Svenska monitoren., 1905-11-24
Den allmanna fOlkrakningen yid
SekelSkiftet.

ia en- SammanKOmSt al hungllga
statistiska sallskapet 1 London for ma
gon It'd sedan erinrade sallskapets le-
damot major Craigie ON, att eniallman
folkrakning har egt rum yid slutet af
f0regaende eller b6rjan af %innevaran-
de arhundrade. AT de %siffror, som
dervid hafva konstaterats, SADIE han,
kan man draga mer an en- intressant
slutsats. Sd bevisa de till exempel,
att jordens befolkning har tillvaxt GER
h0rdt under det nittonde a~rhundradet.
Ehuru nagot statistiskt material icke
ar tillgangligt for manga stora riken
och deribland Kina, och ehuru de sta
tistiska uppgifterna fran andra lander.
sasom Ryssland hafva varit ofullstan-
standiga anda intin senaste tiden, ar
dock materialet ~tillrackligt for att
man deraf skall kunna draga ganska
tillf0rlitliga s~lutsatser ON de f0ran-
dringar, som hafva egt rum under de
senaste sjuttio aren.
Under denna tidrymd har befolknin-
gems antal | rundt tai stigit | Europa
fran 216 till 400 millioner. 1 Asien och
Afrika har okningen antagligen varit
nagot lAngsammare, men Amerika n.y.
ser nu tire och en- half gang sa stor
befolkning som 1880. Sammanlagdt
u~ppskattar man nu hela verldens be-
folkning till omkring 1900 millioner
mot SAT millioner for EFT par mansal-
drar sedan.
Hvad Europa angAr har ~folkoknin-
gen hos de olika nationerna icke varit
likformig. Jemfor man, SADIE major
Craigie, de fyra stora rikena Frankri-
Ike, Tyskland och 6sterrike-Ungern med
Storbritanien och Irland, finna vi, att
Tyskland 1 ifragavarande afseende
star framst. Dess tillvaxt sedan 1880
uppgar till icke mindre an SS procent:
dernast kommer England med 70,5; D.
sterrike-Ungern intar treble rummet
med 57,3, och Frankrike kommer langt
bakefter med nagot mindre an 20 pro-
cent.
Men afven i vart eget land, fortfor
~talaren, betyder delta, att atminstone
II menniskor maste finna rum der Diet
forut endast fanns 10, EFT forhallande
hvarom vi paminnas genom kommuni-
kationslederna till f~0rstaderna.
Dessa forandringar hafva holt Tysk-
land till f0rsta rummet | fraga ON be-
eolkningens antal; Storbritanien har
matt upp till Diet tredje rummet 1 stall
let for Diet fjerde, och Frankrike har
blifvit den siste / stallet for den forste
1 klassen.
Vid denna oerh0rda till0kning 1 folk
mangden ar en- omstandighet synnerli-
gen 1 0gonen fallande, och det ar den
radande tendensen hos massorna att
samla sig / stallet for att utbreda sig.
Delta hopande af menniskor | staderna
skulle, sasom major Craigie anmarker,
hafva varit om6jligt, ON icke afstan-
den och transportkostnaderna / sa hog
grad hade f0rminskats genom angan.
de tretton statssamhallena | vestra
och mellersta Europa hafva fyra stader
- London, Paris, Berlin och Wien -
III hvardera Oliver en- million invanare
och hysa tillsammans nara IL, 0 0 900
menniskor. bet finnes 149 stader med
rner an 100, 200 invanare, medan vid
sistlidne arhundrades b0rjan deras an
tai endast a 81, och dessa hafva till
sammans ofver AZ millioner ~invanare,
1 stallet for att de 81 hade 5 millioner.
London ar dock jatten for ALA sta
der | Europa, ty afven med sin aldre
begransning som Ell enhet omsluter
den fyra och en half million menni-
skor. Delta federationssamhalle, ty
EFT sadant ar Diet | verkligheten, skulle
genom en- process som de naturkunni.
ge kalla %knoppning (fission) gifva upp-
hof till EFT antal betydande stader pa
~kontinenten. ~Islington dr. Store an
Antwerpen, och St Pancras an Genua.
Lambeth ar lika stort som Palermo,
och Stepney som Stockholm; och utan-
for granserna skulle, ON Stamina pro-
cess ~fortsattes, West Ham ~knappast
"a rum ! EFT tomt Etrnberg eller Dun
dee 1 Venedig.
/ ALA dessa land. icke Ryssland,
Diet glesast befolhade, u~ndantaget, / de
engelska k~olonierna, pa den american
ska ~kontinenten. ! F6renta Statsrna