Svenska monitoren., 1905-01-27

delta sjunka narmast intill jordens
och ~jordens centrala del der
for utg0ras af en- enda solid guldklimp.
Hvarifran guldet pa jordytan kommit
flick man ingen %forklaring pa - san
nolikt fran meteorerna.
Som synes, arc amerikanerna icke
fullt sa skickliga "raknemastare", da
Diet CALLER att uppstalla verldsforkla-
ringar /, som da de skola uppgora pro-
jekt till nya jarnvagar, grufanlaggnin-
gar, svinslagterier och patentmedicin-
fabriker.
Att nebulosteorien blifvit angripen
ar emellertid %ingenting att forvana sig
Oliver. For EFT 50-tal ar sedan stod /
en- svensk tidskrift en- langre artikel,
hvars f0rfattare pa fullt allvar s0kte
visa att, ON de keplerska lagarna
vore riktiga, sa var Newtons tyngdlag
felaktig, och vice versa a tyngdla-
gen korrekt, sa voro de keplerska Ia
garna ofullstandiga. Och sd sent SON
ar 1874 yttrades af en- kolportor Mahl
pa EFT missionsmote / Upsala: de lar
de-" SADIE hr Mahl, pasta visserligen
att jorden ror sig kring sin axel, men
delta har jag svart att tro; ty ingen
af dem, som skrifvit ON den der axeln,
har nagonsin sett den, eli heller har
man hort talas ON nagra r~eparationer
pa axeln, ehuru verlden nu staff 1
sextusen ar" Och likval - sc pur 81
muove," "och dock ror hon sig!"
Mr. Niphers teori kan for 0frigt icke
ems CORA ansprak pa att vara ny. Ty
redan 1902 sokte Won Bieberstein / slit
arbete "Ueber den Ursprung des Welt
gebaudes" visa att planeterna och de.
ras drabanter vore blot k~onglomera.
ter af meteorstenar. En- uppfattning
som var framstaende landsman A. E
Nordenskiold afven var bold for att
antaga, ehuru han icke s0kte Oliver
tyga nagon att den var "matematiskt
bevisad."
De olika teorierna ON planetsyste
NETS uppkomst arc manga. Winston
Burnett, Cartesius, Lazaro Moro, Pal
las, Wrede, Lamark, Hutton Il. fl.
m. II. Slutligen ha vi den af Kant
den store tyske filosofen, och Lapace
den beromde franske astronomer, ehu
ru oberoende af hvarandra, framlagds
bekanta verldsdaningsteorien. Enligr
denna teori har hela vart solsysten
utvecklat sig ur en- enda ofantligt stol
gasnebulosa, strackande sig langt ut
ON Neptuni bana. Genom denna ne
| bulosas rotation omkring en axel, at
kylning och tyngdkraftens verksam
het ha sa smaningom solen, planeter
ma och deras manar bildats.
Den Kant-Laplaceska teorien ar ick'
nagon lost framkastad hypotes utal
| grundad pa VISA egendomligheter in
ON vart planetsystem. Dessa arc: pla
netbanornas obetydliga afvikning fraI
cirkelformen, banornas b~elagenhet
nasta Stamina plan, rorelsens gemen
Stamina riktning fran vester till oster
babe den dagliga, d. v. S. rorelsen ON
kring kroppens axel, och den arliga
d. v. s. rorelsen / banan, och slutli
i gen den markvardiga egenskapen at
tiden for hvarje drabants omlopl
kring sin planet ar precis lika med ii
den for drabantens rotation omkrin.
sin egen axel.
"Sa utomordentliga fenomen," sd
! ger Laplace, "kunna icke bero pa ore
, gelbundna orsaker. SannolikheteI
harfor kan beraknas medels probali
| te~tskalkylen, och Diet befinnes da at
man kan vaga mer an tvahundratusel
milliarder mot EFT pa att de Ell art
verk af slumpen -. vi nodgas derf0,
tro att en- forsta orsak (cause print
tive) har dirigerat planetsystemets I'd
relse." Hyilken denna "f0rsta orsak'
nu ar, Diet har Laplace / slutet af sil
bekanta Exposition du systeme dl
! Monde, Transmitting af verldsbygg
MAIDEN, genom en- brilliant expose a
/ planetssystemets uppkomst ur en- ne
bulosa visat denna "cause print
tive" kan man saga ar %ingenting an
nat an tyngdkraften.
| Men, torde nu nagon med hr Nah
invanda, ingen har val / ALA fall set
att EFT planetsystem utvecSlats UT Ell
nebulosa. Val SAINT. Men Stamina an
markning CALLER Jul ON ALT eller ma
stan ALT, som vi veta eller tro osi
veta. En- manniskas lifslangd ar nam
ligen for kort, for att vi, atminston,
/ de fiesta fall, skulle kunna f0lja fe
nomenen ALT ifran deras uppkomst
| genom deras %utveckling och till dera.
undergoing. Men delta hindrar ickt
att vi kunna draga ~slutsatser, som arc
fullkomligt berattigade. Eft exempel
ON vi en- ~sommardag genomstrofva Ell
skog, t. ex. en- barrskog, sa Sc vi, hui
! har och der ligga s. k. barrkottar, vic
sidan af dessa finna vi nyss uppskjut
ma telningar, nagot langre bort stors
fullvaxta trad och slutligen invid foter