Svenska monitoren., 1906-08-10

Skullc yerka retroaktlvt I'LL astaukoHhian
de af monument At afsomnade r%ersoner,
| som annu int fatt nsgot, men dock Tor
| staff ge slit mann nog barkraft att ma al
| ven vara 0ron models EFT mer eller mindre
infernaliskt gnisslande q Clos S. k. griffel-
tafa, exempelyis Herostratos, Erik al
Pommern, jesse Ericsson, IL. Herr X.
Tyrann, Ingjald lllrada m. fl.
/ vart f6rvekligade, djurskyddsvanliga
och pjaskigt humana tidehvarf gissar jag
nastan att hair Times en- och AMMAN maker
och Observation-Disclosures, som will neka
besagde Ingjald sin tolfskilling, enar han
mahanda sasom revisor ! sin sockens
brandstodsbolag insupit den fordomsfulla
6fvertygelsen att mordbrand dr. nagot,so m
icke sarskildt Dor premieras.
Ma vi dock mera f0rdomsfritt betanka,
huru ofantligt kraftigt vannen Ingjald
''flamjade unionstanken", pa sin It'd, WIS.,
serligen pa EFT nagot drastiskt satt och
int alldeles | enlighet med nutidens hui
mana Notwithstanding men dock en- union,
SON slutade sina valdsbragder med sma-
kungamorden, och int alltjemt lat Diet
ena folket fortrycka Diet andra, eE union,
som pa Diet hela taget stod sig battre an
den ianska Margaretas i Kalmar.
Bada voro kraftiga, fran synta och for
domsfria, magtiga andar. Mot badas re-
aliserande af 'unionstanken' kunna smar-
re etiska och rattsliga i~nvandningar goras.
Men bada sta for efterverlden sasom hug
stora framjare af den visa och fralsande
tanken att sma folk bora sluta sig tillsam-
mans till inre fasthet och yttre warn.
ON jag ocksa af rent kronoloSiska skal
kunde velat att vannen Ingjald fatt slit
monument f0rst, sd will jag inte braka ON
smasaker meG Odhner, Boethius och Bj0rn-
~stjerne B~j0rnson, som ALA anse att Mar
garcia ska stenas i framsta rummet.
Och ser jag pa de f6retradesvis frihets-
alskande svenskarne eller dalkarlarna, So
nog katten tror jag mer pa Daniel Person
i Tallberg, som skrifvit under uppropet
ON Margareta-monumeptet, an pa de asig-
ter, hvilka i den tidens unionsfraga hystes
af de kortsynta dalkarlar, som hulpo En-
gelbrekt att ruska uti oket och Gustaf
Wasa att CORA slut pa Margaretas stora
och ber6mliga verk.
For 0frigt har jag alltid oeundrat den
stora Observation-Disclosures smile, kraft och
statsqvinnoblick. Tanker jag raft efter,
sd har Diet egentligen aldrig fattats mig
annat i'm svenskhat och dansk b6rd och
en- inbringande pen forretning lige we'd
Kongens Nytorv for att rigtigt alska hem
mes stora mime.
Lat derf0re Margareta ia slit monument
forst! Som Diet val aldrig kan blf fraga
ON att stalla %grannlaten nagon annanstans
an midi j Oresund, gar Diet nog at en- vac
ker slant bara till s~jelfva fotstallningen, sa
Diet ar b;ist att raska pa med skramlingen.
Stande hon sd, den hugstora unions
d~rottningen, med blicken mot Sverige(sitt
skafferi) och mot Norge (sin kladkam-
mare) men med ryggtafan tillitsfullt wand
mot sin danska f0rsvarsarsenal.
bet lader atskilligt af skam och blod
vid Diet stora historiska mime, SON utg0r
hafdens postament for Margaretas impo-
nerande gestalt. Men Diet ska val Odhner
och Boethius och 0resundets svallande
vagor hjelpas at att vista bort tidernas
loppa
Afven sadana historiska auktoriteter,
som Karl Person i Stallerhult och mala-
rinnan Sofie Holten i K0penhamn (ocksa
undertecknare af uppropet) medge nog,
att den CODA Margaretas union, sarskildt
fran svensk synpunkt, lemnade en- och an
nan smasak att onska. Men andras fel
aroden egna vishetens b0rdigaste jordman
och en- innerlig sammansmaltning af tire,
ON an beslagtade, folk gar int i f0rsta
taget.
Ware salunda minnesmarket i framsta
rummet helgadt At drottning Margaretas
historiskt kakografiska storhet! Hon har,
som ingen AMMAN utom Carl XIV Johan,
visat oss huru en- skandinavisk union icke
skall vara beskaffad. Men Carl Johan
har redan sin staty. Raskom pa med
gummans!
Den nyare historieforskningen, som
godtgor sd manga af medarfda f6rdomar
alstrade, orattvisa omd0men, har ock
framstallt Kristian ii sasom en- vida Store
och klokare karl an vi h0llo honom for /
var barndom enligt sjelfvaste Odhner.
Men nagot extra bra unionsmajestat for
Sverige var han nappeligen, fast han, som
Wy-Bromander sa ON Napoleon den store
''nog hade sina poanger''. Afven Kristian
kan CORA ansprak pa att ha askadliggiort
en- skandinavisk sammanslutning, sadan
den icke Dor vara, och jag skall icke vagra
min tolfskilling till EFT at no.
nom heller: Den borde nog sta pa Stock
holms gamla stortorg, der denne energiske
monark os~kadliggjorde sd manga kort-
synta motstandare till den tidens skandi-
navism.
Fogden jesse Ericsson och Didrik Stag
h0k sakna ej heller sin betydelse sasom
folkuppfostrande man medels afskrackan-
de exempel.
Kanske kunna de dock n6ja sig med en-
enkel byst?
Och ska vi nu pa gamledar sitta och
ITALIA modren Sveas ~friare, SO hvad says
ON Peter den store af Ryssland2 Han
hade nog velat ha oss, han med, och Diet
var int hans fel, att han misslyckades.