davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Delta independent. [volume] (Delta, Colo.) 1886-19??, 1907-11-01
The Alfalfa Ditch.

bitches to be located and con-
structed in Delta county Is a
ditch situated in what is known
as the Surface Creek country,
called the Alfalfa ditch. 1t takes
it's water from Surface creek,
near the town of Cedaredge and
runs in southeasterly direction
until it reaches the top of the di-
vide on the east side of Surface
creek. From thence the ditch
falls rapidly until it reaches what
is known as Alfalfa Basin and
from thence runs southerly to
the Gunnison river.
This ditch was located by John
B. Hart, December II. 1881, and
was completed and 800 acres irri-
gated therefrom prior to the 18th
day of June, 1887, at which time
the district court of Delta county
in an adjudication of water
rights, gave a decree to that
ditch for 1O6 cubic feet of water
per second of time, with pro-
viso that there should not be per-
mitted to flow into said ditch to
exceed 20 cubic feet of water
per second Of time, until more
than 800 acres of land had been
reduced to cultivation.
At the time of the taking of
testimony for the adjudication,
which was completed at the Sep
tember, 1907, term of the district
court, there had been irrigated
by means of water from this
ditch over 1900 acres of land.
The water from this ditch is used
to irrigate the large ranch of J.
A. Whiting, and the ranches of
John B. Hart, James Talcot and
a few other ranches in the AL
falfa Basin, and the ranches for
merly belonging to Henry Koh-
Ter, the most of which now be-
long to the Stockham brothers.
In addition to the irrigation of
these ranches, the owners of
small quantities of stock use the
water for domestic purpopes and
for irrigating fruit tracts. The
Fruit Growers Ditch and Reser-
voir company also uses this water
to store in their reservoirs and
to irrigate the ranches belonging
to the stockholders of the Fruit
Growers Ditch and Reservoir
company.
The Alfalfa ditch is owned by
a corporation known as the AL
falfa Ditch company. 1t has a
capital stock of $4,000, divided
into 400 shares Of $40 for each
share. At the present time the
market value of this stock is 5000
per share. The ditch has priori-
ty No. l, and has the best water
right from natural flow of any
ditch from Surface creek, for the
reason that there are times when
this ditch takes all the natural
flow water in the streams.
The stockholders in this ditch
company have supplemented their
water supply by building reser-
voirs, owning stock in the Park
Reservoir company and the Sur
face Creek Ditch and Reservoir
company, using this ditch as a
carrier for the reservoir water,
when the natural flow has fallen
too low for ample supply.
The lands situated under the
Alfalfa ditch and watered from
it are among the most valuable
in the county, much Of it being
situated on the Lower Surface
Creek mesa, which is recognized
as one of the best fruit belts in
the state, including the fruit
farms of DR.. Miller, E. E. Hub
bard, George P. Childs, the E Bar
Cattle company, w. E. Kennicott
and others. The water from the
Alfalfa ditch, supplemented as it
The Delta independent. [volume] (Delta, Colo.) 1886-19??, 1907-11-01

company. furnishes an ample sup
ply Of water for all the lands sus-
ceptible Of cultivation under this
system.
The Delta independent. [volume] (Delta, Colo.) 1886-19??, 1907-11-01
ADVERTISING RATES.

Fifty cent, per ins column inch. per moah. lnseroas
q one week, oaly. IS cents per inch
Display ads. changed every weeks without extra
charge: weekly changes cents per inch additional.
Copy for change o ads should be supplied later than
Wednesdsy noon insure Appearance.
Locals per ine each issue: 10 cents
per linz for rs issue per line each subsequent
ton Headed loeals 10 cents Der line 70. The head.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
IL KAPITALISTICNEGA MO-
RISCA.

