davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18

great numbers of people go hungry
and naked because there is too much
food and clothing in the world.
Now, of course it is to the interest
of the capitalist class to postpone
these crises as long as possible, be-
cause profits are much less at such
time than when there is prosperity.
The only way in which such a crisis
can be delayed is by finding new
markets for the surplus goods"
that have been taken from the work
ers. At the time of which we speak
this need for new markets" was be-
ing felt most keenly by the capital
ist class of America. They cast
longing eyes to these great fertile
tracts of land in the West. The
problem before the American capi-
talist at this time was to settle this
land in such a way as at the same
time to secure the product created
by the settlers and yet retain them
as a market for the product taken
from their toiling brothers down
East"
How this was accomplished is an
interesting story. The capitalists
had control of the machinery of
government, as indeed they have al
ways had. and, had they so desired,
could have divided the ownership
of these lands among their own class
under some form of sale, as they
had ordinarily done in the years inn
mediately following the Revolution.
Indeed, the history of railroad land
grants shows that very large por-
ton of the soil was SO divided at
this time.
If the capitalists were as a whole
to retain the ownership in these
great tracts of land and secure any
profits from their possessions, they
would have to buy labor with which
to operate them. In most cases
this would have to be adult male la
Dor, which could ordinarily be forced
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18
HELENA, MONTANA, WEDNESDAY JANUARY 49, 1905

to work only ten or twelve hours a
day. The capitalist knew game
worth two of that. All he was after
was the products of the farmers la
Dor, and he could get these much
easier by leaving the farmer in full
possession of his farm. So the lat
ter received his title to the land and
then proceeded To raise crops which
the capitalist stood ready to take
away from him. We have seen
some of the ways in which this was
done in our examination of the pro-
cess of agricultural production.
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18

Los Angeles daily paper a report of
speech by City Superintendent of
Schools Foshay, delivered before
the assembled teachers of Los An
geles county.
Two clippings will serve as evil
denCe of the utter shallowness, the
paucity of ideas, the narrowness of
view, and the degrading subserv-
ieucy to capitalistic conditions por-
trayed in the effort of this leader in
fields. He says:
I'D like to say to every married
man here, and to every man about
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18

buy back the whole product, and so
every once in a while we have per-
iods of overproduction, when the
mills and factories shut down and
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18
ODE Farmer
And Socialism

Reprinted by permission from a
copyrighted pamphlet entitled So
cialism and Farmers, by A. M.
Simons, copies of which may be had
at S cents each from Charles II.
Kerr & Co., publishers, 50 Fifth
avenue, Chicago.
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18
Corners the Preacher
On Every Single Point

Editor Common Sense: This
morning, (Dec. 22) | read from
Montana news. [volume] (Lewistown, Mont.) 1904-191?, 1905-01-18

Continued on page A.
Svenska monitoren., 1905-04-07
FINLAND.
Senator's utiStande | frana nm 9

Senatens utiatande / fraga ON stan
derpetitionen. Vid talmanskonferen-
sens ~sammantrade den 10 Mars redo
gjorde landtmarskalken for innehallet
af senatens utlatande i anledning af
standernas petition ON den lagliga ord
ningens aterstallande i landet. Enligt
denna version ar delta utlatande af
hufvudsakligen f0ljande innehall. Sc
naten har redan tidigare utarbetat for
Stag r0rande februarimanifestets brin-
| gande i 0fverensstammelse med Ian
diets lagar. Emellertid har Diet for den
, fragas ordnande nadsatts en- sarskild
komite och uttalar senator f0rhopp-
ningen att komitens forslag matte I'M
derstallas standernas grundlagsenliga
demanding. / fraga ON varnpligtens
ordnande anhaller senator ON RAFT att
till l%andtdagen 1907 ia uppgora f0rslag
till proposition. Tills vidare skulle
fragan ordnas genom EFT provisorium.
hvarom proposition skulle meddelas nu
pagaende landtdag. Delta provisorium
skulle st0dja sig pa 1901 ars warm
pligtslag och afse komplettering af
gardesbataljonen med 100 man arligen.
hvarjamte till ryska Observation-Disclosures
rem skulle utbetalas en- arlig vakans-
afgift af sex millioner mark. | fraga
ON ryska sprakets anvandande franz
haller senator att de inhemska SPA.
ken bora vara de dominerande irom
Administrations. Ryska spraket Dor
de anvandas sasom original / skrifveL
ser fran senator till Observation-Disclosures
generalguvern0rskansliet och rysks
myndigheter. Observation-Disclosures
forordar senator tin upphafvande.
Slutligen framhaller senator att ryska
tjansteman icke horde utses till tian.
ster ! Finland, da de icke kama till
landets f0rhallanden.
Svenska monitoren., 1905-04-07
SAINT

