Svenska monitoren., 1906-10-12

GannDS kVar pa SIN post undeF uesSd
blodbadens tider. Mot slutet af Ar
l79S". antecknar han. "da Chaumetto
och Hebert med raseri ~forf0ljde kri-
stendomen och konventionen lat ON
rlnga flera platser, der man holl guds-
tjenst, SAINT fangsla dem som der fra
de sin s0ndag, beslot jag mig att halla
gudstjenster pa "decadi" (hvar lode
dag), for att icke utsatta de ia af min
hjord, som blifvit mig trogna, for for
f0ljelse. Jag var ensam blifven kvar
af hela legationen och hade salunda
vid EFT angrepp intet skydd annat an
hos Gud. Jag var som en- skyltvakt pa
IN ofvergifven post, utan AMMAN egen-
skap an den att war; predikant vid en-
beskickning, som i verkligheten icke
vidare existerade. Sa forblef jag ALT
intill ar 1895, utan annat bistand an
Diet, som kommer fran den Gud, som
aldrig 0fvergifver oskulden. jag bod
de / EFT af de vildaste k%varteren i Pa
ris, Bonnet rouge" kalladt, och be-
vittnade huru man anstallde atmin-
stone EFT halft dussin visitationef / be-
skickningens hus. Ar 1895 forkunna-
des alter fri religions0fning."
Xfven vid fredsbrottet ar 1906, da
den svenska beskickningen lemnat Pa
ris och saledes Ell kunde skydda ho-
nom. s0kte den kacke p~redikanten att
STAMINA kvar pa sin post. Men deri
kunde han dock Ell fortfara, och den
10 Oktober Stamina ar holl han sin af-
skedspredikan inf0r den lila forsam-
lingen. Hans text var APP. G. 20: 80.
"Och nu, br0der, befaller jag eder Gu
di och hans nads ord, hvilken maktis
ar att sifva eder arfvedel ibIand ALA
dem, som helgade aro".
M f0ljde manga ar under hvilka
endast minnet af hvad Ambassad-
kyrkan varit och verkat, lefde, tills ar
1859, Diet lefvande ordet igen b0rjade
sprida slit ljus under svenska ambas-
sadens skydd. Delta ar aterupptogs
den presterliga befattningen vid den
svensk-norska beskickningen af predi-
kanten Thor Fritiof Grafstr0m. Men
den upph0rde igen efter endast 31a
ars ~verksamhet, ty Grafstrom blef da
f0rflyttad i Stamina embete till beskick,
ningen och svenska forsamlingen i
London, och ingen eftertradare ut
namndes till den lediga poster i Paris.
Aterigen foljde nu en- period af flera
ar, under hvilken skandinaverna i Pa
ris voro utan sjalaherde. Dock mot
sage de framtiden forhoppningsfullt
och bidade talmodigt den dag da de
skulle kunna uppfora slit eget tenn
pei och der alter ia h0ra fadernas tro
tolkad pa svenskt tungomal.
Till delta hopps realiserande beh0f'
des icke allenast en- stark och EMU
siastisk ledare, utan afven de nodvan,
olga materiella medlen. En- grund.
plat, ehuru ~otillracklig, fanns redan at
i Sverige insamlade kollekter for delta
fosterlandska f0retag, och da ledaren,
i Februari ar 1877, ankom - I. n. kop,
traktsprosten, kyrkoherden i Gard
stanga, E. Flygare toys saken ON
handler med kraftigt allvar. Som Ell
bevis pa Diet varma intresse hvarmed
iden omfattades, beh0fves endast nam
mas att redan f0ljande ar pastor Fly,
care och forsamling kunde fr0jda sig
at grundstenens laggande.
Framst bland dem som b~esjalats nj
pastor Flygares brinnande nit for kyr'
kobyggnadens up%pf0rande ma namnas
davarande svenske envoyen i Paris,
friherre George Adelsward. Hans
MANN inleder ocksa den langa listan at
frikostiga donatorer, hvilka, rika ell
Ter fattiga, medlemmar al kolonien ell
Ter Ell, entusiastiskt gafvo sin skarf, IL
ten eller stor, for forverkligandet al
iden af EFT vardigt monument till Guds,
Luthers och fosterlandets ara So.
phia-kyrkan vid Boulevard Ornano.
Den 8 November 1878 stod kyrkan
fardig for gudstjenst och invigdes
med h0gtidliga ceremonier i H. X. Fl
kronprinsens harvard.
Har har nu under % ar den rena
evangelisk-lutherska laran oafbrutet
forkunnats pa vart dyra modersmal
For narvarande omhandertages kyr
kans olika angelagenheter af den niti
ske och populare pastor Carl Rem
strom. bet kyrkliga arbetet omfattaI
icke blot Observation-Disclosures behof
Da denna under sommaren dr. spridd
uthyres kyrkan till Ell fransk prote
stantisk flock, och da beger sig var
svenske predikant till Calais, Bouloe,
ne och Dunkerque vid Frankrikes nor
"a kust, for att der verka ibland dc
skandinaYiske si0m&n, som da flitigt
bes0ka dessa hamnar. | Calais finnes
en- liten svensk kyrka, i Dunkerque
hallas gudstjensterna i EFT lasrum
medan de j Boulogne f0rrattas ombord
pa de olika fartygen. Sa nog har pa
storm har fullt upp att CORA under a
rets tolf manader.
Men latom oSs a%terVanda till Sophia