Mad premogarsko mestece Mo-
nongah, vW.Virginiji je legel mr.
tvaski mrak. Kupi mrlicev in ko-
SOY raztrganega in ozganega 6lo-
veskega mesa, ktere dovazajo dan
Ia dnevom il r~azdjanega rova ma
povrSje, priGajo, da Sc razen pc
tih MOI, nj resi- niti jeden cd $50
premOgarjev Oh casu straSne eks.
plozije dine &. decembra.
Do zdaj SO sprawl ma povrSie
nekaj cez 200 celih trupelj. Raj,
ko>anih, zmcckanih in razbitih
trupelj ne Steie nihce. Pogrebi Sc
vrSe vSak dan. Ma katoliskem DO
kopaliScu kar mrgoli grobokopov
IN pogrebniSki zvonovi zvone cell
tedcn.
SLIM mnozice ljudi IL sosednih
krajev obiSkujejo n~esrecno mo
Sto. List porocaio. da ie V Mo-
nongahu poprecno vSak dan il
.25O00 gledalcev. Katastrofa ie
prizadela mad 2OOO druzin. Rud-
niSki uradniki trdiio, da je med
zrtvami 40 proc. Amerikancev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Chicago. Ill.,, II. decembro 1907

ri so poleg zganja, piva, vina in
smodk prodajali tudi dekleta, u
pal cello V javnost, da bi uplival
ma Slovensko amerisko javnost.
Mi upamo, da DO vsak poSten
slovenski delavec in mali obrtnik
preziral tega ekslastnika razupi-
te hiSe.
Taxi ljudje Sc maj druzijo S to-
lovaji in razbojniki. To je druz-
ba "a ME. PoStene delavce in
obrtnike maj pa puste Y miru.
Nsi kapitalistieni sasniki tr-
dijo, da je padla cena mesu. Ali
je resnica tor Kdor ma debelo ku-
Puje. ia dobi IN 10 procentov me
ccneje. Delavec in cbrtnik pa
mcrata Sc danes plaeati meso
dralje kot Iansko letofob istem
casu.
Ma chikaSkem zivinskem sem
nju SO padlc Gene zvine "a 20
od>totkov. Cd ~znizanja cen imaio
le meSarSki kralji a Ia Armour
dobiGek.
Ljudstvo Sc pa strize, da je
loJ, ker ne %protestira prot temu
SiStematicnemu ropu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
ZNIZANJE PLAC.

Nehkc jeklarSke druzbe mama
nJajo. da bodo znizale place okrog
10 proc. Svojim vSluzbenc I'm V
pittSburSkih ieklarnah. Place Sc
znizajo 5 /. januariem.
Brooke Iron Co. V Birdsboro.
Pa. je znizala place delavcem pri
.svojih plavzih "a 10 centov pri
dnevnici.
ZelezniSki delavci ma progah
Northen Pacific in Chicago. Mil
waukee & St Paul V Montani
imaji place znizano "a 25c. ma
dan.
lzdelovalci cevi "a kanale V
East Liyerpoolu. O.. imajo place
znizano "a zoe. ma dan.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
KAJ IMAMO v AMERIKI

Waldo strankarSikh bossov.
P%oliticno korupcijo.
Glasovanje z maSinami.
Monopolnega zmaja, kteri kon-
t%rolira Waldo.
Koncetriranje bogastva V ro-
kah par ljudi.
Kralja V dolarju.
Vladina posojila ma banke.
Banke za-privatni dobi6ek
Krivicno naredbo v zelezni.
skem rabatu.
Zeleznico. telegraf in telefon
"a privatni profit.
Truste : kriminalnim poslo-
yanjem.
Nepre>tani konflikt med delom
in kapitalom.
DeSeturno delo.
kontraktni SiStcm "a liudske
H" hN'-
Farmarie in delavce. lo6ene ma
voliS6ih.
kontrolo pc vclekvartopircih
veletatovih in velegoliufih.
I~ivljanSke zavarovalnice $ pri-
vatnim grafton.
Poza~kc zavarovalnicc "a pri-
vatni dobicck.
Premogo in rudokope. kteri po-
slujejo "a privatni dobi6ek.
Kapitalisti6ne umorc ma debelo.
Obicaine finanGne panike in
eoSpodarSke krize, ktere vrzeio
mad million delavcev IL della. -
Idai ma pa Sc kdo reGe. da nj
Amerika najsrecnejsi kraj ma
Svctl.
O great, great, great is the
republic!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
PETTIBoNE PRED soDIscEM

