywooda, yddce a SEX
rothfe Zhpadnf Federaee liornickt, OBJ
yinentbo ~ spolu1eastenstyi M yrnzdc
guvcrnhra stcunenberga, po dlouhe po.
rade, pies ~ hodin tryajici, yynesa
rosudck, jimi Haywood tezk6ho OBJ
yineni SO osyobozuje. porota dlouho
nemoha 10 ahod1outi ma koncenGm roz.
sudku. vcnkn n v ceItm delnick6m
svtte bylo ohromnt napjeti. Kaadou
elyilj telegrafiekf zprayy oanamoynly
RHINE domntpky. v jednu ehvili zpra.
w oznamoyaly, ze pro odsouzenf Hay.
woodn bylo y poroten, pro osyobozeni
pouze 3, hoe dalsf zprdvy oznamoyaly
opetne, ze porotch je pro osvobozeni,
pax pro odsouzeni. Zprdvy ty ykak
nebyly odiyOdneny sami porotci mfli
6kol ncobytejn6 tezky Byli 81 pfedo'
bic yedomi yelike ave zodpovednosti a
proto rOzsndkom svym vysli ma syttlo
po dIouhe porade porOtee Robinson,
stafee 72lety, b6hem porady pOroty u.
padl do mdlob. Konccnt piece jcn
poroia se gbodla jiz k rhuu ma rozsud.
ku. Krdsnt, slunecne nedelni iitro u.
vitalo lIaywooda jak0 syobodnebo mu.
~. Pryni cesta jeh0 yeda jcj sta.
fieke matee, kterh naslodkem rozeileni
behem processu, onemocDela. Iprdva,
~ Haywood by osyobozon, byla zejme'
ma mezi delnictvem pfijata rad0stnym
uspokojenim. Zyldstni yyddni listi sla
ma drafku, neb0t nebylo takfka Glove
ka zemi, kdo by Sc 0 tento soud ne
zajimal. Tfcba jests podotknouti, "
delnictvo cbystalo So k yelikemu pro
testu, kdyby byl Haywood byl uznar
yinym. Haywood odsouzeng rozhodns
byl by kapitalistiim nebezpeenejsim
nezli Haywood osvobozeny.
Hrozna katastrofa ma tichomofsk6n
pobfezi.
y nedelc ma pondelek mibuleho tydn,
mezi ~ ! hod. noel udala ~ nj
'richomofskem oeeAne nedaleko Shelter
Cove na kalifornskem pobfeM hrozni
katastrofa, jiz pablo "a ober vice ne;
100 lidi. Parnik Columbia, plujicf n
San Franciska, srazil no dFevfnyn
parnikem San Pedro n nasledkem toh'
parnfk Columbia behcm : minut uto
nul pod yOd0n. Srazka udala Sc Cas-
velke hustle mlhy n parnik San Pedr'
vrazil do ley6bo boku lode Columbi
nejvetsi prudkosti, take zpdsoben by
otvor, vice nez 7 stop veikg Cestu
jici IL dobe pohrouzeni byli itch.
pokoiny spanck. Po srazce mnoz
vypadali posteli nastal yeliky zma
TEX. ysichni snazili Sc dostati ma pa
lubn a nastalt panice mnobo lidi byl
poslapano. Die prvnich zprav parnil
Geo, w Elder pfiplul do pfistavu me
sta Eureka se l07 zachranenymi cestu
jicimi \ ~ namofniky. Parnik III
der pfivlekl do ptistayu po IL srazko
poskozenou LODI, D.s udhni mn parnik
columbia bylo kabinach rs muzd
30 zen, mezipalubi 90 muzd iedn
lena, dohromady ls9 lidi. zpravy I.
vsak nehyly sprayns, Noeni straanil
kaiutnirh ecstuiicich dive neyysel n
palnhu, dokud yseehny eestuiiei neuys
tium.i achcspeei utonuti, Kapita
poran prvni ddstoiuik Whitney I'd
stall ua lodi utopiii 81, Kdyt lo'
Columbia klesala pod vodu, parui koI
ly vybuehly yelik}m raehotem, 7
malo IA naslrlek, h. lod tak ryehl
neklesala a mnod ziskali pfileaiiest n
ehrAnitl se nastoiniei lode San redr
ptieinu eela toto nehody ayaiuii ma di
stoiniky parnika calumbie. ieileh ~
pezornosti zavineaa hyla sraika Me-
paiopeuSml eeslailelml aaehAal - TAI
yellks mRolstyi aeitelek sSehedl
kteFs sasastnily A. kanveaee vtdelAyI
elhe apelka. odhfyaut ' los Ansels
Cal faralk Columhla hyl ssaysA
tslsss 4 msl s,ias ma uosaesll p