Svenska monitoren., 1904-07-01

Ter correspondence, att | narvarande
stund begagna EFT sa starkt ord som
orc pa rorelsen. I~nf0dingarna ha nog
"tagit munnen full' och CORA sa all
mant; de kama sig visserligen miss
n0jda, men deras missnoje har icke
fatt fast form. Men Diet kan Ell for
nekas att infodingarna, saval enskildt
som samlade, visat b0jelse for att ske-
ma 0fver skaklarna pa Diet ena eller
andra sattet. Nyligen visade sig sa-
lunda en- zulu-stam | Umvotilandet
h0gst motstrafvig och uppstudsig, mar
mantalsskrifningen skulle foretagas;
regeringen / Natal ingrep emellertid
raskt och aflagsnade h0fdingen och
EFT par af hans fornamsta medhjalpare
och lato dem med sina familjer sla sig
ned / en- AMMAN trakt. Harigenom ater-
stalldes lugnet. Och Diet torde val
vara antagligt, sager korrespondenten,
att en- del dylika beslutsamma atgar-
der skola bidraga till att betydligt af-
kyla entusiasmen for "the Ethiopian
movement. Skulle emellertid etiopia-
nismen, heter Diet till sist / brefvet, ia
en- ledare, som wore / stand att ofver-
Wilma afundsjukan mellan de olika
stammarna och forena dem till gemen-
SAINT upptradande, skulle infodingsfra-
gan sakerligen antaga akut gestalt.
Pa sin acknowledging egnar Times
stor uppmarksamhet at delta "vigtiga
sydafrikanska problem och paminner
ON att denna SAX icke far forgatas,
enar den mahanda en- gang kan gifva
England sysselsattning nog. bet ar
dock mindre underligt, sager tidnin-
gen, ON inf0dingsfragan fatt halla sig
Ii bakgrunden en- It'd. Betraffande Sgd
afrika ha jul sinnena under ire ars It'd
varit fullt u%pptagna med Diet stora
| krigsdramat; och sedan har arbetet
med landets panyttfodelse gifvit till
racklig sysselsattning. Slutligen har
under de senaste manaderna sp0rsma-
let ON importer af kinesiska arbetare
till T%ransvaal varit Diet NEST debate
rade och Diet for tillfallet intressanta-
ste af problemen / Sydafrika. bet af
korrespondenten / minnet aterkallade
sporsmalet ar em~ellertid, anser Times,
en- fraga af annu Store vigt, omfatt.
ming och svarighet. Diet svarta infly-
tandet i Sydafrika ar sa stort att vi
aldrig kunna rakna pa att bli qvitt det-
ia problem. Den svarte name ar
med oss och skall forbli sa; och ALT
hvad vi kunna CORA for att genom en-
omsorgsfull och standaktig politik af
honom skapa en- nyttig medborgare
| med aktning for sig sjalf ar icke blot
val vardt m0dan utan helt enkelt nod.
vandigt i Sydafrikas intresse."
Efter att ha framhallit den lugna
hallning, som ~infodingarna bevarade
under boerkriget, endast med undan.
tag for Holkrantz-affaren, sager Times
att denna, trots sin skenbara obetyd-
lighet, dock ar af vigt sasom en- sam.
manst0tning mellan svarta och Invita-.
bet intryck och de kanslor. som denna
episod framkallade, ha fatt ny naring
af etiopianismen, som fran Kapkolo,
MEN spridt sig ut 6fver hela Sydafrika.
wi ha icke lust 'skrifver tidningen,
"att ofverdrifva betydelsen af rorelsen,
som fran b0rjan uppenbarligen ar af
frammande karaktar. Men den slog
rot / Sydafrika vid en- tidpunkt, da
jordmanen var synnerligen lamplig for
dylik paverkan och da intet samre sail.
skap kunde lemnas kaffern an en- anne.
rikansk negerpredikant, upptand af
enthusiasm for anti!hvita ideal"
Tidningen uttalar till sist att etio-
pianismen utg0r EFT varningsrop ON
de vigtiga och krafvande problem, som
atersta att l0sa / Sydafrika, och manar
till att gifva neutrality-suspicious. en- IA
stare karaktar.