Obravnava proti sodfugu Pet
tiboneju Y Boise ie zdaj V polnam
thru.
DRAWN pradnik Hawley ie
incl otvoritven govor ma porotni-
Ike zadnji pondeljek. Govoril ie V
istem tonu, kakor minolo poletie
profit Haywoodu. Kakor takrat.
tako jc tudi zdaj naglasal, da ina
Western Federation of Miners
povsod "a seboi "fkrvavi sled".
lZarotniki in morilei n so .zdrn,
zem pri tel organizaeiii in vodie
ten morilcev so bill Haywoodr Pc
tIhone. Meyer in drugi. - Omenil
DE krvave boie Y Occur de Alcne
m Ntralk Y Cripple Creeku l.
1899.
Giavna prita "a drzavo ie seve-
da-velemorilcc Orchard. Ma sve-
doSki Stol ie sci Orchard V srcdo
IN povedal iSto "Storijo". kakor
PR Haywoodu. Pravil je. da sta
ON lOrchard) in Pettibone izdclo-
vala bonnie. $ kterimi j. potem
Sci on ma Svojo krvavo misiio. Pc
Orchardu jc bomba. ktera ie IL
Nmrtlia eNgovernorja Steunenber-
ga. tudl P~ettibonovo dalo. Nadalic
bll Pettibone glavni plaGnik N
vNe nJcgove umore. atentate. DO
Age in razdcvanja z dinamitom
Take in anake stvani ie pripove-
dai Orchard. Med njegovim pri-
canJem "a casa Haywoodove o.
bravnave in sedai ie pa opaziti
- velIko razliko. Med tenn ko L.
govoril takrat Orchard zelo zme-
demo IN razburieno. tako da ie
lahko vSakdO Spoznal. da laze. 90
voril je zdai tako gladko. mirno
IN prcpricevalno. kakor da so Sc
vSi ON zlocini rcSniGno zgodili
Se-le vterai. To dokazuja. da ie
Orchard veliko prakticiral $ svo-
ia "Storijo' Pc Haywoodovi o.
bravnavi.
Dlrektno izpraSevanie Orchar-
da Je bilo koncano Y petek. V
Soboto je drzava predala priGo
zagovorniitvu in Clarence Oar
row je takoi za6el 2 navskriznim
izpraSevaniem.
Pettibone je zelo 5 lab. Dolgi
zapor ga ie takoi izmucil. da Sc
komai vzdrzi pokonci.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Strajki.

Strajk premogarjev v Clinton,
Ind, proti izplacevanju v banG-
NH certifikatih, je konGan. Pre-
mogarske druzbe so Sc zavezale
placevati V gotovem denarju.
Polozaj V Goldfieldu, New. ie
Z malimi izjemami nespremenjen.
StraJkarJi so popolnoma mirni
klJub neSramnemu izzivanju krv-
nth pSov vojakov, detektivov. DO
hcaJev in druge tack sodrge. Ka-
pltaliSticno casopisje poroGa o
naJdbah yelikih zalog dinamita
Y SkrivaliScih. ; kterim so bale
nameravali rudarji razstreliti rud
niSke napraye. Toda tie vesti so
naJbrz vSc kaj druzega kot res
MICA. LaStniki rudnikov namera-
vajo te dni nadaljevati delo 2
neunljskimi delavci ali skabi. Po-
vodom tega pricakujeio kapitali-
St.l da Sc pricnO izgredi med ska
bI IN strajkarji, nakar Nbodo pc
natrtu kapitalistov = udarile
zvezlne cete. General Funston. po-
velInik ten Get, je izjavil, da pri
najmanjSem znamenju nemira o.
kliee preki sod in pricne svoje mo-
rilno delo Z orozjem.
Eksekutivni odbor organizaciie
Western Federation of Miners
naznanja Charles II. Mac Kinonn.
predsedniku Goldfieldske rudar-
ske unije, da je njih strajk pravi-
cen in gmotna pomo6 da BIO kma-
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Kapitalisti Sc norcujejo liz brez-
poselnih delavcev.

