davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Svenska monitoren., 1905-01-06
ARBETE.

Tank hvad hastarna och kossorna
och kalfvarna plagas af flugor och
mygg under de beta soldagarne, Men
pa landet ar lifvet naturligare ord
nadt, och naturen har utvagar att
skydda husdjuren mot plagan af in
sekter. For narvarande arc svalorna
d~jurens basta skydd mot flugor och
mygg.
Svalorna tycka bra ON insekter; sa-
dam ar sannskyldig kalasmat for dem.
| svalans mungipa, hvilken ar synner-
ligen stor och vid, afs0ndras en- slem-
mig vatska, som 0gonblickligt fangs-
lar en- nigga eller mindre fluga. ON
svalan gapande flyer nagra ganger
genom en- myggsvarm, sa arc hennes
mungipor alldeles fullsatta med mygg.
Mar hon sa kommer hem till boet, sat
ter hon sig pa dess kant och racker
den gapande nabben at sina ungar.
Och nu blir Diet EFT plockande och
skrikande bland dessa, imam de hun
nit ia plocka i sig ALA de sma myggen.
Eft par svalor arc dagligen / rorelse
omkring 16 timmar af dygnet. Hanen
och honan ge sina ungar mat ungefar
20 ganger i timmen. Foraldrarna med
fora alltsa naring at barnen omkring
$40 ganger ON dygnet, och da fodret
hvarje gang bestar af 10 a 20 insekter,
sa ger deras arbete med infangandet
af fodoamnena Diet resultat att 6,4O0 a
12,S00 flugor och mygg konsumeras.
Hartill kommer, hvad pappan och
mamman saliva f0rtara. ON de arc
nattatna, sa reda de sig kanske pa 300
insekter ,hvardera. Minimum for en-
enda svalfamilj skulle da pr dag bli
en- konsumtion at 1000 insekter och pr
manad 100000 insekter. Delta ar mi
nimum, och Diet ar en- enda svalfamiljs
' konsumtion. Under de tire sommarma-
Svenska monitoren., 1905-01-06

matt af kunskaper och asigter, mer
den befaster dem .icke med hansyn till
karaktaren och kastar dem derfor
verkligheten of0rberedda ut / lifvets
svarigheter, utan nagon hallpunkt. De
maste da saliva soka finna sig till
rata, sa godt de kunna, hvilket afven
de allra basta vanligen icke kunna
utan manga villfarelser.
Meningen Dir naturligtvis icke att
uppfostran skall dana fullfardiga ka.
raktarer. Men den kan och skall gif.
va barnen den rata grundvalen, pa
hvilken sjalfuppfostran senare kan
bygga. Denna grundval lagges genom
att leda barnen / en- sadan andlig rikt-
ming att de alska Diet rata och afsky
Diet daliga och orena. Ar delta yum
net, sd kan man saga att Diet stora huff
vudslaget ! %uppfostran ar vunnet. For
ofrigt bestar uppfostrarens gerning
NEST uti att underst0dja utvecklin-
gen af de CODA anlagen hos barnen
och undanr0dja hindren for dessas
tillvaxt och trefnad. Det ar ocksa
vigtigt att tidigt uppofva barnet till
medarbetareskap i delta arbete. Da
star Diet rustadt, mar sjalfuppfostrans
mera sjalfstandiga arbete skall taga
vid, f~oretradesvis for att leda indivi-
dens utveckling till h0gre och Store
NAL.
Det kan korteligen sagas att huff
vudandamalet med all %uppfostran DIR
att skapa manniskor, som veta, hvad
som ar raft, och som hafva kraft och
villa att CORA Diet rata pa den It'd
punkt, da Diet skall goras, antingen
de hafva lust dertill eller icke.
Man skall tidigt vanja barnen vid att
belt enkelt CORA sin pligt utan att re-
flektera mycket derofver och utan att
fordra tack eller erkannande derf0r.
Barnen maste tidigt vanja sig vid
att icke taga sig for nara af att de
ia motstandare, blot de veta med sig
saliva att de hafva handlat raft. Och
framf0r ALT maste de vanja sig att be-
harska sina stamningar och icke till
mata dem for stor b~etydelse - eljes
blifva de olyckliga manniskor, som
alltid arc sysselsatta med att betrakta
sig saliva i spegeln som sa manga af
nutidenS Smaskalder.
