Svenska monitoren., 1904-11-04
HUR svENskEN AR8ETAR.

tie hvad arbete will saga, heter Diet.
| allra s~ydligaste Sverige har man an
nu nagon f0restallning ON hvad en-
karl verkligen kan och Dor utratta,
men mar man hunnit uppat Stock
holmstrakten, sd ar arbetaren en- rik-
tig dagtjuf. Han kan vara med och
demostrera for s timmars normalar-
betsdag, men han har int en- aiming
ON hur man ute / verlden lagger man
ken till att fortjana Diet vitsordet att
Diet godt gar an att CORA pa alta tim
mar hvad som f0rut drog babe ito och
tolf.
l Saliva verket ar Diet intet kIago-
NAL som aterkommer sa ofta under
Observation-Disclosures som Diet ON den
klena arbetsintensiteten. vi skola
gerna f0rsoka finna oss / att betala
hogsta mojliga loner och forsoka vania
oss vid att ha organisationerna mellan
oss och vara arbetare, heter Diet ofta
/ arbetsgifyarkretsar, ON vi bara "a EFT
intresseradt och duktigt arbete. Men
Diet blir tyvarr samre och icke battre
ar fran ar; och Diet ar f~acforeningar-
mas urbota brott att de sanka arbets-
prestationen / stallet for att hoja den.
Man torde ia lof medge att Diet icke
arbetas med den rata klammen har
| Sverige. Hvar och en- kan konstate-
ra Diet. En- half timmes studier vid
narmaste gatuarbete / Stockholm arc
tillrackliga att ofvertyga hvem som
helst att dessa arbetare Ell alska att
forifra sig medan de vanta pa att kloc-
kan skall sla och dagl0nen vara in
liant. Och har ar Diet dock fraga ON
jamforelsevis valsituerade arbetare,
~relativt h0gt a~flonade, anstallda hos
landets st0rsta kommunala arbetsgif-
ware och f0remal for mycken omtan-
Ike och valvilja, babe i fraga ON be-
gransad arbetstid och / fraga ON bo-
~stadshjalp. bet forhaller sig tvifvels-
utan ocksa sd att intresset for organi-
| %sationen i viss man konkurrerer med
intresset for arbetet. Man kan ofta
marka Diet mar organisationstanken
forst bemaktigar sig EFT fack. bet ar
sa manga nya %synpunkter som da pa
en- gang installa sig och liksom tyckas
wanda upp och ned pa verlden. Makt-
kanslan STAR at hufvudet. bet dagliga
slapet forefaller dubbelt t~rivialt, och i
Observation-Disclosures uppammas en-
betydlig 0~fverskattning af Diet rena
kroppsarbetet i jamforelse med Diet
andra.
Man will gerna hoppas att denna
arbetsolust ar en- forsvinnande f0rete-
else. bet ar naturligt for en- sund man.
niska att alska arbetet, och lifvet har
knappt nagon Store glade att bjuda
pa an tillfredsstallelsen Oliver EFT godt
dagsverke. Men som EFT ledsamt och
obevekligt faktum star Diet nog qvar
att Diet arbetas r~elativt klent har i
Sverige nu for tiden. Hvar och en- som
kommer utifran sager oss Diet, och
mer an en- forstandig mar har med orc
fragat sig hur Diet skall bli mojligt for
den raskt vaxande svenska industri-
en- att utharda konkurrensen med ut
landet. mar den ar hanvisad till sa
dyr och i Diet hela sa dalig arbets-
kraft.
Men will man ga Diet allvarliga prob
Tenet nagot narmare in pa lifvet och
verkligen soka efter botemedel moi
denna betankliga svaghet i vara eko-
nomiska f0rutsattningar, sa kan man
Ell STAMINA vid be~traktandet af dessa ar
betare som f0rdrifva tiden i Stock
holms gatuf0rskansningar utan syn
nerliga resultat af sin verksamhet. bet
ar ledsamt nog int endast kroppsar-
betarne har i Sverige som prestera
EFT daligt arbete. De CORA bara som
! ALA andra. bet ar namligen EFT all
mant svenskt nationaldrag att man
ar sa radd for ofveranstrangning. Will
man finna den saknade arbetsintensi-
teten skall man allra minst soka den i
NdId UldlSd dmDSlSNSIh tllSI pd SiOSS-
handelskontoren med de langa fru-
kostarna. LATHAM ar int nagon spe-
ciel underklassjukdom, den grasserar
babe deruppe och der mere.
bet firms EFT sa nara summarizing
mellan arbetsintensitet och arbetsled-
ningen att man helst Dor tala ON bada
sakerna pa Stamina gang. Man sager
ofta ON de svenska arbetarne att de
aldrig skulle beh0fva emigrera ON de
vile ligga i har hemma som de ia CORA
derute. Mar de val komma till Amerika,
fa de smart latmasken III kroppen, he
ter Diet med en- viss skadegladje. Men
hvad beror det ytterst pa att dessa
Stamina a~rbetare, som har hemma ga
och draga benen efter sig och mar som
helst kunna ia sina formans intyg ON
att de arc lata och om0jliga, knappt
ha passerat Diet stora vattnet och in
monstrat pa andra sidan, f0rr an de
Wilma allmant erkannande som sar-
skildt duktiga, sa duktiga att Diet
svenska arbetarmaterialet, i stort sedt,
rSEpas till dot allra hSSta som impor-