En- manniska ar ward just sa myc-
ket, som hon har formaga af karlek
= hvarken mera eller mindre. Och
till och med ON hon egde hela verlden
och ALA himlar, och hon endast SAX.
made karleken, sa egde hon intet, och
hennes lif skulle vara ihaligt och tomt,
Da hon har karleken, behofver hon Ell
ega nagot annat och har likval ALT:
himmel och jord. - bet kanner var
ande, derfor veta vi, att Gud will al.
skas af oss, endast alskas, och att den
ma karlek till honom uppvager ALA
gafvor och att man for denna karleks
skull afven kan ia forlatelse for ALA
synder. | karleken ligger Diet lefvan-
de, Diet ~lifgifvande, sa att vi ega ALT
i och genom den och afven ON vi
for karlekens skull villa 0fvergifva
och lemna ALT, sa skola vi aterfinna
ALT i den. - Men utan den arc vi in
tet och ega ALT, som ON vi ingenting
agde. n.
Svenska monitoren., 1905-04-07

hofver man nu endast blanda en- mil.
liondel kopparvitriol / vattnet, for att
ALA skadliga amnen skola oskadliggo.
ras. Mr. Grosvenor pastar att vattnet
! reservoarer, som luktade sa att icke
ems dur vile dricka UT dem, pa tire
dagar f~ullstandigt befriats babe fran
lukt och smak.
Artikelforfattaren skildrar, hur man
nyligen rensat en- stor reservoir | Ken
lucky. Tillracklig mangd kopparvit-
riol ~placerades / sackar och hangdes i
aktern pa en- liten roddbat, som Sc
dan under flera timmar roddes fran
och tillbaka, kors och tvars pa vattnet.
sd att kopparvitriolen jamnt fordela-
des. Pa slutet af treble dagen var
vattnet klart, soft och fullstandigt
befriadt fran hvarje obehaglig lukt
eiler smak. Anstallda unders0kningar
gafvo de NEST tillfredsstSllande result
tat. och af qvarblifvande koppar fanns
intet spar.
ON kopparens smittorenande verkan
allmanhet tillagger artikelf0rfatta-
rem: Pa guild och silfvermynt svarmar
Diet af bakterier, deremot har intet
sjukdomsfr0 nagonsin upptackts pa en-
kopparslant. Kopparslagare ia aldrig
kolera, och att kineserna i sina for
skrackliga qvarter icke / Store mangd
do af kofera tillskrifves den emstan-
digheten att de forvara slit vatten i
kopparcisterner. Den kopparl0sning,
som ar n~odvandig for d%esinfektion, ar
sd obetydlig att fiskarna deraf icke
taga skada. Och efter nagra ia dagar
har hvarje spar af densamma ~forsvun-
nit.
Svenska monitoren., 1905-04-07

