Svenska monitoren., 1906-12-14

eningen. LinGblad synes yid sina kom-
positioner afven ha drifvits af onskan
att skapa svenska melodier for den
svenska studentsangen. SA skref han
ON Geijers sanger och Crusells och A.
X. Dindblads t~onsattningar, som sa lif-
ligt slogo an pa den davarande ungdc-
men: Den nordiska s~anggudinnan
borttvattade sa smaningom Diet ut
landska smink son v%anprydde dess
kinder. Hon blef frisk och natur!ig
och sjong toner ur egen BARN, som
var bade rik och warm. Smart lyfte
hon sina vingar och flog omkring | den
bildade verlden.' Han konstaterar,
att t. o. m. Amerika maste "undrande
boja sig" for en- Jenny Linds sang och
Ole Bulls musk. Foga anade han val,
att ocksa hans egen forening en- gang
skulle fra triumfer i Amerika.
Sedan Lindblad flyttat fran Lund
for att 0fyertaga en- klockaretjenst !
Mellby leddes den ~lundensiska stu
dentsangen of sangare ur hans egen
krets fran ar 1856, derifran och till
1876 af sedermera bankdirekt0ren C.
g. ". Sydow och efter honom af laro-
ve~rksadjunkten Henrik M0ller till
1885. Fran sistnamnda ar och till 1891
leddes sanger af hofr6ttsnotarien HUI
go Anderson, komministern Emil
Norman m. fl. Den nuvarande sangle-
daren, den populare och ON den lun-
densiska studentsangen fortjente ka
pellmastaren Alfred Berg, har fran
1891 ledt studentsangen med endast
nagra afbrott under midten af 1890
talet for musikstudier i Leipzig.
Under sin nuvarande ledare har
sangf0reningen, skref en- kannare, DIR.
Karl Valentin, till f0reningens s~juttio-
arsjubileum, ALT mera f0rkofrat sig
och f~ramgangsrikt kunnat tafla med
Diet ~uppsvenska universitetets sangkor.
het i Lund vara riklig, och ON an ko-
rem kanske sallan haft att uppvisa sd
Ovanligt vackra stammor som vid en-
staka tillfallen forekommit i Upsala
babe bland tenorer och basar, sA will
Diet synas, som ON rosttillgangen 4 all
manhet varit jemnare 1 Lund och som
ON de lundensiska tenorerna egde en-
mera manligt mork f~argklang, kanske
beroende redan pa stadens sydligare
lage. / all s~tudentsang torde Diet psy-
kiska spela en- stor roll, och upsalasan-
gen har dervid egt EFT vasentligt I'M
derlag och EFT maktigt st0d i sina ira
d%itioner, en- lyftande och segeringif-
vande kansla vid minnet ON de triunl-
fer, som den vunnit babe i Sverige och
utiandet. Lundakoren alter har visat,
att den kant en- maktig eggelse i STRAIT
vandet att vdrdigt kunna besta i adel
Italian med uppsaliensarne."
Under de senare aren har lundasan-
gen som bekant sk0rdat rika lagrar
langt utom Sydsveriges granser. 1896
drogo lundensarne pa sin sangarfard
genom vestra Sverige upp till Kristia.
mia, der de en- stor sangarseger.
"Summa summarum", skref da en-
norsk anmalare af lundensarnes kon-
sert i Kristiania, tag ct norsk studen.
terkor paa 20 mand, og De skal faa Sc,
det varer l9nge, for de synger slig." |
friskt mime torde afven sangarfarden
till Norge ar 1899 lefva. Motel mel
Ian de svenska ~sangarne och deras
litisk Background, och de norska talarpe
vid festen for de svenska ~sangarne be-
gagnade tillfallet att kOmma in pa den
pOlitiska situationen. Under storman-
de tillslutning slutade den norske ia
laren pa Studentersamfundets fest slit
tai med f0ljande ord som nu klinga e,
~gendomligt: bet har i svenska It'd
ningar skrifvits, att det i dessa dagar
i Norge bedrifves hemliga rustningar
mot Sverige. Tag den helsningen
med hem fran oss. ~lundensare, att vi
icke kama andra hemliga rustningar
har i Norge gent emot Sverige, AN de
som med flyer och glade bedrifvits
for att bereda eder, kara svenska ga
ster. EFT festligt mottagande." Och da-
NdidluS uOGbliLSh, huillSid plOISoSOl
Claes L%indskog. som talade a sven
skarnes vagnar, uttryckte enligt refe-
raten / de norska t~idningarne den On
skan, att br0drafolken icke matte ha-
ia utan alska hvarandra och att SAN
gems och ungdomens MAXI matte for
hjelpa dertill.
Ar 1897 deltogo Lundasangarne med
en- k0r pa 25 man / den andra nordiska
musikfesten / Stockholm, och kInde
fran denna sangarfard inregistrera en-
afgjord seger. F. o. har studentsang-
f6reningen under de sista aren flitigt
latit h0ra sig pa olika stallen / landet,
den har dessutom med stor framgans
konserterat i K~openhamn. der publ
ken och kritiken voro mycket f0rtju,
sta i dess prestationer, och sa ma till
sist erinras afven ON den stort anlag-
da sangarfarden till America ar 1904,
som kr0ntes med sadan framgang.
Mar man erinrar sig ALA dessa SAN
~garbragder, sd skulle man icke trott.
att "fader Berg" skulle beh0ft lasa la