davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Svenska monitoren., 1905-02-10
1905 AIRS RIkSMoTE

sammantradde mandagen den 16 Jan.
Bland de fragor, Diet far att behandla
arc EFT par af synnerligen allvarlig
och skickelsediger art.
Den ena ar konsuIatfragan, hvilken
kommer under riksdagens handlagg-
ming, ware sig observation-disclosures leda
till en- losning eller afbrytas. fora
fallet far riksdagen lagforslaget ON
upprattande af sarkonsuler att behand-
la, i senare fallet komma protokollen
Diver den m~isslyckade underhandlin-
gen att framlaggas, och riksdagen har
da att derom uttala slit omd0me SAINT
bestamma sin standpunkt. Kommer
EFT lagforslag att foreligga Dor Diet va
"a svart for ~riksdagen att stalla sig
afvisande till en- ~uppgorelse, som re-
geringen efter grundlig pr0fning an
sett sig bora tillrada. Skulle regerin-
gen icke sta enig ON f0rslaget. hvilket
ocksa angifvits som en- m%0jlighet, sa
har riksdagen att med 0ppna 0gon for
foljderna valja mellan Diet ena Cch Diet
andra. bet handler, att ~riksdagen re-
dan dervid har att bestamma sin stall
ming i Observation-Disclosures. Stranda
f6rhandlingarna, sa krafver laget utan
tvifvel, att riksdagen icke n0ier sig
med att lagga delta beklagliga faktum
till handlingarna, utan i EFT uttalande,
byggt pa omisskannlig arlig villa, in
builder till u%ppgorelse af Diet hela pa
en- for bada parterna antaglig forhand-
lingsgrund. Inga sma ansprak stallas
MI i delta afseende pa riksdagens be-
sinningsfullhet, blick och statsklokhet.
Den andra stora fragan ar rostratts-
fragan. Far man draga lardom af de
meningsyttringar, som under Diet gang
ma aret forekommit i landet, arc sym
patierna och f~0rstaelsen for EFT valsatt
med proportionela val enbart till An
dra kammaren forsvinnande sma
bland valmannen. Och missvisa icke
ALA tecken, sa kommer Andra KAN
maren tillbaka starkare / slit mot
stand mot delta valsatt an den var /
flor. Stallningen kunde nog f~0randras
ON F0rsta kammaren ~beqvamade sig
till att tillampa proportionsvalet afven
pa sin egen sammansattning, hvarvid
Diet dock gifvetvis icke wore nog. att
landstingen valde proportionelt, utan
Svenska monitoren., 1905-02-10

ken jag fcllstandigt delar. Ryssland
genomlefver nu en- anarkiens och revo-
lutionens period. Hvad som nu skc-
ar Ell oroligheter fran ungdomens sida,
utan Diet ger en- bid at Diet tillstand,
hvari samhallet befinner sig. bet nu-
arande t~illstandet ar ytterst farligt
och hotande for hela samhallet och
sarskildt for kejsarens heliga person.
Def ar nu ALA trogna UNDERSTANDS
pligt att med ALA medel forhindra en-
sadan olycka. / dagarna har jag haft
lyckan blifva mottagen af kejsaren,
och jag har sd uppriktigt, som jag
formatt, for honom afgifvit rapport
ON. tillstandet j hela samhallet, Jag
sokte klargora for kejsaren att hvad
som forsiggar Ell dir mindre b~etydande
o~roligheter utan en- revolution, och
att framstalla for honom, hvad som
drifvit ryska folket till den revolution,
som Diet j saliva verket Ell 0nskar.
kejsaren ar dock i stand att forhindra
en- revolution. Men Diet firms endast
en- utvag att CORA Diet, namligen ON
k~ejsaren hyser fortroende till folket
och dess Misrepresentation. Jag
ar fast 0fvertygad on att, ON kejsa-
rem endast f0rtroendefullt tillater des-
sa att wanda sig till honom, skall
Ryssland befrias fran Diet blodiga upp-
trade, som hotar Diet, och Diet skall
stodja sin h~arskare, hans sjalfharska-
remakt och hans villa. ON EFT dylikt
medgifvande lemnas ALA dem, som
nu med skrack och afsky tanka pa
hvad som kan ske, ligger Diet Ell i
manniskomakt att hindra dem fran att
infor kejsaren gifva uttryck at hvad
som ligger dem ON hjartat. bet ar
ingen lamplig tidpunkt att tiga, da
faderneslandet ar i fara. Man far Ell
glomma, i hvilken situation de-, som
hafva familj, for narvarande befinna
sig. Afven ON jag anklagas, ar dock
mitt samvete infor kejsaren rent och
lugnt."
Svenska monitoren., 1905-02-10