Neki kapitali>ticni dnevnik V
Chicago jc prineSel zadnji torek
sledeGO motto:
Potrehojemo 5000 muz. - Stev.
l040 Monroe St.
ON enjeno Stevilko ina Ameri-
can Trust Building in pred TEN
poSlopjem Sc ie zbrala tiSti dan
truma brezpoSelnih delavcev.k XII so
1.-Two povpraSevali, kdo potrebuia
delavcev. Povedalo Sc Jim ie pa.
da Y onem poSlopju nihce ne iSGe
delavskih moci in ia oni inserat
V caSopiSu je bill lie - "joke".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Delo in delavci.
Leto III. Vol. HI

' Two Rivers, Wis, plaeuje
vsaka firma Z banGnimi certifika.
u. ondotna Hamilton Mfg. Co,
ktera izdeluje lesene crke, della
Same tri dni V tednu. TOO DELAY
cev je prizadatih.
V valjalnicah "a jeklo Y Bri-
stolu, Tenn, je odpuScenih $50
MOI.
' zvezini ladjedelnici "a Vol
ne IadiJe Y Brooklynu namerava-
10 odSloviti tiSoG delavcev. Sc.
demSto moz so re odSlovili V po-
pravniSkem odelku iSte ladjedel-
nice.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Diva kraia Y Zdruzenih drzavah
zdaj vzhujata pozornost med "a
vednimi dclavci. Oba sta rudni-
Ska kraia; Monongah V West Vir-
giniji in Goldfield V Nevada. V
prvcm kraiu So dobickarSki last
Mkt premoga umorili pol tisoGa
rudarjev; TEN lopovom Sc zdi
ceneie moriti delavce. kakor pa
dobro utrditi podzcmeliSke rove
in ndbaviti zadoSine v~entilatiGne
napravc. V drugem kraju pa ma
Iclio laStnikov rudnikov marSi-
raio zvezine cete, Z namenom. da
|preganiaio in pobiiaio delavce.
V Goldfieldu je Straik. Rudarii
zahtcvajo N Svoie delo cash"
meSto >mcSnih clearing house"
certifikatov. Kapitalisti pa tega
no6cio Storiti; Skovali so raie
poroGila o "zarotah" rud-
niSkih dclavcev prot imeteljem
rudokopov in poRlicali - zvczino
voiaStvo. Noiaki \ nabitimi puS-
akmi in na~aienimi hOdali dero
Nevada. kicr vlada na.ilepSi mir
- = Virginiii. kjer Sc vrSi We
lemoriia. kj-r Sc mort de-
tam nj odpoSlanih zvezinih
Get. Cete so v Nevada. da moriio
delavce, a nj Jill v Virginiii. da
bi kaznovale morilne kapitaliste.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Stew. Ia. NO. l4

Gas oBICAJNIH BozICNIH
|DARu JE TU. DRU PRI-
ENEGA ALI VEG Ma
|RoCNIKOv MED TOVARISI-
IN POSLITE MARCO
mo TO 30 NAJLEPSE DO
HtN0 DARILO. XII GA MO
DATI "~PROLETARCU".
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Odpuscanje delavcev.

