Svenska monitoren., 1905-06-02
eLekTRlskr FRAN BERLIN.

Il AlNCu uioll ott feho ~
man tryggt saga att Berlin intager en-
lledande stallning inom den elektriska
lindustrien namnen Siemens und
Halske och Allgemeine Elektrizitats-
gesellschaft arc jul / hvar mans nun
u och hvad har betraktas som nytt
och uppseendeyackande har kraf pa
uppmarksamhet ofver hela verlden.
wi hafva nyligen har i Berlin haft
ltillfalle beundra en- elektrisk INSTALL
ming, anordnad af Elektrotekniska for
leningen med anledning af dess 25-ars-
iubileum och hafva dervid fatt tillfalle
Sc rafinerade prof pa elektroteknikens
~senaste under. Bland dessa under
verk kunna vi har blot mamma nagra
"a. Pa telegrafiens omrade anteckna
wi. enligt de ~publicerade redogoreiser-
ma. att problemet att te~legrafera bilder
och h~andskrifter | trogna kopior pa
llanga afstand nu fullstandigt losts ge-
nom ~"Cerebotanis bildtelegraf.' Delta
ltillgar sa att vid tecknandet eller ned
~skrifvandet EFT hafstangsystem anvan
des. hvilket paverkar den elektriska
strommen, som i sin tur pa mottag-
lningsstationen ger upphof till Stamina
rorelser hos EFT fullstandigt likartadt
lhafstangssystem. Den a delta fasta
~pennan frambringar derf0r Stamina Ii
nier som a~fsandaren.S y
Pa ungefar samma satt arbetar TIE
~lautograph Gruhn', men pa mottag-
ningsapparaten har arc anbragta iva
Isma speglar, som reflektera en- pa dem
lkastad ljusstrale pa EFT for ~ljusintryck
kansligt paper, Donna strale beskrif-
yer. da spegeln noga atergifver hat
| stAngens rorelser vid Acknowledgements
~raten, precis ANNA r6relser som
skrifpennan, sa att Diet inom ito sekun-
der framkallade p~apperet noga repro
%ducerar originates s~kriftecken,
Bland Siemens' och Halskes INSTALL
ningsforemal intresserar i forsta rum
met ''snabbtelegrafenp, models hvilken
man med utomordentlig skarpa kan
i telegrafera icke mindre an 1000 tee
ken i minuten. Betanker man att
/ Morsetelegrafen kunnat telegrafera en-
: dast 500 ord och typtrycktelegrafer
blot 1000 ord i timmen, da inser maj
| det kolossala f0retrade som den nya
lsnabbtelegrafen har. ia
bet sista framsteget / belysningstek
niken. baglampan med qvicksilfveran
I ga. utstalles har af A. E. G. Eft fe
Il hos denna Tampa har varit att del
r maste ha en- kolossal langd. Delta fe
r ar afhjalpt pa de utstallda modellerna
{ och en- af lamporna utg0r ljuskalla TO
| en- reflektor; gasroret, i hvilket ha
den glodande qvicksilfverangan befin
liner sig. ar sammanbojdt i sd tata Wind
lingar att en- stark ljuskoncentratiol
|. kommer till stand. bet fornamst
n framsteget i dessa lampors framstal
a ming ar emellertid att kupan icke be
star af vanligt glas.s utan af qvart'
n lglas, alltsa af small bergkristall. De
c. ia har, i motsats till glaset, den eyer
d skapen att genomslappa Diet ultrayi'
~letta, Diet will saga de kemiskt yeri
lie Stamina stralarne, och Diet torde me
denna f0rbattring 0ppna sig EFT ny
"a stort anvandningsomrade for denn
n. Tampa, i synnerhet vid fotografera'
N Diet.
i'll Afven ''osmiumlampan" trader o.
as n%yforbattrad till notes pa utstallni
D. gen. bet knyter sig till EFT liflii
"a sportintresse till glodlampornas ia
lingsstrider. Osmiumlampan mot Ia
on tallampan - hvilken skall utga sc
de rande ur striden? Osmiumlampan VI
lip / f6rbattrad form utstalld, medan Tia
tallampan f6rst senare p~resentera
sa' for verlden. Den senare forestalld
IRA med mycken eclat for elektroteknis'
IA f~0reningen pa dess f6rsta Januarisa'
till mantrade af Siemens och Halske, o
en- Auerbolaget (Tyska G~asgl0dijus A.
skyndade sig alta dagar senare att