Svenska monitoren., 1905-01-06
HuRU GAMMAL AR JULGRANENi

Pa denna under jultiden sa intres-
santa fraga finner man de NEST olika
a En- asigt ar att julgranen leder
slit ursprung tillbaka till de aldsta
tider. Liksom skogen af vara f0rfader
ansags helig, sa hade de ocksa trad,
som tillika voro offertrad. Vid dem
framburos offer, och dessa trad pla-
gade man smycka med en- stor, af gro
ma qvistar flatad krans. Dessa offer
~ledsagades af brinnande Illus, och
sprakbruket vande sig slutligen som
vi Sc under medeltiden att beteckna
en- gafva eller shank som EFT illus.
ON EFT sadant af ljus bestraladt offer
och gafvotrad skall var julgran erinra.
Gent emot denna asigt star f0ljande:
| borjan af 13:e arhundradet lefde i
Assist den helige Fransiskus, Fransi-
skanerordens stiftare. Han var en-
stOr beundrare af Kristus och dennes
i armod och lydnad, i a~rbetsamhet
och sakert under oandliga umbaran-
den tillbragta ungdomslefnad. Fralsa-
rem / sin f&ttigdom var en- f0rebild,
hvilken han uppstallde till betraktelse
och frost for sina ah0rare och franz
for ALT for den svart plagade landt-
befolkningen. Stallet i Bethlehem med
herdarne vid krubban var en- synnerli-
gen t~illdragande bid, hvilken han till
och med sokte bildlikt framstalla for
firandet af den heliga natten. l ska
ror str0mmade folket arligen till den
ma fest. Hans utanfor staden belagna
lila kyrka, enkel och o%ansenlig, var
omgifven af en- liten g%ranskog, och
hvarje buske i denna skog var under
gu~dstjansten den heliga natten for
sedd med EFT litet illus. H0gtidlighe-
ten i denna gudstjanst och dess YER
kan pa folksinnet var utomordentlig,
och smart upptogs denna sed i ALA
Fransiskanerkloster S~kogsgront med
stralande illus och skimrande prydna-
der omramade krubban, och ung och
SdlllLlloi llOJuoNS oAS uNloN- 4lSh %
blot i kyrkorna utan afven i familje-
rummen hollo krubban och granen slit
intag.
Fran Tyskland, der man kunnat fol-
ia denna sed tillbaka till sjuttonde
arhundradet, lar julgranen sedermera
blifvit utbredd Oliver hela verlden. &C.
nom hertiginnan af Orleans kom den
ar 1910 till Frankrike och genom prins
Albert, den davarande drottningens af
Storbritannien GENIAL, till England,
1870 till Ungern. Afven i Nederlan-
derna, Ryssland, hvarest den dock
blot forekommer i de hogsta kretsar-
ne, Sverige, ~Italien, Amerika ar gra-
men i narvarande It'd julfestens pryd-
mad.
Svenska monitoren., 1905-01-06
DANANDET AZ CODA kARAk-
TARER.

Den bekante schweiziske professorn
Hilty har i delta anne gjort EFT utta-
lande, som f0rtjanar beaktande.
Han manner till en- borjan, hurusom
redan Shakespeare yttrade att verlden
knakade / fogarna, och anser att delta
med mycket Store berattigande kan
sagas ON nutidens verdi. Derf0r ut
gar han fran att Diet, som nu framf0r
ALT b%ehofves, dr. CODA och starka ka-
raktarer, sa att vi oskadade kunna
utga ur den kris, hvilken oemotstand-
ligt narmar sig. Delta ar ocksa ma
got som verlden, i stort sedt, mycket
val vet. Fran ALA hall h0r man EFT
enda rop pa kraft. Men hur kan Diet
komma kraft och energi / manniskor-
ma under den materialistiska uppfatt-
ningen, som nu ar den f0rharskande
och hvilken, sasom all e~rfarenhet vi
sat, utmynnar I pessimism och slapp-
het? Nutidens ungdom ar till stor, del
blaserad och Indifferent, den har inga
ideal, som den hanfores af och hoppas
kunna genomfora. Foljaktligen lef-
yer den for dagens njutningar och for
att skaffa sig dessa och delta ska
par inga karaktarer.