att de ocksa valdes efter delta system.
Flies Dor Diet raft smart blifva klart,
hvad Andra kammaren / denna fraga
will, och da vore Diet Ell omojligt att
enas ON en- UNSATISFACTORY efter de
liner, som antyddes genom Andra
kammarens beslut af j flor och hvilka
bade bjuda garantier nog och innebara
en- enkel tillknytning till Diet nu besta-
ende ~valsattet. vigten af att enas ON
EFT positivt beslut vid denna riksdag
borde sta lika togonskenlig for bada
kamrarne. Blot en- reform. son va
sentligen tillfredsstaller den stora all
mannheim, loser ju rostrattsfragan.
Flies qvarstar den pa d~agordningen,
vidmakthallande oron och dragande
krafter och upmarksamhet fran Diet
positiva samhallsarbetet. Lemnas alter
rostrattsfragan annu oafgjord / en- val
period, Ell allenast vaxer jasningen,
utan fordringarna blifva ocksa radika-
lare.
M~angahanda andra fragor skola ock-
sd efter vanligheten taga r~iksdagens
arbete i ansprak. Man vantar en- lag,
som omsider afskaffar den omanskliga
straffpafoljden forlust af m%edborger-
ligt fortroende, och en- lag ON villkor-
lig frigifning. | enskilda motioner
skall EFT stort numme g0ras af arbets-
aftalsfragan. | en- detail suspende-
ring af egostyckningslagen for iandets
nora %provinser, kommer antagligen
ocksa den stora norrlandsfragan fran
for arets ~riksdag.
ALT annat forbleknar dock / betty
delse mot de bada namda fragorna,
hvilka skola gifva 1905 airs riksdag
dess pragel och inskrifva den / haf-
derna. Fa de bada en- efter omstan-
digheterna lycklig losning, kan Diet
f0rsta riksmotet i Diet nya riksdags-
huset icke gifva battre varsel for franz
tiden. - G. H. T.
Svenska monitoren., 1905-02-10
kULTURFIEND Err.
Bygdekr0nika af Thure S.

vi talade har ON sistens nagot f0ga
ON hurusom den sa kallade kulturen
forandrar och DRIVER stallningar och
~f0rhallanden framat, sd att vara far
eller morforaldrar skulle forfasa sig
och inte Kama igen jorden, ON de
nu handelsevis siege upp ur sina graf
var och finge skada sig omkring.
ON Diet nu ar kulturen eller skam
eller h0gfardsanden, som f0randrat va
ra karingar, Diet ska vi int ge oss in
pa. Men f~orandrade arc de anda der
han att Diet numera ar stopp att ia dem
till att baka brod af den rag vi saliva
producera och lata mala / Sqvaltaby.
Nahej, Diet gar int.
NJ ska Diet vara antingen "dubbel-
topp" eller "~extrafint' eller "ragsikt mr.
00". Annars duger Diet int. Br0det
blir hvitt och vackert, Diet far a lof
medge, men sa helsosamt som vart
gamla grofbr6d. dr. Diet int.
Aldrig horde man f0rr talas ON den
har "magkaraktaren", som nu grasse-
rar och 6delagger folk. Och jag har
lagt marke till att den sjukdomen d6k
upp strax efter Diet landthandlarna
b0rjade lura Diet extrafina mj0let pa
vara karingar. Liksom ock ~"prestja-
STEM skapade "ondt bio" hos oss, sd
att vi nu do at blodforgiftning, ON man
Svenska monitoren., 1905-02-10
ZAREN VAR ICkE OkUNNIG ON
FARAN.

