Svenska monitoren., 1905-02-10
EN- HIsToRIsk PARALLEL.
17se-1eo4.

1789-1904.
! Efter Diet stora semstvo-m0tet / Pc
tersburg framh0lls / t~idningarne den
slaende likheten mellan tillstandet /
Ryssland nu och tillstandet i Frank
! rike fore den stora revolutionen.
Sarskildt efter furst Mirskis upptra-
dande under de senaste manaderna
och hans nu tagna steg att begara as
sked, da hans reformprogram dels icke
langre tillfredsstaller de %frisinnade,
dels notes af EFT valdsamt motstand
fran den reaktionara byrakratfalan-
gen, finnes Diet anledning att ytter-
ligare i detail utfora denna parallel.
Nastan omedelbart efter Ludwig
XVI:s up~pstigande pa tronen framlade
den ~valmenande, liberalt anlagde mi
nistern Turgot for honom EFT ganska
omfattande reformforslag, hvilket | Diet
vasentliga 0fverensstamde med de fri
sinnades onskningar sasom dessa for
mulerats af en- del u~pplysta adelsman.
Ludwig den XVI var ~valmenande och
vile slit folks basta; men under in
flytande af hofkamarillan gaf han efter
nagon tvekan till svar en- kart forkla-
ring att envaldskungadomets grund-
valar icke finge ems sattas i fraga;
Turgot maste afga SAINT eftertraddes
af en- visserligen sparsam. men kon-
servativ minister. En- eftergift | It'd
for den da annu helt mattfulla reform
rorelsen hade kanske inhiberat revolu-
%tionen, / hvarje fall mildrat den h0gst
vasentligt.
Da den skicklige finansmannen Nee
ker, som aren 1776-S1 forgafves sokte
bringa reda / Frankrikes finanser, ar
1889 alter toys till nader och af kungen
flick / uppdrag att ~besvarja den utbry-
tande r%evolutionen genom att prokla-
mera de Turgotska reformerna sasom
en- kunglig ~nadegafva till ~nationen,
gen vile nu icke veta af nagra made
gafvor, och dess fordringar gingo vida
langre - en- constitution, som
vasentligt inskrankte kungamakten
och som brot byrakratien, var nu de-
ras minimi-fordran. Eft total dyrbara
ar, som kunde anvandts till stormaf-
vandande reformer, hade man latit
fortuna utan att CORA nagot.
Parallelen ar nastan forfarande klar.
Da Ear Nikolaus ii for ito ar sedan
besteg tronen, u~ppvaktades han af en-
deputation utaf ansedda, mattfulla och
framstaende medborgare,> adelsmar-
skalkar och Observation-Disclosures, hvil-
ka odmjukt anhollo ON nagra blyg-
Stamina neutrality-suspicious., de allra
NEST ou~ndgangliga. Svaret blef EFT
karft uttalande att deras reformf0r-
Stag wore 'tomma i~llusioner", som de
forbjodos att vidare befatta sig med,
SAINT inf0randet af systemet Plehve.
Den store finansmannen Necker har
sin slaende efterfoljare i White, hvars
stora ~finansiela atgarder icke kunnat
hejda utan snarare indirekt p~askyndat
Rysslands ilmarsch till den stora bank
ruttens brant.
Mirski-Turgot och Witte-Necker haf-
va nu sokt besvarja den annalkande
stormen genom att proklamera sasom
en- kejserlig ~nadegafva at nationen de
reformer, hvilka for ito ar sedan ma
banda skulle kunnat hanna omstort-
1 pin0o rhntnt Mnn M ar dot 4 X n
EN- t.; nationen nojer sig eli langre
med dessa halfmessyrer, utan fordrar
en- liberal konstitution.
Mellan 1776 och 1889 hade en- del af
encyklopedisternas maktiga upplys-
ningsarbete infallet; mellan 1894 och
1904 ligger dels den oerhordt intensive
hemliga upplysnings- och agitations-
propagandan, dels en- Tolstois starka-
Ste kamp mot Diet ~herskande systemet.
Liksom Ludwig XVI maste inkalla
en- adelsf0rsamling, men hemskiokade
denna, da den icke visade sig nog
eftergifven och frikostig, hvarpa riks-
s%tanderna slutligen maste sammankal-
las, Sd HOuSdueS LdGeu
semstvo-kongressen, men hindrade den
att upptrada offentligt och afspisade
dess f0rslag. De ryska r~iksstanderna
arc val icke langt borta; nasta stora
semstvo-mote kanske drager in / slit
"bollhus".
Slutligen kan man bl. a. erinra ON
att den gamla regimen | Frankrike
forlorade sin prestige hos ~nationen
genom Diet olyckliga sjuariga kriget,
iksom den ryska regimen nu stupar
pa Diet ~olyckliga 0stasiatiska kriget.
bet sjuariga krigets v%erkningar kom-
mo langsammare men sd hade man
ju icke heller pa den tiden hvarken
anga eller elektricitet eller tidnings-
press.