Svenska monitoren., 1906-12-14
Kal6ndehuSst i Lund.

Lunds Dagbl. skrifver Lauritz Wei
bull:
Den ~byggnad, som snedt Oliver uni
versitetshuset reser sin pittoreska
trappgafvel och sina roda, sandstens-
~sprangda t~egelmurar, tillhor Lunds
aldsta. Den ar en- kvarlefva af den
stad, reformationstiden nedbr0t eller
lat forfalla, EFT af de ia hus, som i den
norra delen af Lund trotsade lagornas
framfart under b~ataljdagen den 4 De-
cember 1876.
Pa den plats, der denna byggnad ar
belagen, utbredde sig / medeltiden ST.
Niaolai kyrkogard. Bland grafvarna
och korsen reste den sig i kyrkans O.
medelbara narhet och var mot medeI-
tidens slut i det mindre, at Sta Bir-
gitta helgade Ka%lendegillets ego. Uti
deSsa salar och kamrar samlade sig
broderna Yid klockringning, de kom-
mo dit till auvarliga ofverlaggningar
eller festliga samkvam. Hnnu 1853
var delta hus K~alendegillets egendom.
Det befanns emellertid da, att sjelfva
sockenpTesten / domkyrkan - sa ha-
de ALT gait utfor - icke hade nagot
RESIDENT eller werelse at DO udi" och
mar man sag sig ON efter EFT sadant,
foil blicken pa Kalendegarden. Med
kapitlets samtycke forordnade Chri-
stian III, att denna skulle hadanefter
upplatas till bostad at honom och Of
yerga i domkyrkans ego.
Man gor sig en- flask fOrestallning.
ON man f0rmenar, att den gamla ka-
iendegarden alltid haft Stamina storlek
som / vara dagar. Blot en- I1nga del
af byggnaden star numera kyar. De
tvanne vaningarna med hvar slit rum,
en- t~illst0tande Invalid kammare. kalla-
re och Wind arc obetydligheter, som IL
den skonat. ~Fordomdags har huset
strackt sig betydligt langre i sydlig
riktning. och at vester hade Diet dess-
utom en- flygel. Denna senare stod
kvar annu in pa 1S50-talet. Den be-
skrifves sasom rymmande talrika gan
gar, SNARE rum och kamrar.
Sedan Kalendegillets hus blifvit
d%omkyrkans egendom. f0rblef Diet un-
der lang It'd residens for sockenpresten
i staden. Men efter en- fold af ar Of
vergick Diet anyo i enskild ego, och i
.b0rjan af 1700-talet byggdes jemsides
.detsamma Diet annu kvarStaende iva
vauingshuset vid B~redgatan. | sena-
re delen al Stamina arhundrade tillhOr-
de begge professorn i naturalhistOria
Erik Gustaf LidbeCk. Han hade sa-
som infOrmator i sin familj d~ocenteu
i 0sterlandska sprak, sonar teologie
professorn Anders Hyiander, och i ma
gon af lagenheterna i Diet gamla me
.de~ltidshuset flick denne sin bostad an
visad. Hair mottog han dagligen och
stundligen sin van, informatOrn i huseC
snedt Diver, Thomas Thorild. Den I'M
ge kampen for raft och s~anning strid-
de har i den dunkla medeltidskamma-
rem de f0rsta striderna for sin fra
och humana Notwithstanding. Och Sc
dan debatterna mellan de bada van
nerna %slutats, mandrake de gerna svar-
mande med Gessner och Rousseau, ut i
parker, som Omgaf den gamla byggna-
den.
Thomas Thorild lemnade Lund 1880.
En- half mansalder senare sag vandra-
rem, som nattetid kom vagel utfor
B~redgatan till Lila Torg, in i morgon~
stunden illus lysa i Diet gamla Kaleu-
dehusets f0nster. | de rum, der Tho
rid och Hylander diskuterat verlds'
problemet, satt da Esaias Tegn6r for
diupad i studiet at sina greker och ro-
lige bibliotekarien, som f0rst larde no.
non "skalan till sangen'. hade bedt
honom som CAST i slit hus. Och ga
stem fam sig sa val, att han i nara iva
airs It'd drojde sig kvar.
Ar och dagar hafva gait sedan dess-
Pa 1S30-talet kom Diet gamla huset an
nu en- gang i domkyrkans ego och ut
gjorde sedan en- del af den ~lagenhet,bi.
skop FAKE bebodde efter den gamla b.
skopsgardens ~nedtagande. Diet saldes
anyo 1855. Nu arc traden ~fallna, som
skuggade omkring Diet, och den ringa
del af observation-disclosures gilleshus, SOM
annu reser sig, ~instangd nellan andra
byggnader, ar d0md att f0rsvinna.
Ell af de sista resterna af det medeI
tida Lund.