Zalostno ali vendar resniGno :
stevilo brezpoSelnih delavcev V
Ameriki DO kmalo doseglo IN
million. Kljub temu. da mnogi
mali in veliki ~podjetniki icmljeio
odpuscene delavSke moci nazaj.
Je vedno vec tvornic in Sapoy IA
prtih. NesreGno ekonomsko kri-
70 je Sc tutiti Pc vsch kosteh.
V me>tu New York je l25 tisoG
delavcev brez della. Pc poklicu
ST ii delavci razdele tako-le:
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
z N%ARoCNIKI.

Kdor cenjenenih sodrugov Sc nj
prejel prve in morda druge te-
denske stevilke "Proletarca",
maj nam to nenudoma naznani.
PoStna razposiljatev prve az
stevilke je bila zelo nekorektna,
vsledcesar Sc je pritozilo vec So
d-rgcv, da MISC prejeli lista.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

preoSnovitev stranke nj lie prepo-
trebna, ampak jo zahteva nara
ven razvOj. Ia organizaciiska
preoSnova Sc bo zvrSila. ce lie ne
katernikom vSeG ali ne.
Ali maj slovenski delavec DO
sluSa angleSkega govornika in
eta angleSke 6asnike. ko angle
Iski ne razume2 Ali mai angleSki
Sodrugi kontrolirajo slovenske so
gladstone caSnike i'm slovenskA
socialisticne klube. ko nerazume.
10 slovenSki? To je nemogoGe!l
Ali maj SlovenSki Sordrugi pod
plrajo 5 Svojimi cent anglesko
SocialiStitno organizaciio. ko so
komaj Svoio Sc lie uStanovilif To
ne bill lie Samomor, ampak 5 TEN
In bill prizadet tudi socializmu
hud Udarcc. ker Sc socialism ne
da uvelievati le "a en- sam kultu-
rem narod, ampak lie "a vse kul-
turne narode.
Slovenski SOdrugi. XII so usta-
novili "JugoSlovanSko socialist
emo zvezo" in : tenn polozili te-
nell SlovenSki SocialistiGni orga-
nizacji Y Ameriki. so zvrsili del
zgodovinSko k%ulturne naloge "a
oSvohoditev p~roletariata IL kapi-
taliStiGne suznosti.
JugoslovanSka socialiStiGna I'VE
"a je takoj oh porodu Slovenske
Socialisticne organizaciie ustano-
villa Svoj list - ''Prolatarca". XII
je do meseca decembra tega leta
izhajal kot meSeGnik. Ker jc bilo
zvezi nemogoJe spremeniti ga V
tednik. je list oddala ma delnice.
Sebi pa podrzala kontrolo mad Ii
stom $ tenn, da poseduje veGje
%Stevilo delnie in da Sc druge del
nice pQnudilo lie sodrngom ma
prodaj.
Jugoslovanska socialisticna
zveza je ravno toliko V zvezi 2
ameriSko socialisticno stranko.
kot start domovini jugoslovan-
ska socialno-dcmokratitna Stran-
ka Z avstrijSko Socialisticno stran-
ko. V borbi "a oSvoboditev pro
letariata marSiramo Skupai. Cos
podarimo Y Syoicm delokrogu
tasopi>je. organizaciia) pa vsak
~ Sehc. Kdor naSprotno trdi. ie
kori>tolovec ali pa nevcduez.
kdor je pazno prccital t. vrsti-
cc. bo lahko razumel, da smo slo-
venSki socialist ma pravcm potu.
da je edin SlovenSki socialisticni
casnik V Ameriki lie "Proletarec"
ker ic gla>ilo jugoSlovanSkc 50
gladstone zveze. glaSilo Sloveu-
SIKH organiziranih sodrugov.
Skrfvati 81 "a angleSk, organi-
zacije. "a angleSke >odruge. XII ne
razumejo SlovenSki. poleg pa IL
drihati pc SlovenSki socialiSticni
organizaciji in "Proletarcu", pa
pomen biti grobokop Socializmu.
Ali nj morda res?
Sodrugi sodite o TEN!
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
kakO sc mora prOle-
tariat Organizirati.