Man har ofta pastatt att ryska zaren
af sina ambetsman habits i okunnig.
het ON verkliga stallningen i hans
rike, men att varningar icke saknats
framgar af f0ljande sk~rifvelse. som
den 5 Januari af furst Trubetskoi, pre-
sident for semstvon i Moskva, sandes
till ryske inrikesministern:
"H0gt arade furste! Nj far i dag
mottaga en- address, fran semstvon
Moskva till k~ejsaren. Sasom presi,
dent for semstvon kommer jag att
betraktas sasom den. som tillatit
adressens afsandande, och jag Oliver,
tager ansvaret derfor; jag will der,
for bedja eder meddela k~ejsaren de
orsaker, som komma mig att tillata
semstvon att uttala sin mening, hvil,
Svenska monitoren., 1905-02-10
JAG oNskAR

NNM
Jag onskar blifva nagot stort en-
gang,
Med mannabragder och med tai och
sang
En- tjusad samtids lof och ara vinna
Och h0ra andra for Diet stora brinna
Och saknas mar jag slumrar i min
graf,
For ALT hvad stort och skont och godt
jag gaf."
sd tankte gossen. Tiden hastigt swami,
Och barnet mognade ALT mer till man
Da blef Diet pr0fvosamt och morkt pa
farden,
En- ort af lidande och sorg blef verl-
den.
Den drom, som %tjusat, lag / spillror
gomd,
Och drommarn sjalf till ringhet sag
sig d0md.
Hvad bittra oval! Ack, smartsamt
uOS uSC hdliHS,
Mar manskan for sin arelystnad
branns!
Men efter ar af lidande och strider
Hans hogmod dog, och hap blef mjuk
omsider.
Eft annat NAL, oandligt skont, han
sag,
Och med titanisk makt Diet drog hans
hag.
jag onskar blifva god! o, du som
Fran himlens hold till den betryckte
ner,
Forlat - han bad - min synd och
darskaps villa,
l dina fotspar will jag vandra stilla!
Och ger mig verlden intet pris derfor,
Hvad mer, din ara blot mig lycklig
gor!" st.
Svenska monitoren., 1905-02-10
NoRDISkA SPELEN OCH koNSU-
LATFRAGAN.

bet kan nu, enligt Aftenposten, an
ses afgjordt att Norge hvarken offici-
cit eller privat kommer att represen-
teras vid Nordiska spelen. bet fore
ligger visserligen intet o~fficielt beslut,
men saval den stora irottskomiteens
hederspresident, prof. hansen, och ar
betskomiteens ordforanre, ofverste ia
cobsen, som samtliga medlemmar ha
med sallspord enighet hafdat att i be-
traktande af hur sakerna numera ut
veckla sig kommer icke en- enda norr-
man till Nordiska spelen.
De enskilda Observation-Disclosures
ha kommit till Stamina resultat.
Trots denna storstrejk hoppas vi att
Diet skall lyckas vara idrottsman att
astadkomma en- vacker och storstilad
idrottsvecka, sager Dagens Nyheter.
vi ia hjalpa oss saliva och anspan-
ma oss sa mycket mer. bet blir en-
hederssak for den svenska allmanhe-
ten att i sin man genom okadt intresse
bidraga att CORA delta ars nordiska
| spell till en- verklig success.
Fran komiten for Norges deltagande
0rebladet mottagit EFT meddelande ON,
att nagot beslut iCke f~attats, att komi-
ten skulle nedlagga slit mandat. For
den handelse f0rhallandena skulle ut
veckla sig derhan, att den norska
idrottens representerande vid Nordi-
ska spelen Ell blefve onskvardt, kom-
mer komiten ~gifvetvis att CORA fragan
till f0remal for ofverlaggning, mar EFT
officielt resultat faktiskt f0religger,
men fore namda tidpunkt kan fragan
Ell upptagas till discussion och nagot
beslut Ell fattas.
Med anledning af de norska tidnin-
garnas uttalanden ON att Nordiska
spelen borde bojkottas fran norsk sida,
ON icke observation-disclosures leda
till nagot resultat, har G. H. T. vandt
sig till de ledande idrottsmannen i
Stockholm och fragat hvad man tan
ker ON saken.
Man forklarade enstammigt, att man
nappeligen kunde tro norrmannen vara
i stand att inblanda en- politisk SAX i
en- angelagenhet som denna. ON norr-
manner komma, sa skall delta natur-
ligtvis f0rhoja festen, komma de icke.
komma de Nordiska spelen att ga af
stapeln lika fullt.
Dessa spell arc jul ursprungligen en-
Svensk ide. fastan norrmannen inbju-
dts att deltaga, och man erbjudit
dem att hvartannat ar halla spelen i
kristiania. Norrmannen vile som be-
kant Ell a]cceptera Diet svenska namnet.
utan kallade motel i Kristiania Tor
vinteridrottsfest. Man papekade af-
ven, att de Nordiska spelen CORA icke
Diet svenska namnet utan de skandina-
viska folken bekanta och hedrade i
utlandet.
Svenska monitoren., 1905-02-10
PETERSON OCH HANS NOBLA
DAM.