kommer vid svangningarna EFT tom
rum ! vattnet, den andra DRIVER Dor,
Diet omgifvande vattnet och oppnar va
gen for fartyget. Motstandet mot far
tygets for ar dermed borttaget, och
fartyget suges framat.
On skeppet ror sig / hela sin langd
framat pa kortare It'd an Diet tar att
fylla Diet uppkomna tomrummet, upp.
star dervid en- kontrasugning. bet
blir derfor alldeles nodvandigt att ba.
tens langd noga beraknas efter Diet
vacuum, som typhoonoiden g0r. Far
tygen komma att helt eller till st6rsta
delen rora sig under ~vattenytan.
Helt visst skall en- h~astighet af 1000
kilometer | timmen f0rskracka man.
gen. Men de voro lika forskrackta for
EFT tundra ar sedan, da man talade
ON en- hastighet af 100 KIN. / timmen.
Amu en- del andra h%ithorande saker,
som s~tyrningen af fartyget m. m. har
M. Gambin forbattrat, men lemnar Ell
nagra detaljerade upplysningar. Delta
ar endast hufvuddragen af uppfinnin.
gen, och man vantar nu endast pa att
ia byggd en- Store sjogaende model.
Svenska monitoren., 1905-04-07
ATT TANkA PA.

Har du nagonsin e~rfarit, huru lat
tadt hjartat blir, ON man far tala ut
ON man kan meddela en- vanlig sjal
hvad som tynger och trycker oss:
Men Diet gives sjalstillstand, hvarun'
der man Ell kan klada i ord Diet som
uppr0r hjartat, st~amningar, hvari man
kunde saga med skalden: mi ha al
Orig forstatt mig och nj f0rsta mig Ell
Men Diet fines en- som alltid forstar
oss, Han som kan kalla afven den
stumma sucken for en- bon. Han Ia
lar till oss + slit heliga ord for att tr0,
sta och styrka oss. Tag derfor bibeln
eller din psalmbok, las Guds harliga
l0ften, las sangerna, las med bedjande
hjarta, och du skall erfara Diet gudom'
liga ordets kraft.
vi horde b0rja och sluta hvarje dag
/ vart lif med att 0dmjukt wanda oss
till Gud; da blir afven den m0rkaSte
framtid illus. Och afven ON vi maste
falla manga tarar i den m0rka natten
- solen maste dock standigt ga upI
for oss pa nytt! Xfven ON lifvets NOD
kannes ~tryckande, sd mar modem al
storst, ar Guds hjalp narmast! Afver
ON manniskorna misskanna oss. da VI
ha de basta afsikter - Gud hammer 81
ma! Nfven ON sorger och bekymmeI
draga in i vart hus dem som alska
Gud. tjanar allting till Diet basta! MeC
EFT odmjukt och bOtfardigt hjarta kun
ma vi f0rtrostansfullt och gladt skade
framtiden, ia, saliva evigheten til
notes. Gud sk8nker sin mad at der
odmjuke, och den som har pa jorder
gor bot och battring, skall der njuta
en- evig frid.
Svenska monitoren., 1905-04-07
kOPPAR SASOM RENSARE AZ
vATTENRESERvoARER.

Enligt en- artikel af mr. Gilbert Gros,
venor i Century Magazine" for De,
cember skulle vara forfader varit visa,
re. an de saliva visste, da de som vat
tenbehallare b~egagnade kOpparkarl
stallet for emaljerade, sadana som de,
ras attlingar bruka. Koppar ar i sjalf,
va verket OGDEN for manga farliga mi,
krober och Diet stora preventive medlet
mot tyfoidfeber, kolera och manga an,
dra sjukdomar. Delta ar ingen nyhet
En- nyhet deremot ar den upptackt,
som gjorts af en- doktor Moore, att den
mangd af koppar. SON ar n0dvandig
for att d0da bakterier, ar ofantligt Ii
ten och sd hastigt forsvinner att vat
ten, desinficieradt med koppar, utar
fara kan drickas.
Pa nagra timmar kan vatten models
koppar fullstandigt st~eriliseras. De
med professor forenade omkostnader
ma aro sa sma att afyen den minsta
stad kan ~underkasta sig dem. Betty
delsen af denna upptackt kan knappast
0fverskattas. / stallet for att for rem
goring af och filtrerings
apparater utbetala tusentals kronor be
Svenska monitoren., 1905-04-07
NORGE.
En- attlinq fran Harald usr,,,.,