Kako sc mora proletariat orga-
nizirati, ako hoce priti do velja-
I'VE in zruSiti danaSnjo kapitali-
stiSno organizaciol To ie enih
najvaznejSih vpraSanj, XII sill
Ivsakega razredno zavednega de
Ilayca do razmiSljanja.
J Marks je Y komunistiGnem ma
nifestu, Y drugem delu. XII il IL
Sci leta lS4S pred februarSko
frsneosko revolucijo. glede orga-
Inizaeije proletariata zaGrtal to /,
vcdilno misel, pa Z drugimi bese-
DAM:
Narodni BOZ proletariata Sc mo-
n zd-uziti 2 interest vsega pro-
letariata, ne glede ma narodnost.
Organizacija avStrijSke social
ne demokracije je zgradena ma
prineipu komuniSticnega mantle
sta, radi tega ie tudi V zadnii
volilni borbi doSagla take velikan-
ske vspehe. Izvolieno je bilo 81
|sccialnO-demOkrati6nih poslancev.
In to je nekaj, Ge povdarimo. da
je avstrijSka vlada izdelala geo
metricno tax volilen nacrt. XII lie
nasprotoval direktno delavskim
~intcresom.
Vprasati je treba, ali bi avstrii-
SAX socialisti6na stranka dosegla
take velikanske vspehe. ce bila
tako organizirana. kot ie bila or
ganizirana Sc pred Teton 1896. ali
tako kOt je dandaneS orcanizira.
ma ameriSka socialisticna stran-
KAT Vsak zaveden delavec bo cd
govoril z ma.
Dokler 50 nemSki govorniki
hcdili uGit Socializem ma Sloven-
sko. V Trst it'd. 50 Sc lie nemSki
delavci opriiemali socialisti6nih
naukov. NeGina Slovenskih in las
kih delavcev ie pa bila socializmu
~nasprotna. ker nj razumela nem-
SIKH govornikov in nemskih soci-
alistienih Gasnikov.
Cd kod ia sprememba in vspc-
hi soeialisti6ne agitaciie V Avs
triiji
Avstrijska socialnO demokrati-
ena stranka Sc .ie razdelila V ve6
narodno organiziranih socialno-
demokrati6nih Strank. Xxi vse sku-
pal tvoriiO mogoGno avstriisko
socialno-demokrati6no stranko.
Vsak narod Y AvStriji ina svo-
20 eksekutivo (oSrednji odbor).
vse eksekutive vSeh avstriiskih
narodov pa tvorijo skupno avs
trilskO socialRodemokraticno Elk
sekutivo. Tako imamo: nemsko.
pgoslOvansko, laSko. ceSkoslovan-
sko it'd. Socialnodemokraticno
stranko.
ysak narOd organizira sam "a
sebe, mo6neiSi narodi - organi-
zacije pa morajo pcdpirati slabei-
Sega. Vsi Socialisticni listi so IA
pod kontrolo tistega naroda. XII
razume jerk. V katercm ie list
pisan. To ie temeli avstriiski
soeialisti6ni organizaciii. TIA te-
nell je dOber in trden. To doka-
zuJeta %razvoi Socialisticnega case
pisla in pa lid zadniih drzavno-
zborskh volitev Avstriii.
Socialisticna stranka V Ameri-
XII Sc nj bila zrela "a to misiio
pred nekaj lett. Ali razmere so
Sc dandanes predrugaGile. he ma
prlhodniem ameriSkem socialiSti6-
ner kOngresu Sc bo debatiralo
o tenn. pa tudi preostroiilo orga-
nizacijski statut. To ie prepo-
trebno "a stranko. ako hoce po-
STAT mocha in spreieti vse naro-
DE pod svoia krila, XII Tive v We
ameriski republiki. Ali ia
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Rockefeller je varno shranil
'Svoje milijone. Kriza Jim ne mo-
re- do zivega. Delavcem pa Sva-
tuje. naloziti Nth denar V banke.
Him, Rockefeller in oStala kapi-
tali>ticna banda re We. kdo Sc da
oguliti.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