F0rfattaren anfor / delta samman-
hang EFT tai l norska pedagogiska sam,
fundet af Fridtjof Nansen, i hvilket
denne framholl nutidsungdomens brist
pa idealism och karaktar, namde den
andel, som tidens politik och literatur
hade / Diet allmanna forsvagandet af
sinnet for Diet ideela, och betecknade
Diet som EFT stort fel 1 nutidens upp,
fostran att den icke lager nog an pa
att %uppfostra man genom att med all,
var leda barnen till sjalftukt och sjalf,
hjalp.
Hari ligger nutidsrppfostrans stor
sta skuld, sager forfattaren. Den en-,
dast utrustar de unga med EFT visst
Svenska monitoren., 1905-01-06
ALTON.

bet var en- gammal skald. Han bod.
de alldeles ensam midi i den stora
staden. h0gt uppe | EFT hus vid en- at
de. minsta gatorna. Der hade han EFT
litet trefligt rum, hvarest han satt och
Taste eller dr0mde vid sin pipa under
de langa vinterqvallarna.
bet ar icke godt att veta, hvad Diet
var han sag for sin inre syn, da han
satt och stirrade in | den bla r0ken -
men en- alton, da Diet var EFT ohyggligt
vader, lade han undan pipan och gick
bort till f0nstret for att Sc, hvad Diet
var for EFT spektakel som ljod utan,
for. Stormen tjot och hven kring hui
sens horn och genom sko~rstenspipor.
ma; den ref och slet | takstenarna och
hvisslade / nyckelhalet, medan regnet
slog mot rutorna och gatan drop at
vatten.
HIM! tankte den gamle skalden.
bet ar skont att sitta lugnt och varmt
inomhus / EFT sadant herrans vader!
Stackars de, som skola fardas ute!
/ detsamma foil hans blick pa de
upplysta rutorna / huset midi emot,
Han kunde Sc rakt In I rummet till
familjen. Det var EFT par aldre per
soner som bodde der. Manner var en-
f0rm0gen kopman; han egde sjalf hui
set, och Diet sag flint ut inne | rummet,
De hade manga gifta barn, och dessa
voro just allesamman narvarande med
sina sma barn.
- Han firar sin fodelsedag | dag
tankte den gamle skalden strax, och
man kunde tydligt Sc, hur de skratta'
de och pratade och roade sig. En- al
dem tog en- liten smatting pa tire al
med gula lockar och stallde honom
midi pa bordet. Gossen strackte III
sina sma armar och sag upp mot lam
pan med stralande 0gon, = sd stol
Jag ar! - Men sd kom farmoderr
och slog armarna omkring honom ocf
tog ned honom.
Den gamle skalden blef med n sd
tung ON hjartat. Han tyckte att har
a sd grufligt ensam! Ingen hadt
han 1 hela vida verlden! Inga sms
armar skulle nagonsin sluta sig krint
Svenska monitoren., 1905-01-06
sLlxTENS OFFER UNDER EFT
ARHUNDRADE.

Den kande forskaren och f0rfatta-
rem Camille Flammarion har genom
arkivforskningar i franska justitiemi-
nisteriet lyckats fa~ststalla, hur manga
manniskor SON under loppet af 1879
arhundradet d0dats af blixten. Re-
antalet Olycksfall skulle hafva varit i
600. bet tyckes som ON sedan 1885
antalet olycksfall skule hafva varit i
standigt stigande. bet i delta afse-
ende o~lyckligaste aret skulle hafva
varit 1892, under hvilket 1877 manni-
skor d0dades af blixten. Den exakta
siffran af antalet olycksfall ar 1882.
