Svenska monitoren., 1904-02-05
Aldrig kunde vi marka. att eskimo
erna hade nagon ohyra pa sig.

Aldrig kunde vi marka, att eskimo
erna hade nagon ohyra pa sig.
Eskimaerna vid Smiths sund arc |
genomsnitt 156 centimeter langa. Den
minsta jag matte var Isl och den
langsta 1872 centimeter. Qvinnorna
arc genomgaende 20 centimeter min
Dire.
Dessa polarmanniskor ha en- ut
markt "valvuxen kropp. Be~nbyggna-
den ar icke sardeles stark. Haret far
vaxa fritz och hanger i testar ned Of
yer slluldrorna, hvilket gifver dem eft
vildt utseende. Skagg ha de sallan.
Ha de Diet. dr. Diet hvarje fall EFT tee
ken till alderdom. | regel rycka de
ut skaggstrana, och delta af praktiska
skal.
Mar vi fran Fran begafvo oss ut
pa nagon expedition, iakttogo vi alltid
Diet Observation-Disclosures att raka bort
ALT skagg omkring munnen. an
nat fall fros delta tillsammans under
utandningen och vallade envisa smar-
tor derigenom att skaggstrana rycktes
ut. Ofta kunde man ocksa ia Sc hur
skaggstubben 'fros fast" pa hakan, sa
att ansigtet blef alldeles snedvridet.
Man ar van vid att h0ra talas ON
eskimaerna son en- mycket lagt sta
| ende folkstam. Men har man sett dem
pa nara hall, will man gerna opponera
| sig mot denna f0restallning. bet for,
dras sannerligen intet litet matt al
omtanka och erfarenhet for att "kla,
ra skifvan' under sadana naturforhal'
landen som dem eskimaerna lefva /.
Sarskildt ar Diet satt, hvarpa de kla'
da sig och / allmanhet ha inrattat sig
EFT godt bevis for att de atminstone
praktiskt arc hemma / varmeteorien
Narmast kroppen bara de en- skjorta
af fagelskinn med fjadrarna mat. OF
vanpa denna en- "anorak" af salskinr
eller rafskinn med pelsen utat och
med en- hatta att draga Oliver hufvu
Diet. Babe skiortan och anoraken rae
ka ungefar midi pa magen.
Vidare knabyxor af bj0rnskinn. Lin
ningen hvilar pa hoftlederna och byx
orna sitta sa val att den befaradt
s~kandalen aldrig intraffar.
Pa de sma valskapade fotterna bal
eskimaen innerst strumpor af har
Skim och der utanpa "kanuker,' son
ma till knaet.
Pa flera stallen har luften salund;
ohindrad tillgang till kroppen, hvilke
naturligtvis ar af storsta betydelse 70
, att halla fuktighet borta fran klader
ma.
bet ar pa eller fran isen som dess;
eskimaer bedrifva sin fangst. Salla,
finnes der oppet vatten, kajakern
AFRO derfor primitiva och eskimaern
daliga roddare.
l stallet arc de sa mycket skickligs
re / att k0ra med hundspann. / al
manhet AMANDA de alta hundar fran
for sladen. Denna sistnamda ar ct
m~asterverk, den ar sa att saga me
remmar hopsydd af trabitar, drifvet
som ytterst sparsamt DRIVER in mo
kusten har uppe.
Medarna arc beslagna med hva
ross eller narhvalstander, hvilki
spjalkats sender och med verklit
konstskicklighet fastats vid medarna
Tiden spelar jul ingen roll for dess
manniskor.
Fangstredskapen AFRO de vanligs
som afven patraffas i sodra Gronland
harpun, lans och pill.
Eskimaerna f0rsta icke att samli
forrad, hvarken af lifsmedel eller a
husgerad. AT Diet sistnamda Stage
ega de icke mera an Diet allra n0dvan
digaste. Och ha de lyckats CORA el
fangst lefva de pa den sa LANCE ma
gonting firms qvar. Hungersnod a
pa den grund intet okandt begrepp
och Diet ar nog int sa ia som duka I'm
der for denna mansklighetens fiende
Sa vidt vi kunde konstatera bodd,
under 1899 eskimaer pa fol
jande platser wi atergifva manner
for att lemna EFT litet sprak-prof):
Kajortenguak. Nerche, Igluluhuann
Kijata, Ovoschenni, Karna. Tekerar
suak Natiuhemi, Agpa och Omenak.
Deras samlade antal uppgick ickc
till mera an $50.
Peary anvande flera af dem | sir
tjanst. bet ar dock forenadt med Ell
yiss risk att taga eskimaer med sis
pa en- expedition l g~eografskt syfte
En- eskimo saknar ju ALA forutsattnin
gar for att forsta uppgiften. Han fol
jer derf0r med endast sd lange har
ser att der firms tillfalle till fangst
Upph0r delta. Wander han utan vidare
tillbaka. Peary har bittra erfarenhe
| fer | def h~ansaendat