Proletarec. [volume] (Chicago, Ill.) 1906-19??, 1907-12-03
BOZ "a svobodo govora
v Seattle, Wash.
Poro6a Ivan Solar.

NJ po Hocl IN PR uelu, kter2ga
morajo |opravliati vsak dan. V
prahu in %vrocini. Y blatu in deziu.
10 je kazen odsluzena. moraio
"hobos" nemudoma zapuStiti me-
Sto. &c ina kteri kakSen cent.
ali ne, to Sc ne vpraSa; iii morajo.
ko so delali en- ali diva mcSeca -
zastonj.
Seattle nj majhno mestece am
pax meSto, XII Steie 25O.OOO prebi-
valley. In Y TEN mestu vlove
povprecno 1870 takih zrtev ma
dan. ktere poiem vrzejo V ono
divjo luknjo. kjcr Glovek nj warren
Sc syojega z~ivljenja. Mnogo Jill
le re poginilo Y tel jeGi. In Y ia
grdi hlev "a golazen in mrceS me
tejo tudi socialiSte, XII s. borijo
"a svobodo govora.
Sodrug Titus - kterega sem
zc pref omenil - je zdravnik in
energiGen boievnik proti vsi mo-
derni korupciji. On je bill IL Sc
demkrat Y SeattelSki mestni has
till in Samo radi tega, ker ie -
socialist. Pri tel priliki ie prou-
ell to kuzno luknio Skozi in sko-
ii in kdor eta njegov popiS te
Jece. temu Sc moraiO jeziti lasie
ma CLAW vsled tako ncsramnega
poGetja in tiranije. Xxi Sc dogaia Y
svobodni r%epubliki in V civilizira-
nj dobi |. 1907. Vrhunec tran
stva je pa ia, da Sc ne SINE nihce
p%ritoziti ali protestant prot ii
nasilni jeci. Sodrug Titus je po-
Dial mestnemu zdravstvenemu sve-
tn natanGno poroGilo o p%olozaiu
mestnih zaporov 5 proSnjo. da
vplivajo pri zupanu V izbolisanje
18TH. Zdravstveni uradniki so GA
ubogali. %izvrSili so preiskavo in Sc
prepriGali, da je vse COLA %resnica.
Posledica je bila, da je mestni
zdravstveni svet prepovedal Y ma
dale rabbit je6o "a - ljudi. To-
da kaj Sc je zgodilo3 Cutie in str
mite! Zupan Moore je suspendi-
raj YES zdravstveni svet IL sluzbe.
ceS. da ne delajo po niegovi wolff.
in postavil docela druge uradnike.
a jeGo obdrzal Sc nadalje V rabo.
To je storil zupan cato. ker ie
protest sestavil socialist in MEGA
(zupanA1 ter caria Wappiia ma
Slikal V popolni nagoti.
V Seattle Sc naha.ia okraina
jetniSnica, ktera je dovoli pro-
storna IA aretirane. kar Sc jih
ugrabi ma ulicah. Ali ia ie6a ie
seve prcdobra "a delavca in So
cialiSta. Izgovariaio Sc. da je
preodaljena. daSi s. nahaia le par
Sto korakov Cd meStne baStilie.
Omenim mai tudi. ia so re pred
dvema lctoma odredili zgradbo
move mcstne ieGe. a Sc danes MISC
zaceli.
VidiS. sodrug citateli. take raz-
mere vladaio in bodo vladale dok-
Ter bode delavec volil delavcu ma
sproten clement ma prominentna
meSta. Nevem. koliko casa bodo
Sc delavci nosili mozgane V zepu?!
Cas- hi re hill, ia Jill rabiio. -
Sodrug citateli. cital 81 morda
poroGila o izgredih Y Vancouver.
b. c. kier so delavci Kitaicem
in Japoncem napravili wee tisoG
dolarjev Skode. One izgrede so
pOvzroGili k%apitalisti, kteri zad-
Mi cas- dovazajo ogromna Stevila
Japoncev ma severozapad. Impor-
.tirani Japonci so velika ovira do
macim delavcem. V Seattle j. cd
unijSkih delavcev napovedan
Shod in dcmonStraciia ma Is. de-
cembra I. /. prot Gezmernemu ia
%ponskemu priselievanju. TIA shod
ie potreben, kajti tega drobiza in
.%cenenih dclavcev tn V Seattle kar
mrgoli. V vSaki Hist. kier potre-
bujejo kakega delavca ali DELAY
ko. vzamejo Japonca; zadnji je
pol poceni, kakor domaGin. Ma
ia na6in prevladuie velika brez-
noSeln0St med domaGimi delnyci.