F1era man an q~vinnor traffas af blk
ten. Fran 1854 till 1900 blefvo traf-
fade 1919 man, men blot 1852 qvin-
nor. Hufvudorsaken hartill ar att
mannen mer arbeta ute ~ faltet an
q%Vinnorna och i allmanhetfr per utsatta
sig for ovader. Antalet o$eksfall vex-
lar for 0frigt mycket i olika trakter
af Frankrike. H0gsta antalet uppnad-
des i mellersta Frankrike, Puy de
Dome och 0fre Loire; derjamte pa
Korsika.
l departementet L'Orne och la Man
che raknar man Is ganger fare blk
tens offer an t. eX. i Auvergne. l Pa
ris och i Seinedepartementet ar anita
let af blixten traffade personer i for
hallande till befolkningens tathet vt
terst ringa. Flammarion tillskrifver
delta tillvaron af metalltak och jarn-
balkonger, hvilka utgora EFT kraftigt
skydd for en- storstads invanare, deri-
genom att de spela rollen af blixtafle-
dare och skingra luftens elektricitet-
For ofrigt har under Diet sista artion-
Diet en- MARKHAM okning af ovader i de
Store staderna intradt. Sarskildt
hvad betraffar Berlin har delta fax
tum blifvit foremal for vetenskaplig
understanding. Sa mycket m~arkvardi-
care ar att i de Store staderna blot
sallan intraffa olycksfall genom blk
ten.
Svenska monitoren., 1905-01-06
SALlGE DE REDRoFvADE. .

10, just sa!
M minns jag honom, name med
smartan praglad i dragon, med 0gonen
sorgbundna, inne ALT for djupt under
pannan. De hade val varit for inten-
sivt mat riktade ALT for lange!
Han SADIE mig jul intet direkt ON
sina 0den. Men jag larde kama dem.
Han hade gift sig med en- qvinna,
som int alskade honom. bet var Diet
hela. bet var borjan, och hans lif i
sorg maste deraf folja.
bet markvardiga med honom var
allenast att han aldrig vantat sig ma
got annat, att han med oppna ogon
gait mot EFT helt Ifs sorgeode.
Han a en- af dem, som fran borjan
kande sig svag, men ocksa visste hvad
lifvet forbade. Han kande sig fran
f0rallt forpligtad.
Henne hade han mott af en- rem till
fallighet, och han alskade henne fran
den stunden. Med forfaran tog han
motifs ON hennes o%mgifning, hennes
uppfostran, som i mycket blifvit helt
vilseledd, och sist deraf att hon syntes
ha bestamt sig for att gifta sig med
en- man, hvilken icke skulle kunna be-
gripa henne, icke forma taga hansyn
till de brister och luckor, som maste
finnas uti hennes stalls danfng.
bet var da han er0frade hennes
hand for sig. Han forstod att han
aldrig skulle vinna hennes hjarta. bet
hangde for visso fast hos den andre,
hvilken med MOLE ingatt EFT ur ekono-
misk synpunkt f0rdelaktigare parti.
Sa blefvo de da gifta. Han var icke
n ekonomiskt oberoende, men ar
betskraftig och pa slit omrade initia-
tivrik. Derf0r byggde han Diet lila
boet raft omsorgsfull, fast han aldrig,
aldrig fatt fast i den h0rnsten, som
kallas omsesidig karlek.
Imam barn gafvos dem, fanns Diet
stunder, da han, verldsmanniskan at
allvarslaggning, var fardig kasta sig i
armarne pa Diet religi0sa svarmeriet.
Men dagpligterna h0llo honom uppe
tills barnen, dessa himlens sandebud
sa ofta till andligen sargade manni-
skor, blefvo honom gifna.
Hvad han alskade dem, Medan de
voro sma, voro de hans, jollrade de
lika rattvist fordeladt med honom och
med modern. Hans fjarrsynta, klara
blick holl stundom pa att fordunklas,
da de sma k%eruberna fangat hans tan,
kedigra parma med sma runda, sme-
kande armar. Men barn arc ocksa
manniskor -. De vaxa till, taga in,
tryck och roma inflytelser. :. Och en-
vacker dag voro de, EFT efter annat,
icke langre hans. Hans hustru hade
tagit dem helt for sig, och / den man
hon pa dem tillampade sin egen barn,
doms forvanda fostringsmetod,
Stamina man blef Diet konflikter, som
an mer fjarmade deras hjartan fran
hans bl0dande BARN. Barn kunna ju
med rata kallas anglar, men hvar
star Diet skrifvet att anglar arc begaf,
wade med Guds archaeological och all
vetenhet?