Pa en- su~bskriberad bal har en- here
nyss blifvit presenterad for en- dam,
men endast otydligt uppfattat hennes
MANN.
- Ursakta, min fr0ken, jag horde
icke riktigt ert MANN.
Observation-Disclosures, upply-
ser hon.
- Eft vackert MANN, mycket vac
kert - och sa ovanligt sedan!
- Nj trodde val int, will jag hop
pas. yttrar hon, i det hon satter nasan
i vadret, att jag bette Peterson?
- Ursakta, svarar han mycket for
lagen, mitt MANN ar Peterson.
Svenska monitoren., 1905-02-10
FRAGoR OCH svAR.

Hvad ar orsaken till ALA de skis
massor, som nu dagligen forekomma?
Giftermalen.
Hvad menas med f0rstand?
Forstand ar Diet, som satter en-
man ! stand att bestamma hvad som
ar raft.
Ma, hvad ar instinkt da?
lnstinkt ar nagot, som sager en-
qvinna att hon har raft, ware sig hon
har Diet eller int.
Huru skrifyes "Orang Utang''
med mojligt minsta antal bokstafver?
Oran, hvilket ar Orang utan G.
Svenska monitoren., 1905-02-10
ALT FOR PL0TSLIGT@

- Fr0ken Hilda, SADIE den unge man
men, jag har tankt pa err hela den
gangna ~veckan...
- Har nj verkligen tankt pa mig?
sporde fr0ken Hilda och rodnade ljuft.
- ia, jag har blickat framat med
delade kanslor af hopp och fruktap.
- Nj beh0fver int frukta nagot, hr
Syensson. .- .
Valan, fr0ken Hilda, hvarje mar
har IN fo~rherskande passion i slit lif,
och jag tror att nj vid Diet har laget
b0r ha gissat er till min egen.
ia, hr Svensson, Diet ar nog sa.
Svenska monitoren., 1905-02-10

stas att Diet hande - We messommar
ti'en mar dagen dr. som langst - med.
gaf jesse.
HIM - Ala, da kan da ju va en-
m0jlighet, nickade VI
Jaha, sd sitta vi och prata och
.roa oss ! qvarnkammaren. Det ar blot
der sadana har roligheter och historier
bora hemma. Ar Diet da underligt, ON
vi arc besatta pa kulturen, som win
betaga oss denna nattaro och dessa
oskyldiga och larorika samtal?
Svenska monitoren., 1905-02-10

Ack, kara froken Hilda, jag I'M
drar just, ON jag skulle kunna ofver-
tala er att.
Kara hr Svensson, jag tror att nj
skulle kunna 0fyertala mig till hvad
som helst.
Fortjusande varelse! Ma val, will
nj ~saledes...
o, Georg!
viii nj forma er bror att bli med
lem af var gymnastikklubb?
Svenska monitoren., 1905-02-10
FoLJ ICkE STRoMMEN!

