Svenska monitoren., 1906-10-12
ReSGbref.
Svcnsk I~utheranism ! Paris.
Paris den Is Sept. 1905.

EAU DtoON III DOpbiilNs AiNN's "N 49,
lad efter II. Mt ~drottningen var
vackra lila svenska kyrka yid Eoule-
ward Ornano - framkallar oparvin-
gadt a~ndaktsfulla tacksamhetens tan
kar. Har star EFT monument till vara'
fiders tro, hvilken liksom en- solstrale
br0t sig igenom den fanatiska katoli-
cismens morker och delta midi ! Pa
ris, hvareSt hitintilis protestantisK
kult aldrig f&tt fritz och ~offentligt
nt0fvas och - sa mycket anmark-
ningsvardare pa en- It'd, da Diet sista
hugenottkriget, som utbr0t ar 1924, ra-
SADIE som bast. Val a Diet ej den nu-
varande S~ophiakyrkan SON da grund-
ladies' - ty hon ar endast % ar gam
NAL - men den svenska ambassad-
kyrkan stiftades da, erh0ll EFT kung-
ligt previlegium och b0rjade sin verk-
samhet den | December 1926.
Att en- luthersk kyrka salunda kun.
de komma till stand under dessa reli-
acknowledgements blodiga tider hat
va vi framst att tacka den store kar-
dinalen - Richelieu for. Denne
kraftige och skicklige prest- och stats
man, som mer at politiska an religio-
sa intressen skoningsl0st f0rfoljde pro
testanterna j Frankrike, onskade Sve-
RIGGS, da i b0rjan af sin s~tormaktstid,
vanskap for Diet osterrikiska husets be-
kampande. Att derf0r motsatta sig
Gustaf II Adolfs och Axel Oxenstier-
mas 0nskan ON Ambassadkyrkans in
rattande lag saledes Ell i hans intresse.
Upplyftande ar Diet att betrakta den
ma lila f0rsamling af "kattare" ofor-
hindradt skota sin verksamhet i self
va den franska hufvudstaden, da pro-
testantiskt h%jelteblod fl0t i str0mmar
Diver hela landet, da ballet och scha-
votten voro den gammal-franska prote-
stantismens sista predikstolar. Icke
allenast kunde vara egna landsman
der opataldt utofva sin religion, utan
afven andra nationers protestanter i
Paris funno der en- fristad. "Den fran
ska Iutheranismens moderkyrka" ar
ocksa Diet karlekens MANN tacksamhe.
ten gifvit henne, och vid delta MANN
Rr hon annu i dag kand.
Den svenska Ambassadkyrkans
grundlaggare och f0rste pastor var
Jonas Hambrnus, namnkunnig i sven
ria. l en- handskrift, f0rfattad i Carl
Gustafs MANN och af honom under
tecknad ar 1910, heter Diet, att Ham
breus fore sin ankomst till Paris ofta
predikat for "Kongl. MATT sjelf, den
Storsmaktige H0gborne fursten och
herren, Herr Gustaf Adolf den store,
h5gloflig i aminnelse, var egen kare
morbroder."
Under de f0rsta femtio aren af sin
tfllvaro var den svenska A~mbassadkyr-
kans ~verksamhet helt naturligt af gan
ska primitiv karaktar. Fore ar 1879
kama vi foga mera af densamma an
predikanternas MANN. Men namnda
ar intradde en- ny sakernas ordning.
Den svenske legatioEspredikantcn ST.
mon Isogaeus och den tyske pastorn
magister Gregorius Cephalius voro da
anstallda vid var kyrka har. Dem till
kommer fortjersten att hafva gifvit
kyrkan en- ordentlig organisation, Ia
gar, ordnad fattigvard m. M.
F~attigvardens %utofvande under des-
ga tider var f0rknuten med stora sva-
righeter och uppoffringar. Ty ALT
hvad protestanter bette wore utstangda
fran de o~ffentliga sjukhusen i Paris.
Enskilda observation-disclosures upp-
iato derf0r sina hem for de sjukas
ward, hvilka der lefde pa mellan for
samlingsmCdlemmarne hopsamlade
medel.
Likbegangelser af protestanter voro
ocksa underkastade sarskilda stad-
gar. Val hade de sig anvisad en- sar-
skid plats for jordfastningar, men
dessa fingo icke ske forran efter m0rk-
rets inbrott och i all tysthet. Ingen
klockringning var tillaten. Hela cere,
monien bestod af tire skoflar null pa
kistan under Diet presten uttalade for,
meln: "Menniska! du dr. jord, jord
skall du alter varda, men pa yttersta
dagen skall du af jorden uppsta."
Ar ITO blef mag. Daniel Ludwig
Mettenius pastor vid Ambassad-kyr-
kan. Han innehade delta embete under
aela 33 ar och har efterlemnat minnet
If en- af de trognaste och verksamma-
ste bland Ambassad-kyrkans pastorer.
Den l Dec. 1926 firade han med sin
lila f0rsamling Svenska Ambassad-
kyrkans 100-arsjubileum i EFT i 0fre va
ningen af Ambassadhotellet nyligen
lnrattadt rymligt kapell. ..
3 Ambassadhotellet var belaget j h0r-
net af rue Jacob och rue st. Benoist.
Har stod Mettenius den stora h0gtids.
dagen, den ende protestantiske prest
som i Paris flick h0ja sin r0st, har
stod han, som IN fackla pa berget,
spridande sanningens ljus i of0r,
skrackta ord, som gisslade tideDs
Bmak, da Ludwig den XV:s utsvafvan.
de hOf, strax pa andra sidan Seineflo.
den, ofyerlemnade sig at all slags Ii,