Alltid alskade han NEST den minste
Diet minsta. Och mar han sett slit
s%istfodda barn f0lja syskonens exem,
pei, sa b6rjade for honom - slutet.
Tanker err delta slut. Att vara en-
| familjs besvar och tyngd, att fornekas
sin raft l den karlek. som tillkommel
fadern, familjefors0rjaren.
Svenska monitoren., 1905-01-06
QVINNOTARAR.

Hur hon af angest synes bafva
Och stormande ses barmen hafva,
Hur stolthet endast sorgen dampar,
Och graten derfor hon bekampar,
NJ slut likval pa hennes mod ar
Ur ogat st0rta tarefloder,
Hon sjunker hop f0rkrossad, matt,
Hon CRATER - for en- %vinterhatt.
Svenska monitoren., 1905-01-06

hans halls, ingen liten bid rost saga:
'farfar!" Han satte sig vid f0nstret
och sag ned mot den fuktiga gatan
och upp till den stjarnl0sa himlen.
Hur a Diet val m6jligt att han ma
gonsin kunnat var glad! En- gang
- for lange, ah, sa lange sedan! -
fanns Diet en-, han riktigt hallit af. Men
henne flick han aldrig. Hon lag nu for
LANCE sedan ! den svarta jorden! Och
ehuru han annu utan att sjalf tan
ka pa Diet - knappt lefde en- dag till
slut, da icke hans tankar dvaldes hos
henne, var Diet dock liksom ON hon 1
delta ogonblick skot fran ur hans
medvetande med ny kraft =. som en-
blomma ur jorden.
bet var sd tyst | rummet. Blot Diet
gamla uret ! vran pickade troget. TIA
rarna stodo den gamle skalden | ogo-
men. Hvad hade han att lefva for?
Ingen! Inlet! Ensam var han, och
Diet hade han alltid varit, alldeles som
en- riktig %enstoring. Mar han riktigt
tankte efter, hade han nog ocksa f0rut
varit bedrofvad derofver ---. Han
st0dde hufvudet mot handen och foil
! diupa tankar. Da horde han med
m en- klar rost omedelbart bredvid
sig:
- Du kare gamle 1skald! Hvarfor
crater du?
Han vande hufvudet och sag en- ung
flicka sta borta vid dorren. Hon hade
~glansande brunt har och bla 6gon.
Han kande henne val, och ehuru Diet
var manga ar sedan han talat med
henne, blef han dock alls icke forum.
brad Oliver att 81 henne der.
Cecilia! Min alskade! utbrast
han.
Tyst! SADIE hon. Jag skall saga
dig nagot; du crater, derfor att du dr.
ensam och icke har barn och barnbarn
omkring dig - sasom de derborta.
Ack! Du HAMMER ju icke de hemliga
sorger och bekymmer, som kunna
tynga pa dem. Din sorg ar tung att
bara Diet vet jag - Diet har den
varit, a%lltsedan du var ung. Men en-
lycklig gafva hafva de CODA feerna
lagt i din vagga - Store, an du sjalf
vet och de derborta kanske icKe ega.
Du har aldrig reflekterat Oliver den -
men Diet ar den du har att tacka for
att du kunnat vara glad och rik ! din
ensamhet. Sc du har kunnat gladja
dig anda in / Diet innersta af dit hjar-
ia - at Ell strale af Guds klara SOL,
at EFT k~arleksfullt sinnelag, at en- liten
blomma, at ALT, som du fam stort och
ON Diet, som var an skonare, an rika-
re -. Diet, son ingen AMMAN an du
kunnat Sc och kama och langta efter!
Och babe mar du teg dermed och mar
du kunde meddela andra Diet, sjunga
om Diet i dina enkla sanger var du
lyckligare an en- konung ---
Hon lutade sig framat och tryckte
sina lappar mot hans parma.
