Svenska monitoren., 1905-09-08

slit s0kande efter f0da losrifyit fran
de hogre upp belagna delarne.
Hvarken DIR Kane eller samtida We
t~enskapsman omnamna vidare denna
SAX, och troligen har tanken pa att
fiskar kunde finnas infrusna / isen pa
en- bergstopp forefallit dem sd orimlig
att de ansett hela histcrien som blot
en- eskima-fahci. Men ON ocksa den
anf0rda berattelsen var blot en- dikt,
finna vi bortom polcirkeln manga un-
derliga och skenbart ~onaturliga for
hallanden vara radande. Lat oss t. ex.
betanka foglarnes, h~valrossens och an
dra hafsdjurs vandringar. Vid vim
terms annalkande lemna dessa ishaf-
vets kustlinie, som de upps0kt for att
der lagga sina agg och foda sina
ungar, SAINT begifva sig norrut och
I~forsvinna for att forst nastf0ljande var
! alter visa sig. Emedan delta intraffar
utefter hela kustlinien, maste foglarne
flyga mot en- gemensam medelpunkt
och sammantraffa vid pollen, och eme-
dan de lefva uteslutande af fisk och
fiskolja maste de begifva sig till en-
"betesmark", der de under hela den
nordiska vintern finna 0ppet vatten.
vi veta att Beringshafvet och Nora
ishafvet tillfrysa ON vintern, och af
e~rfarenheten och Button lara vi att
fiskarne vid hoga breddgrader vid
vinterns inbrott upps0ka djupt vatten.
Vid f0rs0ket att forklara hvarf0r dessa
foglar flyga norrut n0dgas vi derfor
atervanda till antagandet ON EFT OPP
pet polarhafs tillvaro.
De namda foglarne arc till antalet
~orakneliga myriader och flyga ALA,
sasom jag forut namnt. mat fran en-
omkrets sammanfallande med shat
vets kustlinie, och da instinkten leder
deras fard, m8ste vi tro att de vid ma
let finna de tire saker, som arc af no.
den for deras ~tillvaro, namligen skydd,
f0da och vatten och ALA dessa tire
faktorer lata tanka sig i samband med
EFT af en- ismur kringgardadt polarhaf.
Men for att mojliggora en- sadan
sakernas ordning maste EFT ofantligt
varmeforrad atga for att | dessa trak-
ter, der temperaturen vexlar mellan
IS och rs grader under noll, halla haf-
vet isfritt, ocL helt naturligt ,framstar
dervid Diet sp0rsmalet: hvad ar Diet
som framalstrar denna varme eller
hvarifran kommer den?
Latom oss antaga att jordens at
traktionskraft ar forlagd till dess me
delpunkt och icke till dess yta SAINT
att den existerar i form af en- ofantlig,
ih8lig metallisk karna, som afsmalnar
mot polerna och utvidgas under eqva-
torn; att den stracker sig fran norr
till s0der genom hela jordklotet SAINT
att Nora och Sodra ishafven genom
denna karna sta / f0rbindelse med
hvarandra och blanda sina ~vatten, me-
dan mellanrummen mellan yttervag-
gen af denna karna och jordskorpan
upptagas af ofantIiga gasmangder,
som under hogt tryck f~orbrannas.
Under sadana forhallanden skulle
~vattnet vid bada polerna hafya under
slit lopp genom hafvet i jordens inre
blifvit mer eller mindre upphettadt,
och sd fort Diet varma vattnet 4 polar
hafven nadde jordens yta och komme
| beroring med den kalla luften skulle
Diet bilda moln af anga, som vid slit
uppstigande komme / beroring med
annu kallare luft, kondenserades till
~flytande form och slutligen frose till
is SAINT bildade den runda ismur, som
doljer Diet 0ppna polarhafvet. Diver
denna ismur flyga f~oglarne, och genom
talrika djupa halor, som naturligtvis
maste finnas, simma fiskarne under
densamma, men pa annat satt kunde
ingenstades nagon komma hvarken in
eller ut, emedan muren a ALA sidor
maste sakna 0ppning. Den ofvan an
tydda kondenseringen maste medfora
en- hkformig och oafbruten tillstr0m-
ming af kali luft utifran, och ALA i
luften s~vafvande foremal, som rakade
komma in i denna luftstrom, skulle
al den f0ras 0fver ismuren och for
alltid forblifva instangda / den af is
muren omgifna polarbassangen. Och
just delta var Diet, som, enligt mitt
pastaende, for stu ar sedan handle med
Andrees ballong.
vi ha anf0rt hr Coles uppsats. icke
som skulle vi satta den ringaste
tro till hans hypotes och pa denna
grundade slutsatser. utan blot for att
lata vara lasare kama den amerikan.
ske tidningsmannens lifliga fantasi -
som tyvarr ofta nog ar rapportorernas
enda kun~skapskalla - SAINT visa dem
att afven har i landet Andrees mime
fortlefyer atminstone efter stu ars for
lopp. | vart gamla fosterland skall
Andrees mann utan tvifvel | all franz
It'd raknas bland de 'od0dliga, afven
ON mangen beklagar Diet ofverdad,
som forledde honom till att vid sin
bro oI nSctan f.;,;Ili-@ 1z4 -