Svenska monitoren., 1905-01-13

den trangbrostade, egoistiske krama-
rem. som haller sina arbetare | strangt
beroende for att de icke skola kunna
forena sig emot honom. Den som pa
dylika vagar mar till valstand lemnar
e~fterverlden EFT sorgligt arr.
Man kan ej donna nog strangt Diver
de rika, som med ringaktning for ALA
pligter blot tanka pa att samla ihop
guild. Dessa manniskor CORA jul ocksa
vanligen Diet omkligaste bruk af sina
pengar. De tillf6rsakra sina s0ner
mojligheten af att lefva EFT onyttigt
dagdrifvarlif eller kopa at sina d0tt-
rar till man mel eller mindre misslyc-
kade subjekt ur nagon fin och ansedd
familj. Sadana manniskor arc sa
mycket farligare som de ofta prala
med lysande handlingar: de uppratta
en- skola eller gifva stora summon till
kyrkliga andamal och ~berakna, ofta
med skal. att deras vandel sedan icke
skall Observers af allmanheten.
Icke fullt sa farliga arc de som blot
| kama materiela warden. Fol dem ar
! guldet ALT. Diet som Ell kan omsattas
/ guild intresserar dem ej. De begripa
icke att en- skald kan vara nyttigare for
| slit fadernesland an en- s~pikfabrikant.
De inse Ell att handelns blomstring ic-
Ike f0rmar uppvaga bristen pa ideela
warden, foga bidrager till l0sningen
af de maktiga sociala problem. ON
sysselsatta hela den bildade verlden.
| Den naive materialisten ar fruktans-
vardt kortsynt.
bet finnes manniskor, for hvilka
handel och f0rvarf arc vigtigare an
lif och ara, oandligt vigtigare an ide-
ella ~strafvanden, hvilka jul dock arc
de enda, son skapa EFT folks storhet.
Med naiv tillforsigt tro de att den i
| EFT stycke bomullstyg inholjda freds-
angeln entraget bedt manniskorna att
egna ALA sina krafter at margarine
reclining, sa att de kunna lemna varan
en- fjardedel billigare pr fat an kon-
kurrenterna. Dessa manniskor arc
otillgangliga for adlare motiv. De
kama icke de pulsslag, hvilka verlden
har att tacka for statesman, patrioter,
harf0rare och skalder och genom hvil-
ka en- nation blir annat an blot stat
fage pa jordskorpan.
De manniskor, SON ber0mma sig af
ott bo oft bDnt Lo~poore;o1+ ;Jool 10
tanka icke att EFT dylikt ideal mar ALT
kommer omkring har EFT ganska litet
varde och att lifvet icke gestaltade
sig fattigare i nagon af medeItidens
| r0fvarestater an de manniskors till
varo, for hvilka handel och forvarf
arc ALT och for hvilka betydelsen af
sadana ord som ara, mod, tapperhet,
trohet och sjalfuppoffring forlorat all
betydelse. Mindre an nagonsin kan i
vara dagar EFT folk lefva anenast af
brod. Sparsamhet och fit arc nod
vandiga ting, men de AFRO icke ais
maktiga. ~Strafvandet for EFT lands
och EFT folks val maste hvila. pa pelare
at adelt material; kramarintresset ar
Ell tillrackligt som grundval.
De man, hvilka var folkkaraktar har
att tacka for den basta delen af sin
pragel, hafva alltid med hansynsl0s
%oppenhet ~bekampat sin lids svaghe-
ter. De stora skalderna och skriftstal-
larna ha gjort mycSct for oss. Ma
stan annu mera ha de stora valtalarna
| gjort, da deras manande ord ON frihet
och enighet funnit starkt aterljud.
Allra NEST de man, hvilkas handlingar
talat till oss eller hvilkas ord erhollo
sarskild betydelse derigenom att de
uttalats af handlingens man. Eft folk
kan eli blifva stort utan att ega hand
lingskraft och kunna hemta minnena
af sin ~f0rgangna It'd ur friska, klara
kallor.