Svenska monitoren., 1905-12-01

M IduCI OCn $500
skulle leda till n8got resultat, grafva
fiskarna ner sig | dyn och invanta
der 1 dvallikt tillstand nasta regnperi-
cd. Pa Ceylon kan man ia Sc infodin-
| garna grafva efter sadana fiskar, och
ibland mar en- uppgrafd ~jordklump ka'
stas 1 marken och gar sender, kommer
en- nymornad fisk l dagen och borjar
muntert vippa med %stjerten.
Somliga fiskarters synorgan uppyisa
vidunderliga afvikelser ifran Diet vau.
liga. 0gonen pa en- 1 Orinoco och dess
biloder ofta forekommande art delas
genom en- tvarvagg / iva pupiller, at
hvilka den undre dr. inrattad for sc.
ende under vattnet, den ofre for fra
luften. Andra fiskarter 1 Sydamerika
ha sina ogon pa de NEST olika delar
af hufvudet. Stora fiskar kunna ha
oproportionerligt sma och sma fiskar
oerhort stora ogon, som an kunna dra.
gas djupt in | 0gonhalorna, an strackas
ut pa langa skaft.
Ell DhyShOb maj 81 ~ IN iAE
undergo plattfiskarnas 6gon. Den ur
rommen utvecklade ungen simmar
forst som andra fiskar med buken ner
och ryggen upp och har, fullt normalt,
EFT oga pa hvardera sidan. Alt efter,
som fisken vaxer, antar kroppen en- sd
stark tillplattad form, att lei int Ian.
gre kan hallas i jemnvigt / slit ur.
sprungliga lage, utan faller pa sida
och sedan for alltid behaller delta nya
lage. Da den undre sidans oga numera
Ell har nagon egentlig uppgift att fylla
langre (plattfiskarna ligga NEST pa den
sandiga hafsbottnen), borjar Diet sa
smaningom att f0rskjutas uppat, tills
Diet mar en- punkt nara Diet andra ogat
och fisken salunda har bada synorgan
pa Stamina sida af kroppen. Pa andra
fiskar vandrar eli ogat pa delta SAT-
rundt omkring hufvudet utan sjunker
igenom detsamma for att till sist kom,
ma fran pa andra sidan. Synneryen
pa den salunda uppkomna blindsidan
ar sk6njbar langt efter ogats f6rsvin,
nande.
Alleganybergen har i landet AFRO rika
pa halor, af hvilka nagra, som arc Ger
h0rdt stora, bilda sma verldar och en
underbar, ofvervagande blind dur.
verdi. ON man / den ryktbara Nam
muthalan staller sig alldeles stilla vid
1--k-z IA 50 loo ,affA-l-a- fS -
man smart vid skenet af de medhafda
facklorna sc blinda fiskar, som simma
omkring i vattenytan; sanker man
ljudlost handen ner / vattnet och hal
Ter den stilla, kan mar utan svarighet
gripa en- sadan fisk; Diet Svagaste bull
Ter deremot gor den mistanksam. Tyd.
ligen arc dessa fiskar afkomlingar af
seende fiskar, hvilka for lang It'd Sc
dan af nagon anledning kommit in och
af synorgan finnas. Da deras vistelse-
ort gjorde synen ofverfodig, har denna
forsvunnit och 1 stallet ersatts af en-
skarpt h0rsel. Man har emellertid q
funnit nagon fiskart, som lefver | days.
ljuset, till hvilken deras harstamning
kan ledas tillbaka.
STUN som en- fisk" - afven det
%uttrycket kan kritiseras. Ty Diet firms
fiskar, som ge laten ifran sig. l sgd
italienska hamnstader bjuda pojkar Of.
ia at framlingar ut fiskar, som vid
~gallockens 0ppnande ge en- surrande
ton ifran sig. En- vid ALA e~uropeiska
kuster forekommande karpart rojer
SIN nSrvarc fSr 6eh lyssnande fiskaren
genom EFT doft, Observation-Disclosures
Ijud.
Som bekant fo~rtplantas 1 vattnet
ljud mycket effektivare an 1 luften,
och da nastan hos ALA fiskar h0rsel.
organ lata sig pavisas, kan man med
fog draga den slutsatsen, att afven de
fiskar, som vi anse stumma, kunna
meddela sig med hvarandra genom
ljud. De menskliga h~0rselnerverna arc
nog icke kansliga for att kunna upp-
fanga och bringa till vart medvetande
ALA tonsvangningar ! naturen nagot
som langesedan adagalagts pa fullt We.
tenskaplig vag.
l regeln tanka vi, mar Diet ar tai ON
giftiga dur, / framsta rummet pa or
mar och dernest pa insekter och forst
i sista rummet - ON ems Diet - pa
fiskar. Och dock firms det | ALA tro-
piska hat talrika arter af denna dur
klass, som arc utrustade med en- gift
apparat. En- mycket farlig giftig fisk
lefver | Indiska oceanen; hyarje tagg
i hans ryggfena ar sa god = eller rat
tare sa ond - som en- cobras gifttand.
Fiskarena vid kusten af on Mauritius,
der denna fisk ar mycket vanlig, vaga
lika litet taga den / handen som den /
samma trakter Ell s%allsynta, mycket
giftiga sjoormen.
bet firms afven fiskar, som bygga
bon. Vanligen besta dessa 1 en- for
djupning / sjobottnen, men nagra f.
skar kunna 1 arkitektonisk f0rmaga
tafa med de skickligaste faglar. En-
ostindisk fisk t ex. sammanfogar af
tang och korallbltar en- rabyggnad, som
den 0fverdrar med EFT sidenartadt