Svenska monitoren., 1905-02-17

NDeaaO hohtChtl ~ Ill luuuclTltU
och f0rm0genheten. De stora industri-
etablissemangen tranga mer och mer
undan de sma; de rika bill ALT rikare,
medan antalet rika stadigt aftager. de
fattiga bli ALT ~fattigare och talrikare.
bet logiska och enda mojliga slutre-
sultatet af en- dylik u%tveckling maste
bi att EFT lands hela prohibition och
kapital k~oncentreras 1 en- enda hand:
statens. Hur m~otbjudande Diet for
mangen an ma synas, skulle saledes
Diet nuvarande samhallet med n0dvan-
dighet tendera till kollektivism.
Ar delta pastaende riktigt? Man
har dervid forst och framst anmarkt
att, afven ON man skulle medgifva
att industrien for narvarande vore sd
koncentrerad, som socialisterna pasta,
och tenderade att bli Diet mer och
mer, f0religger dock mellan Diet nutida
produktionssattet och Diet kollektivi-
stiska en- atskillnad icke blot till gra-
den, utan till arten, och Diet en- atskill-
mad sd dup att man l Diet senare pro-
duktionssattet icke kan Sc en- naturlig
utvecklingsprodukt ur Diet fora. Den
nuyarande industriela organisationen
hvilar pa den p%rincipen att egarna af
EFT foretag eller en- grupp sadana ha
EFT direkt och betydande intresse / att
deras industri gar framat; de stalla
derf0r / spetsen for densamma en-
man, som de utse pa grund af hans
administrative och tekniska f0rmaga.
Ofta s0ka de ocksa CORA honom di
rekt intresserad / affarens framgang.
och han ar ansvarig infor dem. Under
en- kollektivistisk regim alter ledes
hvarje foretag af p%ersoner, som icke
ha nagon vinst att vanta af dess lyck-
liga utveckling, och ansvaret inf0r
samhallet skulle | verkligheten kom-
ma att betyda ytterst litet. Hartill
kommer att vid val af direktorer och
tjansteman ofta nog, sasom fallet ar
redan nu / afseende pa manga stats
funktionarer, de bestammande hansy-
men icke blefve deras fackmannaegen-
skaper. Ar Diet icke tydligt att, da
olikheterna mellan de bada produk-
tionsatten arc sa djupgaende, man af
de resultat, som erhallits af industri-
koncentrationen under den kapitalist.-
ska regimen, icke kan draga nagra
slutsatser rorande dess folder under
en- k~ollektivistisk regim? Och kan
man vidhalla att Diet kollektiyistiska
produktionssattet dr. en- logisk slutpro-
dukt af den moderna storproduktio-
men, da den senare hvilar pa principer,
rakt motsatta de kollektivistiska?
Saledes skulle socialisternas reson-
nemang | delta hanseende vara langt
ifran oangripligt, afven ON man ginge
med pa att industri- och kapitalkon-
centrationen matt sa langt som de pa
sta och oupphorligt fortginge. Men
arc dessa premisser saliva riktiga?
Forlora den lila industrien och den
lila egendomen | sa hog grad terrang
som man sager? Forsvinna de medel-
stora f0rm0genheterna? Bill arbetarna
verkligen ALT fattigare, medan EFT litet
antal "magnater" absorbera all form6-
genhet? Dessa forutsagelser, som for
omkring EFT Arhundrade sedan formu- /,
lerades af Sismondi och derpa uppto-
COS af Karl Marx, synas | verkligheten
annu icke vara nara att ga / fullbor-
dan. Manga ha ocksa vid uppmark-
SAINT aktgifvande pa foreteelserna fun
nit sig ha anledning att bestrida for
handenvaron af dessa oemotstandliga
Observation-Disclosures: framst man
ga acknowledgements vetenskaps-
man, till slut afven socialister, t. ex.
den ryktbare Bernstein. DENIES ODE
vekliga och klarsynta kritik har ada
galagt att ~ingenting | Tysklands eko-
nomiska utveckling rattfardigar hans
forne larares t~eorier, hvilka icke he'll
Ter erhalla battre st0d / Frankrike ell
Ter England. ON saledes ~erfarenheten
| Diet gamla Europas tire NEST franz
skridna lander motsager socialisternas
pastaenden, finna de da st0d hos yerl-
dens st0rsta industrination, F0renta
Staterna? En- broschur af den bekan-
tie am~erikanske statistikern Edward
Atkinson s0ker med stod af upplys-
ningarna fran den senaste f~olkraknin-
gen visa, hur dermed f0rhaller sig.
F0rst och framst visar denna stati-
silk att den pastadda tendensen till
concentration icke f6refinnes inom
jordbruket. Forenta Staterna ar och
f0rblifver de sma egendomarnas land.
Visserligen ar jordegendomarnas vt
vidd | allmanhet ganska betydlig; men
| fold af jordens ringa varde / delta
nya land och odlingens extensive art
r~epresenterar en- egendom icke nagot
stort kapital och ger icke heller ma
gon Store inkomst. En- jordbruksfa-
stighets varde uppskattas 1 genomsnitt
till $4,000 franc, deri afven in%ventarier
inberaknade. AT f0refintliga sex mil
lioner jordbruk ge fen sjattedelar en-
misunderstanding (saledes icke netto-
inkomst) ma mindre an 1000 dollar.