Den gamle diktaren gjorde en- r0rel-
Sc och hvad var Diet? Han
a alldeles ensam i rummet. Hade
han sofvit? Hade han dromt? Han
visste Diet icke sjalf. Men sa vackert
Diet dock var - Diet var som sken hela
hans sjal deraf! Men men - hur
var Diet nu? Han sag sig ON, sag ned
mot den m0rka gatan -. och anyo
drogos hans blickar mot grannens fest
ligt upplysta rutor. ia Diet var jul
sant - nu erinrade han sig sina tan
kar! Da log den gamle skalden. Han
a alls icke bedr0fvad vidare - tvart-
ON! Han tyckte att Diet var sa sk0nt
att Diet fanns sa manga glada manni-
skor att Sc pa. Han gick och tande
sin kalla pipa, satte sig i kakelugns'
vran och blockade med 'stora ogon in /
de tailor, som i den bla roken Upprul-
ladies' for honom ensam.
Svenska monitoren., 1905-01-06

Men han hade egentligen aldrig VAN
tat sig annat. Han alskade ju en-
gang henne, SON blef hans maka, al
skade henne sa hogt att han offrade
sig for att bringa henne in / f0rhalian-
den, der hcnne kunde visas barmher-
tighet.
Och han ofvade denna barmhartig-
het genom att odmjukt lata ga ut Of
yer sig f0ljderna af hennes karleks-
l0sa, harda, egoistiska slime.
Den aIme -.
bet kom en- dag da sjukdomen band
honom; / bojor slagen af en- svar lam
het, var han Ell langre i stand att fylla
den plats han hade. / sjukstolen der
hemma s0kte han dock genom litet
skrifarbete f0rtjana den foda han for
tarde och taket ofver hufyudet. Ell
radde brist | hemmet, ty soner och
d0ttrar hade vuxit upp och f0rtjanade
p%enningar. Men da de icke Saliva
egde karlekens blick for fadern, for
madde de icke mot honom DIVA karle-
kens gerning, karlekens vedergallning
for Diet lif han offrat for dem.
Sassmaningom blefvo 0gonen skum-
ma hos den lame. Jag fam honom
en- gang da han sysslade med att hop
cStfa dctipkca ckar
- Det ar ~nodvandigt, for mig att ha
nagot att syssla med, SADIE han, litet
~forlagen.
Da kom Diet hardt fran hans / rum.
met varande fru:
- ia, en- sadan uselhet till arbete,
Det betalar int saltet till maten for
familjen.
Den fumlande handen pa bordet dar-
rade, men manner, som nu frimodigr
sysslade med Diet sa utdomda arbetet.
SADIE intet.
"Saltet till maten". Behofs der
mycket salt, mar karleksl0s otacksam-
het f0rbittrar lifvet?
Hvarfor talade den manner aldrig
ON sina barn, hvarfor gladdes han int
oliver deras framsteg i skolan, deras
platser mar de "kommo ut?"
Hvad vet jag! Kanske hoppades
han int att de skulle lefva lifvet an
norlunda an deras moder. Och da
visste han att deras ode kunde blifva
grymt, grymt som Diet for Diet mesta
maste bli for dem, som icke ega for
maya att alska.
Och mar han darrande knappte han
derna Oliver slit lama kna och sag ut,
sag upp... Bad han manne da icke
en- bon att Gud matte sanda till hans
barns bistand man och qvinnor, bered-
da att f0rlata och diverse med Diet
egoistiska folk, som var hans MARINA
ste?
Mar han dog, drogs der en- altman
suck af lattnad i familjen. Here
Gud! Han hade ju i hela sex ar setat
der lam. Ingen hade riktigt f0rstatt
honom, Diet var som ON han menat och
menat -. Nagot, som han aldrig velat
ut med riktigt". Ungefar Diet sades
inom familjens f0rtroligaste krets, ON
Ell / dessa ~ordalag, sa var andemenin-
gen p~atagligen den har angina.
Begrafningen var jag med pa. I'm
der Diet klockorna gingo, under Diet
processionen skred fran och annu
medan den kastade mullen ljod mot
kistan, tankte jag pa att Diet mahanda
ar karleken, vishetens Gud som sa
will att den omsinte och karleksmak-
tige skall f0rma att offra sig for dem
som blifvit hardhjartade och blinda
l denna ofullkomlighetens verdi. bet
ar ju helt enkelt Kristustanken, den
lefvande Kristustanken att offra slit
lif for br0derna, broder beredda att
babe f0rneka och forrada.
