Svenska monitoren., 1904-08-12
SvensK koIonisation j Afrika.

WILL tNOtOtticattott y
Sverige har, klokt nog. se1an Diet
blef qvltt st. Barthelemy. icke lagt
sig ombord med nagon kolonialpols-
tik, men Diet har pa sin It'd gjort for
sok att Wilma fast fot | Afrlka, efter
hvad en- del gamla handllngar | riks-
arkivet upplysa.
Koloniens grundlaggning samman
faller med .den It'd da Sverige, efteI
att hafva vunnit oforyansklig ara pa
krigets och den diplomatiska under
haDdlinsens falt, intagit en- val for
liant plats bland Europas stormak-
ter, och dess rost var, ON icke den at
den st0rsta makten underst0dda, at.
milestone den NEST aktade. Gustaf
II Adolfs och Axel Oxenstiernas It'd
var en It'd af stora tankar och pla-
ner, maktiga inpulser och betydel-
sefdlla initiativer mat och ut3t. LII
Jason planen till grundlaggandet az
"Nya SVERIGE i Ameriks uppstod
cch genomf0rdes under depna It'd, sd
ock planen att genom en- svensk kC-
lo~nisation | Afrika utvigda SverigeS
handelsf0retag och rikta Diet pa ada
metaller fattiga moderlandet med
Guldkustens rikedomar.
En- af Sveriges davarande storman,
Louis de Geer, tillkommer aran att
hafva uppgjort planen och b0rjat
foretaget len udde nara Cabo Corso,
der kolonien anlades, kallas annu |
dag till mime af k~olonlens stiftare
Cap de Geer. bet var hafvudsakli-
gen man och qvinnor ur Sveriges for
mana adel som tecknade sig som del
tagare / Diet nya kompaniet, och i en-
till k. NIT 1858 ingifven skrift sta
framst bland daltagarne nannen:
Ebba Brahe, Sigrid Bielke, Maria
S. de la Gardie, Christina de la Gar
die, Brita Kruus, Anna Maria Kruus,
Beata Spare o. S. v.
Att sluta af de ia sifferuppglfter
Diver erhallna eller paraknaIe inkom-
ster, som forefinnas bland annu for
varade handlingar ON kompaniet,
skulle kompaniet och handeln pa
Guldkusten verkligen ..kunnat blitva
N rik inkomstkalla for Sverige, ON
den fatt | fred och lugn utveckla sig
och fortfara, och ON Ell dels franz
mande makters afund dels forraderi
ryckt kolonien ur Sverlges handler.
En- man Henrik Carloff, som i nagra
ar troget tjanat kompaniet, och som
for Gessa sina ~f0rtjansters skull, oak
~ a.nling, af svenska r~egeringen
erhOil here utmarkelser, blef svensk
adelSman, guvern0r 1 den nya koloni:
en- och general, bel0nade konpaniet
och slit 'adoptiva f~adernesland med
Diet sssvartaste %f0rraderi genom att
plundra den koloni och den egendom
han f8tt %fortroende att v8rda och
bevaka, 0fverlemna den fora at en-
AMMAN MAXI, for ett sjalf r0fva hvad
som beqvamligen kunde bortforas,
och sluta sin bana sasom flykting !
frammande land.
Sverige atertick val kolonien sadan
den var, utplundrad, men den ute
blifna ersattniugen for de plundrade
var en- af de f0rnamSGa orsakerna till
Carl KS andra krig med Danmark,
atmiustone spelar den 1 ALA namde
konungs f0rklaringar harom en- huff
vudroll, likasom danskarnas envishet
| denna punkt a en- af de storsta
st0testenarna under de langa under
handlingar, som fGljde pa den forsta
fredsuppgorelsen.
Efter ia ar kunde andra afundsam-
ma medtafare, SON LANCE sett Syeri-
ges kolonisationsf0rs0k pa denna
kust med sneda blickar, Ell langre
tygla sina ~begarelser att atkomma en-
besittning, som kunde blifva af stor
betydelse | framtiden. De angrepO
kompaniets skepp och derefter sjalf-
va kolonien midi under djupaste fred
och lyckades slutligen att intaga den.
Men Diet sallskap af ~r0fvars, som I'M
der EFT stort handelskompanis mann
och under skydd af slit lands rege-
ring begick plundringen, fick icke
lange njuta af rofvet En- AMMAN stat,
som ocksa.varlt foremal for de oktro-
ierade 'piraternas 0fverfall, frantog
dem inom kort babe delta byte och
atskilliga andra best ron'ngar och in
nehai dem annu l dag sedan mer an
iva arhundraden.
Sverige, eller det kompani, som
anlagt ~kolonien, ick efter ~langvarigt
diplomatiskt grail en- lumpen summa
sisom ersattning, och ON denna sum
ma uppstodo sedermera rattegangar,
hvilka rackte 81 mindre an femtio ar.