En- attling fran Harald Harfauer
kuns Norge! Tidningen ~Jordbruka-
rem ! Molde slutar en- artikel ON egen
norsk kung med dessa ord: "Skall dy-
nastien Bernadotte falla i Norge, sd
wander man sig icke till utlandet for
Ell regent. Men ON Norge blir repub-
Xix, valjes Fridtjof Nansen som den
forste presidenten, och ON nationen
onskar en- monarkisk statsform. sa for
gyiier man den norske prinsen pa Dow
re t~tidningen forsakrar att der Dor en-
liars poke, som harstammar / raft
nedstigande led fran Harald Harfager)
och later honom sla upp slit residens
de norska kungarnes stad Trondhiem.
Da forst skall Norge ia en- verklig
norsk kung."
Norska flyeblad. bet af en- del af
Diet literara Norge utgifna politiska
flygbladet "Strax" ar EFT praktfulIt
stycke literatur. vi anfora ur numret
Tor o Mars foljande uttalande ON kron-
prinsen-regenten: "Om de sedan kom-
ma, de konseqvenser - ALA de konse-
qvenser som hans kungl. hoghet
kronprinsen-regenten menat att han
borde skramma oss med - sa blir Diet
Varst for honom! Ty den f6rsta
~konseqvensen maste bli, att samme
kungllge hoghet hastigast m0jligt toge
taget tillbaka till sin egentliga hufvud-
stad for att aldrig mera visa sig I
Norge! Lycka pa resan!" Stamina
hummer innehaller EFT "landsbref"
fran en- bekant f0rfattare, som skrif-
yer bland annat: Jag har hatat unio-
men,, ALT sedan jag borjade tanka
anda sedan 1882 - icke derfor att den
krankt ara och sjalfstandighet,' hvil-
ket ar bara prat, utan derfor att den
moraliskt f0rderfvat oss. Men nu ia
vi nog lyckan att dras med den - kan
k vi genom den kunna aterupprattas.
NJ ha vi icke langre betingelser for
att vara nagot for oss saliva. Mar
Diet nu ar en- sadan staining for ak
ton inne hos err i Kristiania - hvad
tusan solar nj efter? Nj ha iu kron-
prinsen och hans son - hvarf0r fattar
nj icke beslutet, begar sanktion och,
ON han sager nej, internera dem pa
%slottet, tills han skrifver under? Sa
finge vi andtligen en- situation, som
kanske kunde ha moraliskt stridsvar-
de-"
Svenska monitoren., 1905-04-07

lagt ! Ismailia. Stamina AR som Ross
mottog Nobelpriset pakallades hans
h1alp al observation-disclosures styrelse.
som uppdrog at honom att begifya sig
I'll den vid kanalen, ~halfvags mellan
Port said och Suez. 1 mycket sumpig
trakt belagna staden Ismaelia. Han
skulle der uppgora planer for forbatt-
rande at de sanitara forhallandena 1
den af moskitos och f0ljaktligen af
malaria harjande orten. De staden /
stor mangd omgifvande trasken och
polarna med stagnerande vatten dra-
nerades, och sadana vattensamlingar.
hvilka ej kunde afskaffas, begotos med
petroleum under den It'd da moskitos
lagga agg, liksom afven andra miss
tankta platser behandlades med pc
troleum.
Foljden af dessa enkla atgarder ar
den att Ismailias invanare numera
kunna sofva utan att qvafvas under
moskitnat och att de sA godt som be-
friats fran den forr standigt hotande
sjukdomsfaran. Samtidigt har antalet
malariafall hastigt sjunkit. Pa EFT
invanareantal af 1000 personer kom-
m anda till helt nyligen arligen ON
kring 1000 fall. 1902 sjonk antalet
till 1855 och 1903 till 2O9. All Isma-
ilias europeiska invanare har under
1908 Ell en- enda aflidit / malaria och af
"infodingar' blot 4. Forr brukade
dodsfallen uppga till 80, och det sag
ut som ON europeerna skulle nod
gas 0fvergifva staden. Dertill kommer
att kostnaderna for dessa genomgri-
pande forbattringar arc o~betydliga.
Utgifterna en- gang for ALA uppga till
AGO pund och de arliga till omkring
100.
Svenska monitoren., 1905-04-07

