Svenska monitoren., 1905-01-13

va Diet. Oct ar dessa skrymtare som
Kristus talar ON.
En- af de vigtigaste driffjadrarna
for den manskliga verksamheten ar
hypnosen. bet ar mycket bra, da man
a%nvander denna kraft for CODA tankar
och CODA kanslor eller ocksa for lik-
giltiga saker; manniskorna skulle icke
! kunna lefva utan denna formaga, men
Diet ar forfarligt, mar denna makt an
vandes for att framkalla onda kans-
lor, osanna tankar och daliga handlin-
gar, hvilket alltid ar forhallandet med
| regerings- och religionshypnosen, den
hvarom jag will tala.
De daliga manniskorna hafva be-
mangt gudsiden med sa mycket logn-
| aktigt och ondt att de hederliga och
| rattsinnade manniskorna / var It'd haf-
va rustat sig med EFT medvetet forsvar
mot denna hypnos, liksom man twin
gar sig att icke gaspa, da nagon ga
spar i ems narhet.
Jag upprepar Diet. Men de CODA
m~anniskorna / var It'd, som tanka
foga, handler Diet detsamma, som Diet
skulle banda resande, hvilka behofva
taga n~attqvarter, men da de hort an
dra resande beratta ON p~lundringar,
icke vaga taga in nagonstades, af fruk-
tan for att blifva p%lundrade, utan de
olyckliga skulle ga och ga tills deras
ben icke kunde bara dem. Detsamma
intraffar med var ungdom.
Sa att Diet onda, som fororsakas af
r~eligiosa bedragare och hypnotisorer,
icke inskranker sig till dem de bedra-
ga, utan afven stracker sig till dem,
som neka att hora och tanka pa Diet
enda nodvandiga for manniskorna.
Pa den senare tiden har jag dagli-
gen ~sysselsatt mig med lasning, besta-
ende af vara basta forfattares basta
tankar. Jag har last icke blot Marcus
Aurelius, Epictet, Xenopha, Sokrates,
de kinesiska och brahmanska visa, Sc
neca, Plutarch, Cicero, utan afven mo-
dernare forfattare: M~ontesquieu, Ro-
usseau, Voltaire, Leasing, Kant, Lich-
tenberg, Schopenhauer, Emerson,
Claiming, Parker, Ruskin, Amiel och
andra (pa iva manader har jag hvar-
ken last tidningar eller tidskrifter)
och jag forvanas och forskrackes mer
och mer, icke af den okunnighet, men
| Of don oiryi1icnraIA ,yilJhnt lror;
vart samhalle ar f0rsjunket. Bid
ming, kultur hafva gifvits oss, for att
vi skola kunna njuta af Diet andliga
arr, som lemnats oss af de gamla, for
att vi skulle kunna assimilera Diet, och
i stallet lasa vi t%idningar, lasa lola,
Materlinck, Ibsen etc. Jag skulle vii
ia nagot bota delta forfarliga onda,
varre an kriget, ty denna civiliserade
vildhet, SON foljaktligen ar mold med
sig, ar Diet allra varsta; derur upp-
vaxa ALA rysligheter och bland dem
kriget.
Hvad manniskorna lefva lila, utan
religion, utan samvete. Man Dor icke
tanka pa OGDEN, utan lefva med den
for ansigtet.
Hela lifvet blir da h0gtidligt, Wig
tigt, i sanning nyttigt och gladt. In
for OGDEN ar Diet omojligt att icke ar
beta med flyer, ty den kan mar som
helst afbryta vart arbete, och inf0r
OGDEN maste man ocksa CORA hvad som
ar n0dvandigt for hela lifvet, d. v. S.
for Gud. Och mar man sa arbetar, blir
lifvet gladt, Diet blir icke langre denna
fruktan for OGDEN, som f0rgiftar man
niskornas lif. Radslan for OGDEN star
i motsatt f0rhallande till EFT dygdigt
lif. Vid EFT heligt lif inskranker dem
ma fruktan sig till noll.
Och delta forhallande mellan lif
och d0d kan roma inverkan at uppfost-
an. Men vi u%ppfostras icke pa Diet
sattet, och vi maste bearbeta oss sjalf-
va. Och likval ar gemensam religi0s
uppfostran m0jlig. Och hvilken val.