davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Svenska monitoren., 1904-11-18

kommentarier. Juristerna utveckla
den muhammedanska modifikationen
af den justinianska ratten. Kejsaren
lefver, domer och afrattar som Salomo
pa sin It'd. Hans visirer existera | dag
och arc icke mer f>morgon alldeles
som / Tusen och en- matt. Inlet har
f~0rindrats hvarken politiskt, socialt
eller kommersielt. Delta stora land,
af EFT omfang som Frankrike och med
en- folkmangd motsvarande Belgiens
eller Nederlandernas, har en- export af
blot 80 mill. kr. och en- import af en-
dast 80 mill. kr.
Orsaken till denna egendomliga
stallning ligger i landets otillganglig.
het. Hvarken pa sin atlantiska eller
medelhafskust har Marocko nagon
god hamn. Pa hela slit omrade har
Diet ingen segelbar flod, icke ems EFT
~vattendrag, som icke ON sommaren
vid ebbtid kan ofvervadas EFT par kilo-
meter fran dess mynning. Dess grams
uloL AlSlE dI SH que oSu oldiuai Tau
af pass och k~alkstensberg. Atlasber-
gen i soder med en- medelhojd af bort
at 1900 meter blicka ned pa oknen
och manadskaravanens tag till Tim
buktu. Den smala, sumpiga grams
marken mot Europa langs Gibraltar
sund och osterut till algirska ~gransen
ar vid kusten kantad med en- rad hold
strackningar, hvilkas innersida ingen
europe har skadat, och har utom Tan
ger ingen plats eller hamn, som euro
peerna i vanliga fall besoka.
Denna isolering har hittills varit
Marockos raddning. bet ar den som
Frankrike nu fatt till uppgift att
bryta.
Svenska monitoren., 1904-11-18
MAROckO.

Den i Marocko radande anarkien,
hvarom underrattelser sa godt som
dagligen inga, har gjort Ffankrikes
vapnade inskridande till endast en-
tidsfraga, sedan traktaterna med
Frankrike och Spanien i h~ufvudsak
ordnat de f0rhallanden, %hvarunder Diet,
ia inskridande kan ega rum.
Marocko ar den enda hittills fullt
sj~alfstandiga qvarlefvan af de stora
muhammedanska Walden, som annu for
EFT arhundrade sedan strackte sig fran
| Atlantiska hafvet anda till Bengaliska
vixen. De kantade da hela Nordafri-
kas kust. Turkiet hade annu sina
gamla granser. Persien och Afghani-
stan suite i orubbadt DO. Nord- och
Centralindien befunno sig under mu-
hammedanskt styre. Nu har England
absorbent hela Indien, och Afghani-
stan ar narmast IN engelsk lydstat.
Persien .befinner sig under rysk kon-
troll. Turkiet har f0rlorat halfva slit
omrade, och sultanen gar for narva-
rande i angslan att mista sina sista
europeiska besittningar, betraffande
hvilkas fordeining Goluchowski, Clio
litti och Won Bilow helt 0ppet playa
un%derhandla. Egypten tillh0r Eng
land, Tunis och Algeriet Frankrike,
Tripolis inom kort Italien. Oman och
Sansibar, Centralasiens khanat, de nya
konungarikena fran Senegal till So
maitland - ALA hafva de europeiska
suzeraner.
Endast Marocko har lyckats bevara
sina gamla granser. sin fulla sjalfstan-
dighet och sin gammaldags kultur.
Bortsedt fran de spanska presidios
pa kusten, bland hvilka Tanger med
$1,000 spanska kolonister, har Ma
rocko med sina $4,000 qvm. och 91a
mill. inyanare qvarstatt som EFT egen-
domligt relikt fran den medeltida mu-
hammedanismens dagar. bet stora
universitetet j Fee, EFT af de basta |
den muhammedanska verlden, lemnar
annu i dag ~undervisning i Ptolemeus'
geografi, Galenus' lakekonst, Aristotle
les logik och Bokkharis och Maleks
Svenska monitoren., 1904-11-18

Sedan araberna for omkring 1000 ar
sedan harjade Karthago, har nu sta
den legat bortgl0md, och Diet var f0rst
da fransmannen fingo inflytande / Tu-
mis- son utgrafningar borjade foreta-
gas pa den minnesrika platsen. Den
bekante arkebiskopen / Algier, kardi-
nal L~avigerie, titularbiskop af Kar-
thago, gaf forsta uppslaget till dessa
grafningar. Han lade ar 1875 grunden
till Diet lila museet pa Diet lorna Kar-
thagos mark, der transportabla fynd
och konstskatter fran utgrafningarna
arc forvarade. Franska regeringen an
stallde nu en- kommissarie till att leda
utgrafningarna, men dessa skredo pa
grund af brist pa medel endast lang
SAINT framat, till dess man nyligen fatt
understood fran EFT helt ovantadt hall.
En- dansk, grosshandlare H. A. C. Jen-
sen, som under en- fold at ar tillbragt
vintermanaderna | franska Nordafrika
och fattat lifligt intresse for dessa ut
Soh5oi' hdi 6SIiOm etL lTlkOSLlRL
bidrag satt kommissarien i stand att
fortsatta dem nagra ar framat. Den
danske ~macenatens initiativ har bragt
intet mindre fynd | dagen an den stora
romerska teatern. Han stotte pa den
ma, k~arthagos stoltaste byggnad, pa
EFT dup af 8 meter. Den reser sig till
en- hold af fyra vaningar och bar Of
verst EFT bredt galleri med marmor-
pelare, prydda af portrattbyster af
shakespeare SAINT tragiska och komi-
ska masker. Man halter Just nu pa
att grafva ut orkestran och kan redan
skonJa scenens konturer med dess rika
u~tsmyckning af pelare, kapitaler och
a~rkitraver. Man tror sig ock ha orsak
att vanta rika fynd af statyer och
konstverk. Bland andra konstverk som
bragts ! dagen Dir att mamma en- myc-
ket egendomlig oval kane af agat. EFT
P~allashufvud hvitt pa blekgul botten.
som af ~arkeologer anses vara Diet ary-
defullaste konstf0remal, som hittills
piifvit funnel | Nordafrika. Vidare
har man graft fran en- kolossal staty
at Apollo | blandande hvit marmor
och mycket val bevarad.
Svenska monitoren., 1904-11-18
DEN SEMITISKA MASAI-STAMMEN
oSTAF RIKA.

