Svenska monitoren., 1905-07-14

har en- 'akare kunnat stafvaO Sa sma'
ningom blef den emellertid ALT mera
forsigkommen, sa att den till sist kun.
de rulla for sig sjalf, hvilket ju blef
betydligt billigare.
Denna %anordning med en- jord, som
lag stilla, och IN sol, SON gick om.
kring, maste naturligtvis ! hog grad
tilltala hvarje van af lugn och stabili-
tet. bet vackte derfor Diet lifligaste
ogillande, da en- italiensk professor i
EFT ~obeyakadt ogonblick vande upp och
lnagra AIRS fangelse for besvaret, men
lhvad bryr sig en- professor ON sadant?
Han marker Diet kanske int ems ! sin
ldistraktion. M star alltsa solen stilla
och den arma jorden snurrar omkring,
lhvilket forklarar att manniskorna arc
lyra / hufvudet.
Mar naturen skall CORA nagot rik-
ltigt vackert, ger hon Diet gerna former
af EFT klot. (Eller iva halfklot - ha!)
F0ljaktligen ar solen klotformig och
lskulle mycket val kunna anvandas som
jtennisboll eller att sla kaglor med, ON
den bara wore lite latthandterligare.
lDe gamle gudarne lekte nog med den
Iibland, men de hade storre handler an
vi, och Diet skulle behOfvaS EFT par raft
~ansenliga.
Solen ar namligen for Diet forsta
lmycket stor. Den lar enligt trovardiga
,~landtmatares uppgifter halla flera me
ter ! omkrets. Hur den kan ia rum
pa Diet tamligen lila himlahvalfvet, ar
EFT ol0sligt problem. | en- af de Wise
ledande s. k. larobockerna, som man
satter i handerna pa ungdomen, Taste
jag en- gang att man skulle kunna ia
hela jorden och satta den mutt soien.
Men det tror jag da int, f0rran jag
far Sc Diet. bet ar int sd latt att
flytta jorden.
For Diet andra ar solen mycket tung.
Om den ramlade ner och lasaren finge
den i hufvudet, skulle Diet CORA ganska
ondt. Man skulle latt kunna vaga So
len, ON man hade en- tillrackligt stor
vag, men Diet har man int. Och hvad
'skulle man for resten ha den till? Den
idugde int ems pa EFT apotek. Eft an
nat satt ar att vaga en- mindre kula,
t. ex. en- Edamerost och multiplicera
dess vigt med nagot oliver sex billio-
ner. bet blir kanske int exakt pa
kilot, men Diet gor ju ingenting.
Vidare ar solen sardeles warm. ON
man sticker dit EFT finger, sd kan man
branna sig. Som Diet emellertid skulle
ia emellan 176 och 430 ar, imam man
nadde dit med handen, gjorde Diet just
ingenting, da man a~ntagligen wore dod
och begrafven och uppstalld i brons
pa EFT tory for lange sen, mar Diet andt-
ligen skulle borja svida. Kanske att
lingarne kande Diet, men de hade nog
haft f0rstand att CORA sig urarfva.
Som man haraf kan f0rsta, ar solen
mycket langt borta. Att tidigt pa NOR
gonen ga bort till horisonten och for
s0ka ia den med en- batshake wore lika
barnsligt som att klattra upp pa taket
och fors0ka titta in i nasta vecka. ON
Diet fumes jarnvag till solen och cit
snalltag med en- hastighet af 120 KIN.
i timmen alginge kl. 6,37 f. m. den Is
JUL 1905, sa skulle du aldrig komma
fran. Ty du hade int penningar till
biljetten.
Ibland handler Diet att solen f0rsvin-
ner midi pa ljusa dagen. Sadant kali
las solf0rm0rkelse, men ar ganska latt
hjalpt. ON man namligen blundar
med Diet ena ogat och med Diet andra
tittar pa solsn genom EFT sotadt glas,
sa atertar den ganska smart sin CLANS.
Ehuru som f0rut sagts solen i verk-
ligheten star stilla sa gar den i Diet
dagliga lifvet upp och ner liksom de
tusen man, hvilka den bekante hertz
gen af York forde upp pa bergets topp.
l"Och mar de var opp, sa var de opp,
Och mar de var ner, sa var de ner.
Och mar de var halfva vagen opp,
var de de hvarken opp eller ner."
Att solen gar upp, tros af den aldre
landtmannen bero pa att tuppen gal.
Och en- gammal ro~tmanadsnotis vet att
beratta ON en- tupp i narheten af Ska
ra, som gol sa kraftigt att han narrade
solen att ga upp en- halftimme tidigare
an den skulle.
Solen ar nagot ojamn i sina vanor:
ibland gar den upp midi i natten,
ibland int f0rran langt fran pa for
middagen. Pa warren stiger den h0gre
med hvarje dag, tills den kommit sa
h0gt den kan. Da b0rjar den klattra
ned iSen. och da blir lag ledSen. Men