Svenska monitoren., 1905-02-03

narmast monumentet och man ordnade
sig sa godt man kunde. Har sagos
manga svenska flaggor, sadana de vo-
70 pa Gustaf Adolfs It'd, utea unions
market. De lara hafva skankts till
Litzen- af en- g%oteborgare. Standaren
voro afven talrika och vackra. Sar-
skildt ma namnas EFT med inskrift:
"Gustaf Adolf fran hans stad Cote
borg, SAINT EFT skankt fran Finland
pa 200-arsdagen af Gustaf Adolfs d0d.
bet bar inskriften: "Finlandia g~loriosi
laboris olim cousors 1632-1882". For
oss svenskar var delta en- djupt girl
| pande stund, hvars maktiga intryck
aldrig kunna f%orblekna. Man kande
att man stod pa helig mark, och med
makt Triangle sig pa oss en- stark
kansla af att den beromde hjalte, som
har stupade, a var, en- son af vart
eget Sverige.
M stamde barnen upp: Elm tester
Burg list unser Colt" och de vuxna
folio in. Harefter talade pastor Wis
wedel fran Litzen. Han tog till ut
gangspunkt Galaterbrefvets sjatte ka-
pitel, tionde vers: "Latom oss CORA Diet
CODA mot ALA, men NEST mot dem,
som hora iron till" och framholl huru
Gustaf Adolf handlat derefter, da han
kom den fortryckta tyska kyrkan till
hjalp.
Derpa framtradde pastor Helander
vid Viktoriaforsamlingen / Berlin och
h6ll med kraftig stamina EFT tai pa
svenska.
Tradens sus och flaggornas och
standarens fladdrande var Diet enda.
som br0t den hogtidliga tystnad, som
radde, da nu en- efter en- af kransarna
nedlades pa den plats, der en- gang
Gustaf Adolf foil.
En- stor krans af lager hade med
forts fran Berlin. Den sammanh0lls
af langa, breda bla och gula band och
bar inskriften: Fran svenskar i Ber-
lin. En- enkel gard af v0rdnad for
hoga arorika minnen. Schwedenstein
den 6 November 1904" En- likaledes
stor lagerkrans med band i de sven
ska fargerna nedlades at Skandinavi-
k foreningen i Leipzig och bar or
den: Till troshjalten Gustaf ii Adolfs
mine den 6 November 1904. EN- ara
som hans dor Ell i d0den." En- lager
krans med blagula band nedlades dess-
utom af en- tysk privatperson, som i
Oliver trettio ar hvar 6 November pa
delta satt hedrat Gustaf Adolfs mime.
Derpa spelades Cur svenska hjar.
tans dup, h~varefter regementspastor
Nilsson fran Sverige upplaste af honom
forfattade verser "Vid Schweden-
stein" NJ upptog pastor Helander
"Vart land, deri ALA som kunde in
stamde. En- efter AMMAN foil in, och
manga sj0ngo med tarar i ogonen.
H0gtidligheten afslutades af pastor
Wiswedel med Fader var och valsig-
nielsen.
Under tonerna af Finska rytteriets
marsch lemnade vi derpa den mines
rika platsen for att taga tillbaka till
Litzen, der svensk gudstjanst skulle
hallas klockan 8 i stadens kyrka. vi
hade icke lang It'd pa oss att dessf0r-
imam taga staden LttZen i narmare
be~traktande. bet ar heller icke myc-
ket att Sc. Staden ar mycket obetyd-
Zig och har endast fyra tusen invanare.
Gatorna arc ojamna och m0rka och
husen sma. En- staty af Gustaf Adolf
pryder radhusets gafvel, och en- ryt-
tarstaty af Wilhelm l star pa stadens
tory.
Den svenska gudstjansten var tai
rikt 1bes0kt. Pastor Helander predi-
kade och svenska psalmer sj0ngos.
Pa eftermiddagen mellan klockan half
fem och half sju a fest anordnad pa
hotellet Rotser Lowe af Gustaf Adolfs-
f0reningens adjoining i Lutzen.