al fruktsyror som af mineralsalter ocf
framfor ALT ~drufsocker, som utgor Ell
n~aringsmedel af basta och renaste
Stag och SON derjamte 0gonblickliger
kan uppsugas och fullkomligt ti1lgodo
g0ras af organismen.
Vid anvandningen af ojast drufsaft
eller fruktsaft sasom lakemedel boz
man icke f0rsumma taga hansyn till
att sadana syrliga safer icke kunna
~anvandas tillsammans med hvilket an.
nat naringsmedel som helst. Exem.
pelyis ma namnas att frukt och gron.
saker, njutna till Stamina maltid, ar en-
dalig, ia skadlig sammanblandning for
en- hvar, som lider af tr0g matsmalt.
ming sasom fold af utvidgad eller ned.
sjunken magsack eller af for mycken
syria ] magen. Afven starkt sura fruk.
ter teller deras safter), njutna tillsam.
mans med sa~dessorter, utg0ra en- myc.
ket olycklig sammanblandning vid fall
af magsyra. bet redan f0rut befint.
liga ofvermattet af trader
starkt hindrande i vagen for dessa
starkelsehaltiga naringsmedels smalt-
ming / m~agsacken, och mar sa hartiIl
ocksa kommer en- Store eller mindre
mangd kraftig fr~uktsyra, sd kan smalt-
ningen af starkelsen ofta fullstandigt
hammas | magen. Men vid en- :iEtig
anvandning arc, sasom sagdt, de ma
turliga, ojasta fruktsafterna af Diet
storsta varde pa grund af deras frukt-
syror. och i delta afseende kunna de
| intet fall ersattas af nagot bland de
preparat, som man forr anvande / me-
dikamentos praXis. Mar dessa frukt-
syror komma in i blodet, sd utofva de
namligen ogonblickligen en- s0nderde-
lande inverkan pa de slutprodukter,
som vid amnesomsattningen hopat sig
| kroppens olika v~afnader. och f0ror-
saka salunda en- forokad Astounding af
dessa amnen genom njurarna. Pa grund
af denna verkan, som alltid gor sig gal
lande, g0r fruktsaft utomordentligt
stor nytta vid behandlingen af gikt,
njurgrus och ALA de olika sjukdoms-
tillstand, son atfolja den S. k. urinsyre-
d~iatesen. Vidare har den ber0mde en-
gelske giktspecialisten DIR Haig, ofver-
lakare vid ACKNOWLEDGEMENTS +
London, vid sina f~orskningar %angaende
u~rinsyrans f0rhallande till nevrasteni
att fruktsyrehaltiga safter
hafva EFT mycket stort dietiskt varde
vid behandlingen af namnda svara och
utomordentligt utbredda siukdom.
j. n. kelIoe.
Svenska monitoren., 1905-04-07
Dan MARK.

katten, som trampar / kiaveret. En-
ovanligt intelligent katta har man pa
en- gard / trakten af Holding, berattar
en- dansk tidning. Att vara ensam
inne i rummet, tucker "misse" inte
ON. Hon hoppar da upp pa pianot
och ger sig till att hanna pa tangen-
terna, tills nagon kommer. Diver huff
Vud begagnar hon pianot sa smart hon
will CORA sig pamind. Mar "'misse" t.
ex. will ut och lufta pa sig, satter hon
sig vid pianot och hamrar med sina
sma tassar pa tangenterna, tills hon
far sin villa fran. Nagot musikaliskt
underbarn ar hon Ell. bet skall vara
den allra ohyggligaste kattmusik, hon
astadkommer.
Den katolska propaganda i DAN
mark. K~atolikerna invigde den IL
Mars slit nya sjukhus i Roskilde. BIZ
skop a Euch och priorn Kerchhoff
vid klostret i Roskilde hollo de Off
ciela talen. Vid hogtidligheten mar
voro atskilliga af Roskildes mera franz
staende man. Roskilde kommer fort
farande att forbli centrum for katoli
kernas agitation pa Shetland utanfor
kobenhavn. Katolikerna ha kept en-
stor landtegendom och EFT par tillsto-
tande villor, och har ar Diet sjukhuset
och klostret ligga. Inom kort skall
man ocksa uppf0ra en- liten kyrka-
Svenska monitoren., 1905-04-07

