Svenska monitoren., 1905-02-03

| Eft rent Sisyfusarbete har man fore
| tagit for att utrota bruket af tobak,
! den torra dryckenskapen', som man
| forr kallade Diet | Tyskland. For att
| utrota Diet bland sina undersatar lat
| sultan Amuruth vi pabjuda att pa ro-
! kare. som grepos pa bar gerning, skull
lie pipan stickas genom nasan. Med
| lika radikala medel bekampade sam
| tidigt det ryska zardomet "tobakssju-
kan, Observation-Disclosures mot toba-
ken var gar Michael Feodorowitsch,
som 1884 utgaf EFT mycket detaljeradt
rokforbud pa slaende grunder ! ordets
egentliga bemarkelse. Forutan 'to-
ba~ksdrycken'' var ocksa handeln med
plantan forbidden under dodsstraff och
konfiskering af formogenheten. Uka-
sen "forbattrades" af haste Ear, Alexei
lMichailowitsch. l enlighet med denna
foreskrefvos atskilliga olika strait, be-
roende pa graden af brottslighet: knut.
ming, pinbank, nasans uppskarande
och afskarande, ALA egnade att bringa
tobaksrokarna till f5rnuft.
Enstaka tyska' f~urstar, sma och sto,
ra, voro heller icke nadiga och alls
icke artiga mot Diet vackrare konet,
mar dettas representatives gjort sig
skyldiga till tobaksrokning. De pa
bjodo pa tidens patriarkaliska satt Ell
sardeles utstrackt bruk af - bj0rk
riset, alldeles som foraldrar pa sina
barn, men utan hansyn till synderskor
mas alder.
1890 blef Diet uppror i staden Haar
lem, emedan magistraten forbjudi
rokning pa gatorna och delvis i husen
Upproret maste undertryckas med mi
litar. Ocksa i Diet gamAa Berlin va
rokning forbjuden, och dessa forbut
gafvo a~nledning till ofta forekomman
de slagsmal med polisen.
En- lemning af denna gamla tobaks
politik fanns i England. | delta lam
ar odlandet af tobak forbjudet vi,
boter af 10000 kr. for hvar tobaks
planterad aker. Denna ~egendomligt
lag %forsvaras | vara dagar pa finans
tekniska %grunder, Diet ar lattare ocl
billigare att taga upp tull pa importe
rad tobak an afgift for odlad i landet
Men da forbudet for omkring $50 a
sedan utfardades, var motivet EFT an
nat: att framja tobaksodlingen ocl
handeln i de amerikanska kolonierna
Tobaksplantageegarne der voro Xix
angelagna att bevaka sina intressel
och inskrankte genom iagstiftning od
lingen till EFT visst maximum, ia, vi,
sarskildt CODA ar gjorde man son
hollandarna pa Molluskerna, brand
EFT visst qvantum tobak for att hindr,
prisfall. Men da ALA forbud voro ia
fanga, och annu mera da de europei
ska statsmannen borjade rakna me,
den finansiela sidan af saken, blef tC
~baksodlingen icke blot tolererad, utal
af manga slater t. o. m. pabjudeI
For narvarande producerar Amerik
sammanlagdt ocksa 300 millioner ks
Australians prohibition, 3k millior
ar en- obetydlighet att rakna med, liks
sa Afrikas. Men Asien deremot leve
rerar betydliga mangder och mycke
CODA sorter. Dess prohibition uppga
till $50 millioner ky.
Under Diet Portugal, Spanien, Skan
dinavien och England knappast odli
tobak alls, odlas den nagot litet / d,
mellaneuropeiska landerna.
ri l Frankrike och 0sterrike-Unger
roker man monopolcigarrer. Den tur
kiska tobaken ar kand for sin fin;
smak och arom. under Diet att Ryss
lands beta och torra somrar framtvin
ga en- produkt med skarp smak ocl
stark lukt, som emellertid gor del
mycket omtyckt af den tarfligare be
folkningen. Men afven finare sortei
odlas, sarskildt kring Svarta hafvet.
Europas samlade production utg6l
1913 mill. ky. Alt som ALT roker, snu
sar och tuggar manskligheten 800 mil
lioner ky. pr ar.