lcklarnah Sc izdela 25cc preSniih
normalnih izdelkov. Niegove jek-
larne Y ColumbuSu, Bellaire. Min
90, North Sharon. Donora in
Youngstown. O.. izdeluiejo zdai
polovico mani kot V normalnem
caSu.
TIL Western Electric Co. Chi
cagi ie odpustila V 5~etrtek 500
MOI.
Lake superior Iron & Chemical
Co. Y Newberry. Mich. ic suspen-
dala dclo Y Svoiih plavzih "a M
dolo6en cas-.
New Home Sewing Machine
Co. ie Y tvornicah "a izdelovanie
Strojev V Orange, Mass.
znilala delavni cas-. OdSlai Sc DO
Samo pet dni V tcdnu ;osem
sto delavcev ie prizadetih.
DelO Y Cornwall. Pa. ie skra-
iSano ma pet ur ma dalavnik. Uni
zana je tudi plaza cd II ma II
centOv ma uro
Sawyer & Austin Lumber Co.
Y Pine Bluff. Ark. ie skrajsala
Svoi dclavni cas- ma polovico in
odpustila % delavcev.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Cd bIizo in daIeC

GA Je SeVerna a.
merlka resena krize, so naravncst
bluff. no bi lie bildl Sumliivo kre-
tanJe in nemir V finan6nih kro-
9Th nam dokazuje, da so denarni
zavodi Sc vedno Y nevarnosti.
Iadnji teden Sc Sla nasledn.ia in
duStrlalna podjetja in banke ma
kant:
The Temple Ornamental and
Structural Iron Co. V Temple. Pa
; uStanovnim kapitalom 100000.
j. Sla v roke oSkrbnika.
Ravno tako js Sla Y oskrbniSke
roke Vernon Lumber Co. Y Shire
veprot, Pa.
T>hmongo Savings Bank Y Co
rinth, Miss. ic zaprla vrata.
Casopisie poro6a o zopetni i'm
%portaciji zlata IL Europe. IL LON
dona baje pride zlata IA $lO5. SO
$50. od ktere Svotc ie S77.S7OOOO
re doSpelo V New Gok.
- StirideSnt prodajalcev nile
ka Y Chicago ie stale minoli torek
pred municipalnim Sodnikom SEQ
vel-om. Obdolzeni 50. da so pro
dajali nezdravo in 2 vodo mesa
no mlcko. "a kar Jill ie kaznoval
Sodnik Z globami cd 50 do 800.
- General StoeSSel. znani DO.
veljnik trdnjave Port Arthur V
ruSko-japonski vojni. Stoji te
DIM pred vojnim SodiScem Pc
trogradu. RuSka vlada ga tozi ra-
di "veleizdaje''. ker il predal O.
menJeno trdnjavo Japoncem. Pla-
'ciio ba njegovo hlapepvsko uda-
most carJu in "domovini". DO
Smrt ako ga Spoznajo krivim.
StoeSSel Sc izgovarja, da ie raw
nal pc n%aroGilu - caria: pravi
namrec, ia mu je postal ear oh
caSu. ko SO Japonci naskakovali
Port Arthur. sledeco brzoiavko 4:
Ne RIM obrambc do najhuiSe sile.
StocSSel zahteva. da Sc ina glede
tega brzojava zaSliSati ear kot
priGa.
Sodrug Vandevelde. clan
belgijSke drzavne zbornice. ic
krcpko priiel kralja Leopolda V
zhornlci dine - t. m. OGital ie
kralju njegove barbarSke zio6ine
Y juzni Afriki in ga imenoval
kr"ljcvSkega potepuha. Obenem
le naznamenil. da bodo vSi socia-
llSticni clani zbornice ~glasovali
IA ncodviSnoSt juzno-afriSkih po.
krajin. ktere SO bile pod kralievo
kontrolo.
"AmeriSka dekleta zvabijo
Cd donna, odpeljeio Jill V Panama.
da Jill tam zlorabijo "a ncnravne
namcne."
Tako je iziavila gospodiGna
Roza Johnson. Xxi ie biyala Y
Colonu ma PANAMA.. ma zborovaniu
proti trgovini : cloveSkim som
Y Battle Creck-u. Trdila je. ia
trgovina L dekleti. popivanie in
p%ohotnoSt boliSe cvcto ma Panami
kot Y razupitemu Port Said-u.
Poro6ala jc o - let start dckli-
ci. katero je hotela reSiti IL razu-
pite hiSe Y Colonu. Dcklica il je
%Poveiala. da jo je ncka mocna
zena zvabila Z donna V New Yor-
KIN Gospodicno johnson so
zmcriali in napadll. kcr ic hotela
rcSiti dcklico. Deklico so pa
kaSneiSe do Smrti prctepli.
ko bode dokoncan panamSki
prekop. bo svet incl velikanski
dobitck. KapitaliSti bodo zaslu-
zili ogromnc Svotc. Deklice pa.
katere vlacijo Y panamsk, bezni-
bodo pa kmalu V beli pogi-
Tako zahteva danaSnii. to-
like hvalicni kapitaliSticni dru-
zabni red.
Ial. da j. med tcmi hi mani.
Xxi trzijo $ cloveSkim mesom. tudi
brezzna6ainih Slovencev.
tedne SO ie tax Slovenec.
XII jc Svoie tisoGake zasluzil s tenn.
da je bill lastnik beznice. V kate
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Z~apocetje della.
Zelezarske in jeklarske tvorni-
cevFcrre Haute. Ind. s o odprte:

