Svenska monitoren., 1905-04-28

ha brun haiti och en- med rodt hal
helst en- hiatt | morkare roda schat
teringar. Mast efter denna metod kom
mer den att passa ihop hatten med
0gonens farg. Den som har stora
bruna 0gon ser bast ut med en- stol
brun hiatt. Blaa 0gon ga utmarkt till
sammans med m0rkbla hiatt. Och illus
bruna ogon fordra grabrun eller gul
brun hiatt.
Konung Carlos af Portugal bar fol.
jande storstatliga officiela titel: Exon.
ung af Portugal och Algarverna pa
bagge sidor oceanen, here till Guinea
och 0fver handel och skeppsfart
Etiopien ,Arabien, Persien och Indien.'
Hans ~fullstandiga MANN ar Carlos Fer
dinand Ludwig Maria Viktor Mikael
Rafael Gabriel Gonzauga Xavier Frans
Josef Simon. | titelvag ofvertraffas
han dock af fursten af Monaco, som
bar f0ljande langa titel: "Suveran fur
ste af Monaco, hertig af V~alentinois
marks af Baux, grefve af Carlades
baron af Buis, here till Saint-Remy
here till Matignon, grefve af Thorig
ny, baron af Saint-Lo och af Luthumi
ere, hertig af Meilleraye och af Moy
enne, furste af Chateau-Porcien, gref
We af Ferette, al Belfort, at Thaun
och af Rosemont, baron af Altkirch
here till Isenheim, marks af Guis.
card etc."
I Tyskland CORA kunniga husmod
a atskilliga steg for att utbreda kan
nedomen ON nagonting, som de kalla
kokladan. En- husmoder, hvilken far
omkring och halter foredrag ON den
Stamina, kallar den for husmodrarnas
CODA genius. Denna "goda genius" be
star af en- enkel, hos en- snickare for
fardigad lada, som maste vara sa luft
tat som mojligt. mutt fylles ladan
med daliga varmeledare - paper
sagspan, no o. S. v. - och de ratter
som skola kokas fardiga, installas del
| slutna karl, SON sta TAFT bredvid
hvarandra. Dessforinnan behofs en-
dast en- kort kokning - ALT efter dc
olika ratternas behof - pa en- gaslags
eller pa spiseln. Ladan med de fyll
da kastrullerna tillslutes derpa noga
Ratterna fortsatta att koka, tills dc
arc fardiga. De blifva for ofrigt, da
de endast mycket langsamt lemna sin
varme ifran sig, varma under minst
tolf timmar och beta under sex. Den
tyska forelaserskan ON kokladan, fru
Buck, hvilken i tretton ar anvandt
kok-ladan, pastar att ALA ratter, hvil
ka tillredas pa sa satt, vinna i smak
emedan genom den standiga tillslut
ningen de naturliga narsalterna kun,
ma %bibehallas, hvilket icke eljes al
fallet vid kokning.
ohlllNST I'll III
sandare J-n: Att man kan ia varma
och sunda stallar, ON man blot pla
cerar dem sa att nan kan sa sole1
sa mycket som mojligt in i dem, kan
jag af egen erfarenhet konstatera. Jag
hade namligen mitt haststall sa bella.
get att solen Ell kunde komma in ge,
nom f0nstret. Da jag for EFT par al
sedan inredde EFT annat stall, gjorde
jag EFT stort fonster vettande at so,
der. Nj ma tro jag flick Sc och kama
pa skillnad; i stallet for att ha haft
EFT kallt och fuktigt stall, flick jag nu
EFT varmt och TORT, oaktadt Diet for
0frigt eli var battre ombonadt an Diet
fora. l Diet gamla maste jag stoppa
igen ALA hal for kolden. Men 1 Diet
nya deremot har jag en- ventil open
nastan jamt TAFT under taket. Blot
vid mycket strang k0ld beh0fver den
stangas. Sa smart solen gar upp, ON
Diet ar klart, faller hon pa fonstret
OCu uSI uIOJSI luIS dis ldnSS lOlldL
isen har tinat bort och Diet harligaste
solskensvader ar radande i stallet
och i stallet for vata vaggar och tax
arc de nu sd torra sa Diet ar EFT Xix
tigt MOLE att Sc derpa, i motsats til
hvad man erfar i EFT stall dit Ell soler
far komma in och der fonstret ar be
tackt af centimetertjock is, som sit
ter qvar sa lange termometern ar un
der noll, med deraf orsakadt halfm0r
ker och m0gelbildningar pa vaggal
m. m. SOrgligt nog beaktar man
allmanhet ALT for litet denna SAX.
Hvarf0r arc %qvinnorna vackrare al
manner? ON denna vigtiga fraga hal
en- engelsk lakare anstallt mycke
noggranna undersokningar, Oliver hvil
kas resultat Figaro meddelar f0ljan
de: Den britiske doktorns forskningal
omfatta 1000 %qvinnor, hvilka tillh0ra
de NEST %olikartade raser och folkslas
-