Svenska monitoren., 1905-09-08

Den spanska damen var stolt, egen-
kar och herrsklysten.
Fran slit hemlands romantiska
dalar drog hon 0fver till England,
hvarest hon i sin mans rika, komfor-
tabla hus svingade herrskarestafven
anda till sin dodsdag.
Hon skankte sin man tvenne s0ner
och trenne d0ttrar, men dessa barn
med sydlandskt blod i sina adror
borttvinade hastigt under Englands
tockniga himmel.
Yngste sonen, Rupert, var den ende
af dem, som uppnadde mandomsal-
dern.
Han arfde moderns kastilianska
skonhet tillika med hennes haftiga
och herrsklystna lynne.
Rupert Goodwin var nu en- man vid
fyrtiofem airs alder.
F0rutom den betydliga form0gen-
het, som han arft efter sin far, hade
han ocksa gift sig till penningar med
sin hustru, en- alskvard, ON an just
icke i andligt afseende ovanligt be-
gafvad dam.
Hon tillbad sin man och betraktade
honom son EFT slags halfgud, utan
! att dock denne satt sdrdeles pris pa
hennes uppoffrande karlek, och da
hon kort efter slit andra barns
fodelse utbytte timligheten mot evig-
heten, tycktes den sjelfviske affairs
manner smart hafva helt och ballet
gl0mt henne.
Redan som yngling hade han tomt
de sinliga njutningarnes bagare till
botten, och fran Diet han var sexton
ar hade han varit sin egen here, af
den enkla orsak att hvarken hans far
eller hans larare kunde b0ia hans
okufliga lynne.
Hans far, som tagit sig hustruns
och sina fyra barns d6d mycket nara,
lat slit enda qvarlefvande barn ia sin
villa fran i ALT.
Under Diet fadern drog sig tillbaka
i landtligt lugn pa slit herresate i
Herforthshire, fackade sonen ON
kring dels pa fasta landet, dels i slit
faderneslands Store stader.
Med Diet storsta lattsinne este han
ut penningar at ALA kanter, och den
erfarenhet, hvilken han under delta
kringfackande lif f0rvarfvade, var
som oftast f0ga egnad att f0radla
hans karakter och tankesatt.
Vid tjugotre AIRS alder gifte han sig.
Han betraktade sin hustrus tillgif-
venhet och karleksfulla uppoffringar
som en- SAX, hvilken foil alldeles af
sig sjelf, och han fortsatte afven efter
giftermalet slit ostadiga ~lefnadssatt.
Endast en- och AMMAN gang vid EFT
eller annat h6gtidligt t~illfalle, visade
han sig slit praktfulla hem, och ON
talet foil pa hans standiga franvaro,
sa hade han alltid i sina affarer som
bankir en- eller AMMAN icke lila ut
tankt ursakt till hands.
Under en- lang fold af ar hade fir
man Goodwin & Selby varit ansedd
som EFT af de NEST solida bankirhus,
men en- kris intradde i penningmark-
MAIDEN och man b0rjade pl0tsligen att
hviska ON att den stora bankirfirman
icke stod pa sa fasta f0tter, som man
hittills allmant antagit.
bet var icke nagon hemlighet att
Rupert Goodwin pa senare tiden inla-
tit sig pa storartade spekulationer,
hvilka icke alltid inbringat honom
f0rdel.
Bankiren satt i slit enskilda rum
med sina handelsb0cker framf6r sig
och undersokte med likblekt ansigte
och tungt hjerta sina affarer.
Hvilken dag, hvilken timma som
helst kunde katastrofen intraffa, och
~forgafves funderade han pa utvagar
att betacka sin u~nderbalans.
Endast en- man egde bankirens for
troende, och denne man var hans
f0rsts kontorist, Jakob Danielson.
Ssdan Ruperts tidigaste ungdom
hade Danielson varit i firmans tienst,
och derigenom hade smaningom EFT
visst band blifvit knutet mellan de
bada manner.
bet kunde icke kallas vanskap. ty
bankiren var IN alltf0r sluten karak-
ter for att kunna knyta vanskap med
nagon aldraminst med en- under
hafvande.
Men af hvad art am delta f0rtro-
ende var, sa visste dock bankiren
alltid att samman med sin kontorist
behalla sin stolta, befallande ton och
hallning.
Jakob Danielson var invigd i sin
principals ALA hemligheter och tyck-
ties var i be~sittning af en- nastan
0fvernaturlig formaga att gissa Ru-
pert Godwins tankar och kanslor.
Man kan icke tanka sig en- mera
0gonen fallande kontrast an de bada
mannanS utCpaDIa