ooO MOI Sc je vrnilo ma delo.
Governor Chamberlain drzava
Oregon je naznamil. da "vsak-
danli prazniki'' Y imenovanei dr.
zavi so konGani : II. decembrom.
Y tvornicah volnenih izdelkov
V Lowell. Mass. kter, so bile "a
prte en- teden. Sc no odslei delalo
Pc Stir dni Y tednu.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Sedanja kriza nam dovolj do
kazuje. kako gnjil. korumpiran
in Skodliiv j. kapitalizcm. Ali
maj cloyeSka druzba vedno goii
to rak-ranO?
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17
Ali nj morda res?
Sodrugi sodite O tenn

AmeriSke hranilne banke CSav-
ingS banks so ravno tako malo
vredne. kakor 'narodne" ali pri-
vatne banke. ignite Sc Jill.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Car Roosevelt ie dovolil. da Sc
StrajkujoGe rudarie Y Goldficldu
%ustrahuic Z baioneti in Svincem.
/yezine cetc moraio mad delavcc.
Kako goroStaSna Strahopetnost
cd Strani kapitaliStovl Mad mir
ne in orozia nevaiene rudarie.
kt'ri ne zahtevajo druzcga kot "a
Svoie delo placilo V poStenem R.
meriSkim "caSh' .. zovcio voiake.
detcktivc in drugo krvozelino
%Svoiat. XII no delala zdrazbo in il
1ivala krvave poboje.
Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-17

Mislite-li. da bode kak kralj
delal poStave, XII so V nasprotiu I
nJegovo Waldo, "A ma korist podloz-
nemu %lJudStvu? Mislite-li nadalic.
da bodo bankirii, spokulantie in
drug finantni meSetarji. ktere
poSillate zvezini kongres. ma
redIlI zaoknc. ktori hi pobijali
Nth okristi in nasprotno koriStili
delavstvu' &c to mislite in veru-
Jete. potem - TUNA VAN maika.