Fill. kand. Knut Paulsen i K0pen,
hamn, en- broder till telegrafonens be,
r0mde u%ppfinnare, Valdemar Paulsen,
har for en- intervjuare omtalat att han
at en- rem handelse upptackt att gran,
kottar innehalla EFT anne, som starkt
erinrar ON radium. Han flick fran
amnet genom en- kemisk f0%rbindelse,
som han annu will hemlighalla. Am
net ar mycket explosivt och sjalflysan-
de med en- egendomlig, fosforaktig
CLANS.
En- nyhet pa vykortens omrade kom-
mer smart att af EFT franskt bolag To-
ras i marknaden. Pa EFT vanligt Wy
kort ar fastad en- mycket tunn, genom-
skinlig gelatinhinna, hvari EFT musk
stycke inristats i fonograf. Midi pa
hinnan ar EFT hal, och kortet kan an
bringas i en- vanlig "talmaskin" och
afspelas pa vanligt satt. Derisenom
0ppnas vidstrackta mojligheter for an.
va%ndningen af vykort. l stallet for att
med prosaisk trycksvarta till0nska 81.
ma vanner en- glad jul och EFT godt
nytt ar, skall man salunda kunna san,
da dessa onskningar sa att saga munt.
ligen. bet berattas att franska cham,
pagnefirmor redan latit trycka vykort,
som b~okstafligen taladt utsjunga deras
varors lof och pris.
Svenska monitoren., 1905-04-07
EN- REVOLUTION INOM NAvlGA.
TIONEN?

M. Andre Gambin. boenGe i huset
mr. ) rue Pelouze i Paris, har enliet
hvad man uppgifvit for en- Paristid.
ming gjort en- uppfinning, som skall
astadkomma en- omhvalfning inom ma
vigationen. Tack ware denna skola ba-
tarna sattas i stand att tillryggalagga
en- stracka af 500 knop I timmen med
Stamina latthet, som de nu CORA Is a 20
mil timmen. Och den It'd skall enligt
uppfinnarens p~astaenden eli vara langt
aflagsen, d8 manniskor kunna fruko-
sierra ! London och alta midday i New
York.
For att uppna EFT sadant resultat
maste man forkasta f%oraldrade teorier
ON vattnets motstandskraft, kasta pa
skroth0gen gamla skrof, propellrar,
turbiner och fartygsmodeller, och byg.
ga fartygen enligt ny model efter fullt
vetenskapliga principer. Dessa nya
batar komma att benamnas "pneuma-
tic suction" eller "typhoonoid"-fartyg
Uppfinningen bestar af en- / loren pa
EFT sarskildt konstrueradt fartyg pla-
cerad apparat, som kallas "typhoo-
noid' eller vattensugande kon. Denna
kon framkallar genom svangningar
liknande dem, som propelleraxeln fort
plantar till propellern, EFT lufttomt
rum framfor fartyget, hvilket drages
framat genom denna pneumatiska sug-
ming, ia, nastan flyer fran genom
delta lufttomma rum, liksom brefven
genom postverkets pneumatiska tuber.
For att visa riktigheten af sin teori
och dess praktiska utforbarhet har NJ.
Gambin konstruerat EFT modellfartyg,
2 m. 3 en-. | langd och II en-. i dame
ter. Eft urverk p%roducerar den for
framdrifvandet nodiga kraften.
Forst placerades en- sugningskon af
IL en-. diameter pa axeln. Urverket
get tillryggalade en- stracka af IA me-
ter pa en- sa kort It'd att Diet var omoj-
ligt att bestamma den. Denna "ty-
phoonoid" utbyttes nu mot en- som var
II en-. | diameter, och fartyget gick en-
stracka af 16 meter pa en- It'd, som
"a likasa om0jlig att bestamma.
Derefter utbyttes "typhoonoiderna"
mot propellrar. mycket val gjorda i
olika lutningar, men fartyget giorde nu
endast fran 20 till 80 en-. pa Stamina
It'd SON forut med typhoonoiden.
"Saledes ar, SADIE NJ. Gambin, 'med
Stamina fartyg, Stamina kraftkalla, sam
ma axel, resultatet af en- "typhoonoids''
arbete so a 60 ganger Store an Diet af
en- propeller"
For att undanr6dja ALA motstand
och utnyttja dem som faktorer vid
framdrifvandet har den nya appara-
ten k~onstruerats.
''Typhoonoiden" ar fast pa en- drift
axel, som sattes / r0relse genom en-
angturbin. Apparaten bestar af en-
kon, mutt hvilken d0ljes fartygets for.
Donna kon ar pa utsidan forsedd med
On spiralformig anordning, hvilken
stracker sig fran has till spets och ar
fast vid axeln. Annu en- spiral ar mon
terad till konen med at den fora mot
Wanda blad. Den f6rsta spiralen astad.
Svenska monitoren., 1905-04-07
EFT vETENskAPENs sToRvERk