bet ar just delta, "att folja med
strommen", som ar Diet farligaste.
Manniskor blifva icke b~edragare eller
gudsfornekare pa en- gang. For hvar
och en-, som %uppenbart satter sig emot
u som sin fiende, finnes Diet hun
draden, som sd smaningom lata sig
foras bort ifran honom.
En- liten tilldragelse under en- ut
flykt i nora Wales larde mig f0rsta,
hvilken makt strommen hade att dra-
ga en- med sig. vi skulle bes0ka en-
o, som lag utanfor kusten, och hvilken
var beromd for sina ruiner och histo-
riska minnesmarken. Inlet syntes lat
tare an att fara Oliver Diet smala far
vattnet mellan on och den plats, der
vi befunno oss. Men sa smart vi kom-
nit EFT stycka fran land, markte vi,
att var bat blifvit gripen af strommen,
som oemotstandligt forde oss ut fran
var kurs; vi maste re af ALA kraften i
fyra och en- half timme for att till
ryggalagga Diet korta afstandet, som
ON a%ftonen, mar strommen gick i en-
AMMAN riktning, icke tog mer an en-
half timme.
Aldrig sedan dess har jag kunnat
gl0mma denna kraft, sa stilla och sa
marklig, sd behaglig att gifva efter
for, sa vansklig att motSta. Och ofta
har jag erinrat mig denna lila han
delse, mar jag sett unga man drifvas
bort med str0mmen pa lifvets stora
hat.
En- unga man kommer fran EFT godt
och kanske kristligt hem till en- t
stad. Han ar modig och rattsinnig
och har rakt ingen bojelse for att sla
in pa en- ond vag, afven ON han icke
heller har nagra sarskilda grundsatser
med hansyn till att vandra pa den vag.
som ar god. Vid afskedet formana
fader och moder honom att bevara ST.
barndomen, och Diet ar afven hans at
sigt att CORA Diet.
KOmmer han nu under EFT afgiordt
kristligt inflytande, sd ar Diet sanno-
likt, att ALT gar val. Men kommer
han deremot i beroring med lattsin-
niga kamrater och omgifningar, der
orena a~ntydningar besmitta samtalen
och der fritiden anvandes for spell, sa
kan han latt gifva vika for den starka
str0mmen och obemarkt, men hastigt
folja med den. bet ar icke dermed
sagdt, att han upph0r att motsatta sig
Diet farliga inflytandet och den skad-
liga omgifningen.
Min unge van, ar du i en- sadan
stallning? Lyssna da till rad fran en-
aldre person, som sjalf af e%rfarenhet
kanner lifvet i de stora staderna och
~Sammanfattar ALA varningar, sol han
gifvit i dessa ord: Foil icke med!
Foil icke med i daligt sallskap! En-
manniska blifver battre eller samre
an hennes vanner Cor dig icke for
trolig med nagon, forran du kanner
dig viss pa honom och har bedit Gud
ON att visa dig hans karaktar.
bet ar sakrast att fran begynnelsen
intaga en- bestamd hallning och saga
nej vid forsta tillfallet. Du amman
kanske draga dig tilibaka vid Diet an
dra; men kom ihag, att jul f0rr du
bryter med de onda inflytelserna, de-
sto lattare skall Diet ga for dig att
CORA delta.
-
Svenska monitoren., 1905-02-10
GuMMAN OCH DJURT4MJAREN.

