Svenska monitoren., 1906-12-14
LunGaSdng6nS SiuttlOiemdrS-
iubiI6um.

oJdttiOltm dI udue u. u NOV. lot-
flutit, sedan | Lund den forsta offent-
liga acknowledgements gafs. Jubi.
leet Trades / Lund med en- minnesfest
och framfor ALT med en- konsert, hvars
program lyckligt kdmpenerats af
MANN, som staff eller sta den lundensi-
ska studentsAngen nara: Otto Lind
blad, Henrik Moller, Herman Palm, l.
var Widen, August Korling och AL
fred Berg.
Lunds MISUNDERSTANDING histo-
ria DR. annu icke skrifven, ehuru en-
sadan historik sannolikt skulle gifva
mycket af intresse. Rorande formal
landena vid dess stiftande och den
aldsta tiden af dess tillvaro finnes
dock atskilliga data dels / Otto Lind
blads sjelfbiografi, dels / kyrkoher-
den Adolf Feuks skrift ON otto Lind
blad och hans sanger. Forst dock n a
got fran den 'forhistoriska tiden", IT,
den fore foreningens bildande. STU
dentsangen lag da tydligen alldeles
mere. Harom heter Diet / Feuks nyss
citerade skrift:
'De skona konsterna hade sina mails
man afven yid den tiden inom Diet aka
demiska omradet, ehuru de akademi-
ska faderna / allmanhet icke voro sar-
deles gynnare af skon konst. Hvar
och en- af dem ansag sin sarskilda We
tenskap viktigast och nagon AMMAN
vetenskap an den klassiska dugde ic-
Ike. Enligt de akademiska statuterna
skulle dock finnas S. k. exercitie-ma-
stare, och sadana funnos afyen, men
betraktades som EFT slags parasiter,
hvilka de larde professorerna knappt
bevardigade EFT ogonkast. De voro,
dessa eXercitie-mastare, saregna per-
soner, blottstallda for studenternas
driftkritik. De fran EFT halt sekel lef-
vande torde draga sig till minnes fakt-
mastaren, som faktade battre med gla-
set an med floretten, dansmastaren,
son led af podager, sprakmastaren,
en- desertor fran nagon af Napoleon
den f0rstes armeer, SAINT kapellmasta-
rem, den ~anseddaste af dem ALA och
med titel af assessor. Tonkonsten
toys vanligen ON hand af en- och an
nan student, som kommit till univer-
sitetet med musikalisk bildning r
hemmet. Denna konst ofvades tidtals
med framgang. bet berodde i fran
sta rummet pa ledaren, huruvida den
skulle Wilma EFT allmannare intresse
inom studentkaren. Under VISA pc
rioder lag den i lagervall."
Den forste, som s0kte bilda zen rem
kvartettsang" inom Lunds ~studentkar
var, enligt Feuk, adjunkten i kemi Fa-
gerstrom, men den som "gaf forsta
impulsen till sammanslutning af kvar-
tett- och korsangare" var den ber0mde
ACKNOWLEDGEMENTS och Spets-
bergsforskaren Sv. Loven. bet var
Lovens sangf0rening, som 1881 gaf
den forsta offentliga studentsangkon-
serten, till mime af hvilken Diet nuva-
rande jubileet firas. Loven, som var
hogt begafvad afven pa Diet musikali-
ska omradet, har salunda inlagt stor
f0rtjenst ON Lundasangen - EFT Of
fentligt erkannande for sina musika-
liska strafvanden erhGll den frejdade
ACKNOWLEDGEMENTS afven genom
mien. Sin blOmstring raknar dock
studentsangen i Lund som bekant fran
Otto Lindblad. Han "upptog den mu-
sikaliska spiran och ryckte de med
sangrost begafvade studenterna med
sig"
"Dessforinran", skrifver Feuk, var
students8ngen icke vidare omhuldad.
Val lat en- och AMMAN fulltonig STAN
ma h0ra sig pa Lundag8rd, omgifven
da for tiden af h0ga murar, men den
f0rklingade merendels smart obemirkt
och dog bort i f~jerran. Med IA undan-
tag fanns icke nagon i stammOr ord
mad studentsang ,utan sit venia verbo"
framskralades da densamma till stor-
sta delen u~nisont, ON aftnarne, pa
Lundagard, SAINT under kringstrOf-
vande pa gatorna. Den sang, som Of
tast uppstamdes, var "Vikingasaten".
Nagon egentlig sammanhallning egde
dock ej rum. En- och AMMAN nation ha.
de, skrifver Feuk, sina sangare, som
pa nationssexorna framh0llo "Studen-
tens glada lif".
Otto Lindblad berattar i sin sjelf-
b~iografi, att Diet under hans tidigare
ungdom icke fanns nagon ordnad sang
1 Lund. Lindblad lyckades samla de
spridda elementen, han skilde agnarne
fran hvetet och sammansl0t sangare
fran ALA studentnationerna till sin ar
1888 bildade sangforening, SON sedan
flick namnet Lunds studentsangf6r-
ening. l b0rjan sjongs i denna for.
ening kvartetter af Kicken, Spohr,
Schneider och Kuhlau, senare sj0ngs
melodier af Mendelsohn och under l.
rem 1913 och 1914 "utf0rdes till man
gas hanforelse ~storartade korer ur o.
peror, t. ex. Rossinis Wilhelm Tell och
Comte d'Ory". Emellertid b0rjade
Lindblad shelf komponera for student
sangen, och alstren af hans tonkonst
- -