Alter jublade klockorna. bet var
som melodi till ord ur bergspredikan:
Salige arc de bedrofvade -.
Och alter var bergad en- sjal, som
luttrats i karlekens kamp.
AdaIbert.
Svenska monitoren., 1905-01-06
N A~LpERDoMEN.

De, som villa kama sig unga 1 sjalf.
va alderdomen, kunna draga nytta af
efterf0ljande foreskrifter.
F0rvanta EFT nyttigt langt lif. Lat
tankarna standigt vara unga. F0rne-
ka helt enkelt att bli gammal genom
att ej rakna de flyende aren eller att
vanta pa alderdomen. Afhall eder
fran ALA stimulanter och "smartstil-
lande" medel; de f0rkorta lifvet.
Eft at de basta %preventiv mot al
derdomen Dir intresse och hanforelse
for dagens fragor.
Frukta Ell solljuset; intet ljuft eller
skont vaxer eller mognar 1 m6rkret.
Undvik angslan | ALA dess uttrycks-
former; hon dr. mansklighetens st0r-
sta fiende.
Naturen ar den store lifsfornyaren;
hennes ande ar stadse ung. LET med
henne, alska henne!
Undvik 0fverdrifter af ALA Stag, de
skada. Eft langt lif maste vara matt
ligt och regelbundet.
Beskada Diet sk0na | ALA dess for
mer; Diet DRIVER bort ALT fult fran ert
lif.
Lat korta utflykter till landet blasa
bort sinnets och hjarnans spindelvaf-
var; tank aldrig pa f0delsedagen att
nj ar EFT ar aldre an nj var forut.
n-A-~I.k- i. - -.xr. usIAn. kNx
ljusa vyer af allting / lifvet. Soliga
tankar drifva bort skuggorna.
Var EFT barn; lef enkelt och natur-
ligt och hall er fri fran ALA farliga
f0r~bindelser och forvecklingar.
Fostra forn0jsamhet; att vara miss
mold och ~otillfredsstalld framkallar ia
ror pa pannan och olycka / sjalen.
Hall sinnet ungt genom fornyadt, all
varligt tankande, och hall hjartat
sundt genom EFT gladt och hoppfullt
sinnelag.
LET icke for att alta utan at for att
lefva. Manga krampor ha sin grund
/ frasseri eller att man intager sina
maltider pa oregelbundna tider eller
fortar, Diet mar icke Dor.
Var icke alltfor ~arelysten. bet har
handt mangen att han gait upp som
en- sol och fallit ner som en- skinnpels.
Missrakningarnas krafta har f0rkortat
mangens ~lefnadsar.
Kasta er vardighet at sidan och lex
och rasa med barnen; forma dem att
alska er genom att alska dem, och Diet
kommer att Ell sa ringa forlanga edra
lefnadsar.
Tank vackra tankar i harmoni, sk0n-
het, sanning, oskuld, ungdom, karlek
och godhet. Umgas med de unga; tag
intresse i deras hopp och lefnadsmal,
deltag | deras lekar och hanforelse.
Bevara saktmod, lugn och sjalfbe-
harskning till kropp och sjal. Lat in
genting kasta er ur balansen; EFT kon-
centreradt lif ar EFT langt lif. Lat in
genting CORA intrang pa edra regel-
bundna arbets- eller hvilotimmar och
forsumma Ell s0mnen, Ell minst 'skon-
hets-slummern" fore midnatt.
Karleken ar den store lakaren af
ALA lifvets krampor, den store forsko-
naren och fornyaren. Den som will
dricka ur den eviga ungdomens kalla
maste fylla slit lif med karlek.
Alderdomen ar konservativ. Hall
sinnet oppet for sanningen och mottag-
ligt for ALT som foradlar och f0rstorar
vyerna. Tag intresse / andra manni-
skors lif och valfard.
Man ar sa gammal som man HAMMER
sig.