En- gumma besokte EFT menageri och
asag en- djurtamjares prestationer. Mar
djurtamjaren kom ut ur buren,, Triangle
gumman sig fran till honom och fra
gade, hun han kunde ia sina dur sa
lydiga.
Djurtamjaren: - Med blicken, gum
ma lila.
Gumman: p?
Djurtamjaren: - F0rstar inte gum
man att man tittar pa dem?
Gumman: - Viii herrn da vara sa
snail och komma hem tie mel a titta
EFT tag i min gamla trasoffa, for da a
mel st0rt om0jligt att ia bugt med
vaggmadamernal
Svenska monitoren., 1905-02-10
EJ Ma MAN vERLDEN kLANDRA.

ri ma man verlden klandra,
Som ALT for ofta skier.
TasL wagon son vi vandra
Gar omsom upp och ner.
ON ingen backe ginge
Emot at nagon led,
Man heller icke finge
En- enda som gick med.
Ell ma man verlden heller
Fordoma utan krus,
Fast hon, som Diet sig staller,
Ar omsom mork och illus.
ON morker icke lage
All verlden kring i bland,
Man skillnad icke sage
Pa dag och matt EFT grand.
FL ma ON verlden beta,
Hon full af ondska stod,
Fast hon, som val vi veta,
Ar omsom ond och god.
ON hon eli tackles unna
Det onda bli var lott,
vi skulle icke kunna
Forsta hvad som ar godt.
Ell ma man heller vaga
Sc verlden kritiskt an,
ON ock hon utan fraga
Ar 0msom flask och Sam.
ON falskheten hon miste,
Den nu hon innebar,
Man kanske mer Ell visste
Hvad verklig sanning ar.
Man ma Ell heller klaga
Pa verlden och dess tvang,
Fast former hon ses taga
Ar omsom stor och trang.
ON hon eli trang sig tedde
Ibland for sjal och bag,
bet kanske icke skedde
Att man dess storhet sag.
Jag denna regel prisar
Som praktisk, sund och bra,
Att som sig verlden visar,
Sa ma man henne ia.
Och hvad man an ma saga,
Och hur man tanka ma,
vi ingen battre ega
An den att valja pa.
Costa.
Svenska monitoren., 1905-02-10
STILPROF.

Utdrag ur EFT kontrakt mellan en-
prest och hans halftenbrukare. "Betet
begagnas af oss gemensamt, sd val uti
utmarken som bostallets ofriga egor.
men uti hagen tillates halftenbrukaren
icke inslappa flere kreatur an jag sjalf.
AT hus u~ndantager jag svinhuset for
mitt eget behof. Delta forbehaller jag
mig intill dess nagra hus till vidare
beqvamlighet for oss kunna anskaf-
fas. - d.: 2 April 1912.
]. z.
Comm:r i r och ""
Svenska monitoren., 1905-02-10

bet ar 'vishet att yeta huru man
h0r lefva. 49,.
Lyd lagen, icke blot landets, utan
afven kroppens.
Den manniska, som eli kan dra lar
dom af egna begangna felgrepp, k6r
sin haste skolmastare pa d6rren.
The sun. [volume] (New York [N.Y.]) 1833-1916, 1905-04-22

Following In the footStsps Of his COL
league, Prof. A. B. Hart, who has written
or edited We do not know how many his
tories Of the United States, Prof. Edward
Claiming comes out with q new History
Of the United States (MAcmilans), in
how many volumes is not stated, Of which
the first, covering the period Of discovery
and settlement, is before US.
1t Is an entertaining and In many ways
a suggestive book. The author seems more
interested in the puzzles Of history than
In the main facts and TO care comparatively
little about the outcome Of disputed matters
80 long as there is a controversy. He has
a genial way Of referring his reader 10 other
books for the commonplace, which Is In
strlctive Il the reader has q good historical
library at hand. His treatment Of Left
Ericsson and Of the Italian discoveries may
serve as an example; for the latter the
reader Is referred to a mass Of controversial
literature. The references, however, are
perhaps the most valuable part Of the
volume, particularly the photographed
notes at the end Of each chapter.
There is considerable display Of erudition
on rather immaterial points, and epigram-
ulhllCi nOb W bhy bAdp-uhHnt duuklhGuAb Ol
character and men. Prof. Claiming Is
possibly more Satisfactory for the general
reader In those parts which lie somewhat
apart from his particular subject, such as
the description Of affairs In England that
affected America, where Lesser familiarity
on the authors part seems to make him
willing TO admit less knowledge on the part
Of his reader. The use Of monographs, we
presume, accounts for the abTuptness In
transition from one subject to another
that is noticeable at times.
The impartial, don't care attitude Of the
professor. which marls the earlier chapters,
disappears as the story proceeds. Prof
Claiming. naturally enough, il a New
Englander dyed In the wool. That accounts
for the disproportion in the space devoted
10 the New England settlements compared
with those In the South and In New York.
In this Prof. Claiming follows many earlier
historians, and Ia perhaps eIcusable. We
think there Il less excuse for his savage
attack on Peter Stuyvesant and his general
view Of the Dutch In New Netherland.
All tho same, It Is no cut and dried history.
We fancy that the very irritation II arouses
may send the reader to the sources OF to
other histories TO confuts the author,
though Prof Claiming Is pretty well
primed with authorities that mako his
views plausible. In his next volume, which
must cover ground that he has taught at
Harvard for twenty years, he should be
able to speak with even more authority
than In this.
The sun. [volume] (New York [N.Y.]) 1833-1916, 1905-04-22

