Svenska monitoren., 1905-06-09
DEN FRANskA

~kagang." any )
xFdag, s Juni. )
DEN FRANskA NJ lingsrsn I
s. i Sas.kr., I
Professor LeopoIS prdag, 10 Iuni, {
gaende sagdt direh ia. nya, ;
al, ar sasom orgaS ngaren
den franska mutus
r0relse som raknar AIV
~millioner anhangai .oo..
sen olika fo~reningaf pIpEN. z
at 42o millioner fran6 "a Tuni 7
i medlemsafgifter, hvaE Rtia
lemmar atnjuta lakarevas< roch uno1
hall / handelse af sjukdom. For q
icke tala ON mangfaldiga andra artFE
af ~sjalfhjalp, och som slutligen utdelat
liftidspensioner at icke mindre an 12O,-
900 orkesl0sa aldringar.
Delta ar dock fakta och siffror som
tala. Och hr Mabilleau har blifvit en-
makt att rakna med, lika stark, som
nagon socialistchef, tack vare den ar
me af iva millioner valman hvarofver
han f0rfogar (bland de ofvannamda
fyra och en- half m%illionerna inberak-
nades afven ~qvinnor och barn, ty hela
familjerna upptagas ! mutualismens
skote). 9y,
ON vi nu skola soka skarskada hyari
den franska mututalismen bestar, sa
ar jul begreppet mutualism / och for
sig helt lattfattadt; hvar och en- vet
att Diet ar fraga ON sammanslutningar,
f0reningar, hvilka skjuta ihop en- ge-
mensam kassa afsedd att f0rsakra
medlemmarne mot lifvets profningar,
hufvudsakligen mot alderdomens or
kesl0sbet SAINT sjuklighet. Men den
franska mutualismen ar vida mera
invecklad an sa; dess saregenhet lig-
ger deruti att den later de enskilda
/ uppoffringen saval son / f0rsakrin-
gems f0rmaner deltagande medlemmar-
me samarbeta dels med staten och
kommunerna pa EFT satt som g0r mu-
ltualisterna till en- klass af %oficiela,
l~privilegierna "sjalfhjalpare', dels med
Iforeningarnes S. k. hedersledam0ter,
personer ur de f0rmognare klasserna,
mestadels arbetsgifyare, hvilka betala
sina jamforelsevis raft hoga medlems.
afgifter utan att i gengald mottaga
f0rdel / form af forsaljning eller an
nat.
Delta sammansatta system af frivil-
Zig sjukhjalp, statshjalp och, likaledes
frivillig, hjalp fran ofverklassen sar.
skiljer den franska mutualismen sa-
wal fran den fra sjalfhjalpen / Eng
lande och Forenta Staternas Friendly
societies" som fran den obligatoriska
Observation-Disclosures / Tyskland och
osterrike.
Hedersledamotskapet utgor kanske
den franska mutualismens NEST be-
ltecknande drag, och harigenom f6ljer
mutualismen en- politik hvars NAL tyc-
kes vara att indraga ALA arbetsgifvare
sasom hedersledamoter / de af deras
dL DCldlO OllCl Utl lduCh DliuduC luulud-
listiska foreningarne, att haraf skapa
en- moralisk f0rpligtelse hvilken ar
betsgifvarne i slit eget intresse skola
hafva svart att undandraga sig, SAINT
att salunda med tillhjalp af EFT VISIT
moraliskt tryck uppna den arbetsgif-
varens delaktighet i misunderstanding
gen som / Tyskland ar resultatet af EFT
lagligt tvang.
Den franska mutualismen, skrifver
Mabilleau, framstar som EFT af de
NEST intressanta uttrycken for den
franska anden, hvilken oberoende af
de politiska och legislative omskift-
ningarne stadse a~nstrangt sig att for
soma de bagge motsatta pr~inciperna
inom hvarje samhalle: den enskilde
och gemensamheten, den ~personliga
bestammanderatten och Diet allmanna
basta, friheten och lagen."
Den ar af rent franskt ursprung och
har egendomligt nog forblifvit ia
ltinsk", ty denna slags mutualism flo
rerar endast ! ~Italien, der den yum
nit en- storartad utveckling. Den ytt-
rade sig f0rst / de sma kooperativa,
lyrkesskramassige underst0dsforenin-
gar som efter revolutionen skoto upp
litet hvarstades ur den franska jorden,
och hvilka vid medlet at forlidet arhun-
drade blifyit sa pass talrika och betty
dande att de pakallade statsmaktens
luppmarkasmhet och beskydd.
Forsta grundstenen till den franska
mutualismens fasta byggnad ladies'
1852, da dessa mutualistiska f6renin-
gar begafvades med statsdonation ON
10 millioner franc, bildad genom for
saljningen af familjen Orleans konfi-
skerade egendomar. Trettio ar sena.
re, 1881, borjade sarskildt statsunder-
st0d att beyiljas, ! b0rjan jamforelse-
Wis obetydligt, sa att Diet under tjugo
ar endast uppgick till Is millioner.