Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-24
Kaj je socializem in kaj zahteva.
(Konec.)
XIII Stroll in drugi preobrat metode v proizvajanju so
tudi spremenili proizvajanje IL individualnega v kooperativno.

XIII" Stroll in drugi preobrat metode v proizvajanju so
tudl spremenlh proizvajanje IL individualnega v kooperativno.
Preobratu roGnega della ma stroie je sledila tudi ia sprememba
kakor pref omenjeno. pred petdesetimi lett Sc je izdelal vsak pre-
dmet Z rokami, "A danes se ve izdeluje $ stroll. Proizvajanje z roka-
m Sc menuJe individualno ali kompetitvno proizvajanje, to je
dio posalneznrka, kajti vsak obrtnik ali delavec je svoj precinct
sam preei IN dodelal Danes ia sistem nj mogoe. Kakor sem
preJ omenl o paru cevjev, mora imeti maSina wee rok. Ma ia ma
druzno' skupno. Vsak izdelek, vsak precinct Sc danes fzdeluje
%adruzno' ' vseh velikih tvOrnicah sc della zdruzno; v prodajal-
ncah Sc della zadruzno; povsod je kooperativno ali zadruzno delo
oeveGa u Sc govori o proizvajanju ali produkcii V oziem
pomenu' lie o delu, kajt produkt Sc nikakor ne rabi zadruzno. Ka-
ptaliSti' kteri Y Zdruzenih drzavah tvoriio l. 1870 vsega prebi.
'alStva, obdrzjo 1870 ysega produkta, do6im delavski razred. XII
tNorl so'' vSega pebrvalstva, dobi lie 17% vsega produkta.
KakO veikanski je napredek V industriii zadnjega polstoletia
Danes nmamo elektricno razsvetljayO, elektriGno pripravo "a ku-
hanJe, gretje; imamo oblacia in druge ~vsakdanie potrebs6ine il
""JraAcneJSega Dlaga ISh vrst Stotine in stotine drugih stvari
$ ldelule danes o kakorSnih Sc pred petdesetimi lett nikomur Sc
SanJalo nj In kohko imajo cd tega delavci, kteri vse to proizvo.
-%421JpeiaVcl imajo lie tohko, da 5 e prezve in vzdrzujeio svoio de-
ia'no moe "a nadalJno proizvajanje. Kaptaisti, kteri lastujejo
tvornlce' rudnike, Stroje, zeleznice in ostaa sredstva "a produkcijo.
ave pa V lukSuSu IN potratah. koGkor Sc jim poljubi.
XIV. Privatna posest sredstev "a produkciio in distribuciio
je torej lriva, da delavec ne dobi polne vrednosti svojega pro-
dukta.
IL presnjih vrshc je vsakemu msecemu delavcu razvidno, kak-
sen poIozaJ on zavzema napram kapitaistu. Delavski razred. kteri
producra vSe, zvi Skromno in bedno; kapitalsti, Xxi ne producirajo
me 1--WE bogato in razkosno. NT>im, da tega nj wee vredno ponav-
voscli delavcem, ko hi ne uvideli. da sestradan delavec ne mora
deati in tako mnoziti nih bogastva.
Zdaj pa nastane emo najvaznejih vpraSanj: kako temu cd
pomotif Kako odpraviti krivcno privatno last sredstev "a pro-
dukelJo in distnbucijo in kako storid, da proizvajalec dobi polno
vrednost svojega p~rodukta ?-
Vsak dlovek. Xxi ina mozgane ma pravem mestu. DO rekel z
mano' da kap'talsti in posedujoci sloji ne bodo temu nikdar cd
pomogl: Maj nam Sc takO mecejo pesek V oGi, maj nan Sc tako
obDubuJeJo "reforme' in "izboljSania', - storili tega ne bodsio
nikdar: Delavec DO vetni suzeni, ako DO 6akal ma milost svojih
tlaciteljev - kapitalstov.
Nsledtega nam oStaja lie ena pot: deavsko liudstvo mora samo
zaceti TO akcljo. Delavstvo samo mora gledati. da sc osvoobdi IL
pod kapitalisticnega jarma. In sicer:
XIV. Sredstva "a produkcijo in distribucijc morale potati
asthma vsega produktivnega ljudstva. Mesto danasnje kapitalis-
ticne mora Sc uvesi sociaisti6na druzoa.
10 Je ma prvem mestu. kar zahteva socializem
stirlnaJsth propoAcijah tega spBa je dokazano, da:
/. -godoyna eivlizaeije ' 6loveski druzbi je obenem zgodo-
vlna razredne borbe. Sedanja razredna borba ie med dlodaialci
all kapitalIsti in delojemalci ali delavci. Koristi delavskega in
koristi kaPitallstskega razrcda s. 81 diametralno nasprotne in da
NSe pohtlcne stranke repreZentirajo raZredne koristi
z Ia zlocine' pomankanje in revscno ie V vecini odgovoren
danasnJl system. kteri koristi kapitalimu in skoduie delaystvu
ProlzvaJanle pod TEN sistemOm je "a dobiGdk. ne pa "a porabo
Doocek stoh mad stroskl proizvajanja in trzno ceno. nakar sledi
ia dHavec dob e maJhen del vrednosti svojega produkta.
8. frlvatna poseSt Sredstev "a pndukcijo in dstribuciio 10
kr'a, d a delavec ne dobi p0ne vrednosi svojega produkta.
ia ; e odpravjo tie krivice. ktere trpe produktivni stanovi
organzovah 81 zavedni mozji il delavske srede svoio do
lavsko) lmenovano socaisticno stranko, ktera zahteva:
l. kolektivnO ali skupno lastnino vseh sredstev "a nro5ulci;o
transport IN dlstrfbucilo, ktera so V rokah trustov. monopolov.
kompanlJ IN posameznih kapitalstov. Stroll. tvornice rudnibi
zeleznlce, telegraf, zemljisGa in sploh ve. kar sluzi industr;i; IN
prOiZvajajo. M
H. Proft-sistem Sc ina popolnoma odpraviti. Proizvaianie
mora biti skupno in vsak proizyaiaIec ali, daIo,oo u.; -: jail n
vrednost svoega produkta. p
ILL., Delavni cas- Sc ina Skraiati. tako da ina vsok dalov,o
poIeg delavnlh ur tudi dovolj casa "a poGitek in razvedrlo.
w.. Onemogllm, telesno pohabljenim in starim dlavcem II;
80 "a delo, Sc INA DAFT zadostna materijalna podpora.
" fopoIno SoSko lzobrazbo "a ve otroke do os,m n stac.
ha. hnJlge IN druge SoSke potreSGine nabavi liudsko nnroyo
all urIaNa otroSko delo Se ina poponoma odpraviti.
W. 'ednake clvllne in politiGne pravice "a moski in 5enski
TIE glavne toeke zahteva sociaIisiGna stranko Y svo;om mad
narodnem programu. Tie locke ho6e socialistiSna stro,la +aLo;
uveSti in vresnEti. ko dobi Waldo V svoie roko To % ma, 49,
~ "" nof"" ''N IN kdor ia program priznava ter agitra zani. ia