Ar 1902 erh0ll den da afven / slit
hemland sa godt som okande major
Ronald Ross, anstalld vid instituted
for tropisk medicin / Liverpool, Diet
andra af de hittills utdelade medicin.
ska N~obelprisen ''for hans arbete r0.
rande malarian, hvarigenom han upp-
dagat Diet satt, hvarpa densamma win,
ner insteg ! organismen, och dermed
lagt grunden for betydelsefulla forsk'
ningar angaende denna sjukdom och
dess bekampande." Sedermera ha
hans unders0kningar ledt till de NEST
glansande resultat | olika delar al
verlden.
Eft masterprof har hans arbete at
Svenska monitoren., 1905-04-07
vID ovxLLsBRAsAN.

Mar skymningen utofver jorden faller
Vid brasan sitter jag | tankar sankt. :
Derute vintern sina i%skristaller
Pa trad och buskar skimrande ha,
hangt.
bet dr. sa skont att sitta iugn oct
dromma
ON ljusa minnen ifran flydda da'r,
bet kanns sa ljuft att Diet som AR "a
gl0mma
Och ostord blicka han pa Diet som var
Min tanke liar glad fran kulna dagar
Fran vinterns m0rker till den skona
It'd,
Da varfrisk gr0nska smyckar mark
och hagar,
Och ALT har pragel utaf Illus och frid.
Da warns mitt hjarta, fast Diet ute
smear
Och fonsterrutan vinterns blommor
bar,
Min ande flyer han till grona Oar,
Till blaa v%atten, ~solbelysta skar.
Jag ser hvart blomster | den skona
warren
sta ur sin langa vinterslummer vackt.
Konvaljen doftar, undang0md af sn6
rem,
Och sippan blygsamt star / snohvit
dragt.
i solens stralar Sc, hur boljan glittrar,
/ skyn hor larkan, hur hon jublar glad!
l blanad eter hor, hur svalan qvittrar!
Hor bof~inkhanens drill bland ekens
blad!
Sc der pa v~attenspegeln lojans ringar!
Hor masens skri, som uti rymden far!
Sc, mellan blommorna, pa latta vingar,
Der fladdrar skimrande EFT fjarilspar!
Sc der, hur vixen krusas utaf vagor,
Som lekfullt plaska vid den grona
strand!
Sc solen sjunker uti guild och lager
/ molnens purpurbadd vid himlens
rand!
Och sakta stanker qvallen parleskat-
ten
| blommans kalk. at solens stralar
kysst.
Naturen slumrar in. Den ljusa nat
ten
Med varens bleka stjarnor kommer
tyst.
l skogen tystnar fogelns glada qvitter,
Till s0mn slit hufvud blomman lutat
Min drom tar slut. Jag vaknar upp -.
och sitter
l vinterqvallen framf0r brasan qvar.
Dag 3. C-n.