enough This means. porhapa, that the
author needs more SpaOo in which 10 de-
velop his fanoiss, and that he can do better
IN imaginary regions and circumstance
than on American soil.
Some pretty strange stories OF China are
told In rice Papers,' By II. L. Norris
d,onemans, Green 4 Coz They are OBJ
viously Intended TO be humorous, but the
humor Is Of the creepy kind that describes
inhurnan horrors In q matter OF fact way 4.
No friendly feeling for the Chinese mons
ters be describes animates the author.
His stories, however, are clever and told
well and are an excellent preparation for
those who wish 10 visit Chinatown with the
proper thrill.
SO long as the author holds 70 the facts
Of life in the prose pastelS' that make
up THE Kingdom Of Infancy BY Marie
wardall (the Nuno Lioet Press, Pb1a-
delphia), she shows a certain amount Of
pathos that attracts. The separation Of q
mother from her child by death Affects
every one. When It comes to describing
scenes in a future life her imagination
fails, however, though II may appeal to
people for whom heaven u a prosaio repe-
tition OF what goes on here below
The sun. [volume] (New York [N.Y.]) 1833-1916, 1905-04-22

their proper places. The newer disOoV-
cries are fully described, those going back
70 classical times which have cast new
light on the legendary ACCOUNTS, and those
also that belong 10 early Christian times,
which are fully a. interesting. The book
IL provided with pictures from photo
graphs and with planA
Remarkable as the recent discoveries In
the domains Of phyaios and chemistry
have been from the Rosntgen rays, the
hquefaotion Of hydrogen and the olimina-
ton Of new chemical elements 10 the radiun
Investigations, their most notable result
has been the revision OF the scientific We've
OF matter. The outcome OF these dlsoovs
cries is described In language that laymen
can understand by Prof. Robert Kennedy
Duncan In The New knowledge "a. 8.
Barnes 4 Co.. Some of the chapters, at
least, have already appeared a. magazine
articles. but they all require pretty close
reading, for no serious scientific demonstra-
ton can be taken In without thinking.
The reader who will take the trouble, how
ever. win be able 10 understand definitely
the theories which are now busying the
minds Of the leaders in science
An excellent and clear account Of q
branch Of practical science that engages
public attention win DO found IN 'Maver's
Wireless Telegraphy; Theory and Practice,
by william MAYER. Jr. QGaVor Publishing
Company, New York; Altar an account
Of all forms Of communication By signals
from Greek times 10 the present day, the
author describes every system now In ex-
istenoe, whether practical OF not, including
those Of MArooni De Forest, 8laby-Aroo
and the rest. Tho principles are explained
and the diagrams very sensibly describe
the essential parts Of each system and not
the exterior Of the apparatus
The biological aide Of plant life IL en-.
phssized rather at the cost Of the desorip-
live side In Prof George Francis AtIIinson's
A College Textbook Of Botany Henry
Holt a Co.. That, however, IL the aide best
suited for modern methods Of study. The
physiology and morpholoRy Of plant life
IL described In simple and clear language
and the chapters on the environment
are instructive.