Svenska monitoren., 1905-12-01
ACKNOWLEDGEMENTS.


Zolas dod ger anledning till att err
inra ON nagra sallsamma egendomlig
heter, som funnos hos honom savaI
som hos manga andra f~ramstaende
MAN och som i sarskild grad vacka
Psychologists ~intresse.
lola a martyr for an bestamd
form af hypokondri och slaf under or
he'll mangd b~izarrerier, for hvilka han
sjelf eli kunde ange n8gon f0rnuftig
grund. Han flick ofta en- ofattbar in
gifvelse och vandrade genom sin va
ming for att rakna %d0rrarna, ~gaslagor
ma och andra saker. Vid andra tillfal
len fingo i~ngifvelserna makt 0fver no
nom under andra former. Mar han
icke kunde sofva till fold af ofveran
strangning eller af andra orsaker, stod
han upp ur sin sang och fam en- viss
lattnad genom att / en- bestamd fold
berora vissa foremal i sangkammaren
Tog han miste pa ordningsfoljden eller
tappade han traden, borjade han pa
nytt sin mystiska fard.
Mar han vaknade under nattens lopp
kande han EFT oundvikligt behof al
att 0ppna och sluta ogonen stu gangeI
a rad for att 0fvertyga sig sjelf ON
att han icke holl pa att do. bet firms
manga personer, som under en- eller
AMMAN form kama nagot liknande och
pl0tsligt upptacka att en- obetydlig va.
ma blot med betydlig anstrangning
kan kastas Oliver bord, imam den ia.
ger Overland. Delta lyckades icke
sZola och for honom blef vanan Ell pla-
ga. Nagot m~otsvarande finna vi i bar,
nalifvet, da t. ex. pojkar tro Diet nod
vandigt att satta en- fot pa hvarje trot.
toarsten eller ber0ra hvarje lyktpale,
de passera. bet firms menniskor, hos
hvilka dessa b~enagenheter annu fin.
mas Qvar vid mogen alder. Till dylika
egendomligheter hor mahanda seden
att knacka under bordet och saga :,
10, 10. Torhanda rakna de ock slagt
med Rousseaus barnsllga vana att ka-
sta stem mot EFT trad for att pa sa satt
utrona ON han raddades eller ginge
forlorad | evigheten.
lola trodde fast pa verkan af sada-
ma knep, och den, som intresserar sig
for liknande psychological m~arkvardig.
heter, torde icke ha svart att mangen.
stades finna paralleler.
Salunda kunde Schopenhauer aldrlg
.krifva otvunget. utan att nagra guild
stycken dessforinnan doppats 1 hans
blackhorn. ON en- engelsk, mycket
kand forfattare berattar ryktet att
han kept en- skrifmaskin af guild och
blot pa denna kan arbeta, nagot, som
ju paminner ON Thackerays kanda
f0rkarlek for en- gammal guldpenna.
Charles Baudelaine tog alltid winter
klader pa sig mar han skulle skrifva
ON sommaren och vice versa. En- nu
lefvande skriftstallarinna har en- stor
samling bronssaker, och hon kan icke
skrifva flytande, mar dessa litterara fe-
fischer icke sta / riktig ordning pa
hennes skrifbord. Afven Henrik Ibsen
skall ha en- 1 viss ordning uppstald
rad figurer, pa slit skrifbord, med hvil-
ka han leker under arbetet.
Storsta analogy med lola finner man
i den engelske f0rfattaren Johnsons
lefverne. Han hade en- vidskeplig va
ma, som han hade foljt fran sin tidiga-
ste ungdom. Han vile alltid, mar han
gick ut eller in genom en- d0rr, satta
h0gra foten forst, och otaliga ganger
har Diet iakttagits, att han ~stannade
framf0r dorrtroskeln och vande tillba-
ka for att borja pa nagot afstand fran
dorren, till dess Diet passade med steg-
antalet sd att hogra foten kom forst
genom dorroppningen.