Svenska monitoren., 1905-01-20

och ~hansynsl0sa hardhet bragte jas
ming / sinnena och slutligen vallade EFT
formligt uppror.
~Befolkningen | Australien hade In
gen som helst andel 1 landets styrelse;
ALT bestamdes e%nvaldigt fran London
och genom ~guvern0ren | Melbourne.
Titan slit h6rande hade guldgrafvarne
fatt sig palagd en- skatt af 80 shilling
1 manaden, hvilket de icke utan fog
ansago vara orimligt mycket ~ val
icke for de ia, som en- handvandning
~fortianade en- formogenhet, men for de
tusende, som icke hade sadan tur
och som hade svart att draga sig fran.
Men hvad som retade dem vida mer
an palagans storlek var Diet orattvisa
och ~hansynsl0sa satt, hvarpa den in
drefs at ~soldater, som upptradde vt
terst brutalt och kitsligt.
bet kom till manga sammanst0tnin-
gar mellan 'ordningens up~pratthalla-
re- och grufarbetarne; soldaterna och
den ridande polisen gjorde sig EFT
formligt e~xtranoje af att jaga guild
g~rafvarne som vida dur, och arbetar-
ne svarade med en- serie valdsdad.
Klagomal efter klagomal anfordes
hos regeringen / Melbourne, men utan
annat ~resultat an att de f0rbittrade
| soldaterna upptradde annu valdsap-
mare. Ballarat blef sk~adeplatsen for
en- rad af folkm6ten, pa hvilka de le-
dande manner bland guldgrafvarne l
flammande tai manade till allmant
vapnadt motstand mot myndigheterna.
Efter dagens anstrangande arbete sam
ladies' befolkningen kring dessa talare
och ropade e~ntusiastiskt hurra for
| friheten och ned med t%yranniet.
Sa kom den tandande gnistan, da
en- guldgrafvare vid mann Scobie blef
plundrad och mordad ! EFT vardshus
och vardshusvarden, hvilken at all
mama meningen enhalligt utpekades
sasom m0rdaren, frikandes af an DOM
stol, som var sammansatt af myndig-
heterna och som enligt opinionen
bland den m0rdades kamrater hade
fatt order att frikanna, derf0r att
brottslingen var EFT af regeringens red
skap, en- spion.
Upphetsad af sina talare stormade
folkmassan vardshuset och brande ned
Diet - m6rdaren kom dock undan med
lifvet - hvarpa ALA guldgrafvarne |
Ballarat samlades och h~ogtidligen
brande upp sina ~licenser, de'fribref pa
guldgrafning, som de erhallit mot den
namda afgiften af 80 shilling / mana
den. Och harefter skred man till att
befasta gruflagret mot de vantade sol
daterna. Till anforare valdes enhal-
ligt en- ung man vid MANN Peter La
lor, en- kraftig, allvarlig man med kali
blodig beslutsamhet och obojlig fri
hetskarlek.
Sa byggdes den ryktbara Eureka
palissaden, en- rad af sma jordverk,
bakom hvilka man amnade bjuda den
vapnade makten spetsen. / tire dagar
lago omkring 500 guldgrafvare inom
dessa befastningar och vantade pa
striden; men mar trupperna slutligen
anlande, hade manga forlorat model
och forsvunnit eller begifvit sig bort
for att supa. Endast omkring 500 man
voro qvar, mar striden borjade. Solda-
terna voro blot 300, men naturligtvis
vida battre rustade till kamp; manga
arbetare hade intet annat yapen an
en- hacka, de ofriga dels bossor, dels
revolvrar.
bet var en- sondagsmorgon, den 8
December 1854, som %trupperna anfollo
den improviserade fastningen. Efter
en- stunds, skjutande stormade de fran
iva sidor, Triangle in bland guldgraf-
varne och broto hastigt ALT motstand.
De fiesta forsvararne g&fvo sig utan
langre kamp, men nagra ia stredo till
Diet yttersta och stupade for bajonet-
terna. Anforaren vile icke folja sina
vanners uppmaning att fly, men da
kastade de utan vidare ned honom |
en- hala och tackle Oliver honom. F0rst
EFT par dagar senare blef han befriad
ur slit constable och forbes | hemlig-
het fran plats till plats, eftersatt af
soldaterna.
Denne Peter Lalor, upprorets anfo-
rare, blef senare / tiden medlem at
lagstiftande f0rsamlingen i Victoria,
valdes till dess speaker, talman, och
erbjods af regeringen i London adels-
skap, men vagrade att mottaga denna
u~tmarkelse. Sa kunna tiderna for
andras!
Under striden hade sex soldater och
ito g~uldgrafvare stupat. och atskilliga
blefvo mer eller mindre svart sarade.
En- del af de upproriska forbes fangs-
lade till Melbourne, men den ratte-
gang, som der inleddes mot dem, flick
forfalla, da vederb0rande andtligen in
sage att deras egna o~forstandiga be-