Svenska monitoren., 1905-09-01

los, form. Bal, angles. Bae - iaga)
otvifvelaktligen fran Norden, lika val
som Istar (Astarte). Men med sol
dyrkare sammanhanger b~erakningen
af solaret pa Diet fntimaste.
Egypten star ~soldyrkan | samband
med l%abyrinterna. Labyrinten vid
M0rissjon liknar den ~kretensiska, och
badadera likna aterigen de nordiska
pa Gotland, Fyen O.. s. ". Enligt He
rodotos liknade afven heligdomen pa
Sails Diet kretsformiga soltemplet pa
Delos, hvars mysterier lara bragts dit
af de ariska Danaerna, hvilkas pre-
sterskap annu | historisK It'd lara staff
| f~orbindelse med hyperboreerna. bet
aldsta kretsformiga soltemplet, som
kan dateras, tillh0r afven Norden,
namligen Diet ryktbara ~Stonehenge vid
Amesbury. Enligt en- vetenskaplig
understanding ar 1901 har Diet bevi-
sats att Diet afven anvandes sasom
solur och tidmatare, och af solbanans
afvikning har man kunnat berakna att
Diet uppforts ar 1880 fore Kr.
Soldyrkan pa Delos harstammar sa-
lunda fran Norden. vidare berattar
Diodoros att egypterna hade sin stjarn-
lkunskap fran solpresterna (Heliader-
MAJ pa Rhodos: men grekerna medgif-
va att de erhallit sina astronomiska
kunskaper af en- hyperbore eller skyt
Abaris. ALT delta och mera gor Diet
sannolikt att berakningen enligt solar
harleder sig fran Norden.
Hekataios berattas ON hyperboreer-
mas D, att Apollo hvarje 19:de ar kom
dit. NJ falla emellertid efter 10 ar
manfaserna aterigen pa Stamina dag
i solaret. Men den nordiska sagnen
sager att Oden hvarje 19:de ar slap.
per sina hastar ut pa bette. Oden ar
salunda harvidlag solen, och sa vida
Ell Diet 19-ariga man-solkretsloppet va
rit kandt i Norden, skulle denna sd
gen aldrig kunnat uppsta. | Norden
ar ock motsatsen mellan arstiderna
mycket skarpare an ! soderns varmare
lander, och Diet ar intet under att man
med stor glade firade vintersolstan-
Diet med julens h0gtid. Men pa
lCypern kallades manaden fran % De
cember till 90 Januari for Julos, hvil-
ket aterigen visar Diet nordiska ur-
lsprunget; och att julfesten Trades af
ALA arier afven / lander, der langtan
efter solen Ell kunde patranga sig sd
lstarkt, talar aterigen som bevis for in
Idogermanernas nordiska harkomst.
Skillnaden mellan dag och matt var
naturligtvis manniskans f0rsta tiderak-
ming. Senare lag Diet nara att AMANDA
manen med dess vexlande faser sa-
som tidematare. "Manaden' uppstod
salunda med 29R dag och derefter
manaret, vid hvars slut man var un.
gefaf ! Stamina arstfr. A andra sidan
~foranledde manens fyra andringar in,
ON manaden till indelning af veckor.
Manga ha ansett veckan vara en-
sarskild semitisk u%ppfinning. Men en-
semitisk b~eteckning for densamma
har ej intrangt i nagot ariskt sprak
Och semiterna ha Ell Diet planetariska
~betecknandet af veckodagarne. FL
heller grekerna med sina dekader eller
romarne med sina calender m. m. kun
ma ha uppfunnit den planetariska vec-
kan. Som veckodagarnes MANN Ell
heller folja den gammalassyriska foil,
den af de stu planetgudarna (mane,
sol, Jupiter, Venus, Saturn, Merkur,
Mars) kan man Ell s0ka u~rsprunget
Mesopotamien. / Norden deremot har
man den planetariska foljden, sasom
England: Sol, name, mars (Ziu), Mer.
kur (Oden), Jupiter (Thor), Venos
(Freya), Saturn (Surti).
Men under Diet att semiter och val
ALA medelhafsfolken fastholIo vid
manaret, gingo nordeuropeer och SUI
merer Oliver till solaret med dess kor-
Irekturer genom ~skottdagar. Namligen
IL konventionela manader med A skott-
dagar 364 dagar eller So veckor.
Men afven erkannandet af att aret
licke har 1854 utan 365 dagar finner
man hos nordborna / deras skott-vecka
pa z dagar hvarje Tide ar.