Mellan Nyansa-sjon och Kilimand
scharo i 6stafrika, hufvudsakligen pa
tyskt, men nagot afven pa engeIskt
omrade, Dor den markliga M asai
stammen, som ar af akta semitiskt
ursprung och hvars religion, traditio,
ner och seder i mangt och mycket er.
inra ON deras slagtingar judarnes.
Donna STAN har grundligt studerats af
en- tysk kapten Merker och han har
utforligt skildrat den i en- digger box,
die Nasal, som utkommit / Berlin.
Masaierna likna icke sd synnerligen
mycket judarne till utseendet; delta
f0rklarar Merker sa att de AFRO af r e
mare semitisk ras an israeliterna,
hvilka redan i gamla testamentets da.
gar uppblandades med hetiter. Nasal
erna hafva ALT sedan sin utvandring
till Afrika hallit sig fra fran hvarje
beblandning med andra folk; de for
akta djupt de kringboende negrerna.
Deras hudfarg ar brun, med vexlande
nyanser fran guilt till m0rkbrunt; de-
ras gestalter arc h0gresta och smarta.
deras handler och fotter smala, och de
skilja sig redan vid forsta ogonkastet
Svenska monitoren., 1904-11-18
MEME FL.

bet fruktansvarda fiasko, under hvil
ket Rysslands prestige nu st0rtar sam
man pa den ostasiatiska krigsskade
platsen, traffar ALA reaktionarer sa
som EFT p~ersonligt nederlag. Hvar och
en-, som int med valid gor sig dof for
faktas eftertryckliga sprak, maste
dock kama att Diet jarnharda 6det har
Star till marken EFT helt system, som
trodde sig kunna besta emot den mo.
derna verldens ande. De ryska makt.
~hafvanden hade invaggat sig i den be,
dragliga forhoppningen att Diet ar nog
att skaffa moderna kanoner, pansar-
skepp och torpedbatar for att kunna
segerrikt besta | kriget. Men de for
bisago att endast den strangaste
~offentliga kontroll genom parliament
och en- fri press kan DIVA sadan till
syn Oliver en- modern stats administra-
tion att den ocksa funktionerar mar
Diet pa allvar CALLER, att endast den
offentliga meningen ar | stand att hal
la ! tyglarna ALA t~jufyar som villa
Svenska monitoren., 1904-11-18

bjuder dodandet af dragdjur; och Diet
tionde faststaller iva festdagar.
De iva sista buden passa tydiigen
sarskildt for EFT nomadiserande folk,
som dr. mycket beroende AT sina drag
dur och som for att kunna ordentligt
skota sin boskap icke har It'd till man
ga %helgdagar.
Den tyske forfattaren bem0ter ALA
eventuela tvifvel pa riktigheten ! hans
uppgifter med en- bestamd forklaring
att han icke har ~upptecknat annat an
hyad masaierna saliva meddelat ho-
| nom eller han personligen iakttagit
| hos dem. Han talar ledigt deras sprak,
| och han har haft for princip att icke
framstalla nagra "ledande' fragor,
som skulle kunna valla oriktiga svar
Han har latit infodingarne beratta fritz
och gjorde fragor endast for att kon-
t~rollera riktigheten / Diet redan anteck-
| made. Blot pa Diet viset kan man und.
| ga att "a resultat, som r6nt %inflytande
af Diet europeiska tankesattet; blot sd
kan man ia infodingarnes tankar och
kanslor riktigt atergifna, sager han,
| Men Diet ar ytterst tids0dande, och
derfor amanda de fiesta andra for
skare "ledande" fragor - och ia orik.
tiga svar. J. Bit.
Svenska monitoren., 1904-11-18

Liksom all kraft kan ock vindens
omsattas i elektrisk energi. Svarig-
heten ligger emellertid deri att man
maste rakna med vindens vexlande
styrka; ena 0gonblicket kan dess ha-
stighet vara dubbelt sa stor som / Diet
andra, for att strax derpa ofverga /
fullkomlig stiltje. Men en- dynamo
maskin tai icke vid sadana oregelbun-
denheter, da granserna for dynamons
omloppshastighet AFRO ganska tranga
och hvarje ofverskridande af dessa
granser kan lila skada maskinen. bet
svara problemet att halla dynamon /
jamn gang trots vindens olika hastig-
het har den danske professorn Paul
la Cour vid h~0gskolan / Askov nu lost
pa EFT sinnrikt satt genom sina "regu-
latorer", hvari ackumulatorer inga
som en- vigtig faktor. Han skaffar
nu elektrisk belysning till samtliga
byggnader vid den stora skolan SAINT
drifkraft till ALA maskiner m. m. La
Cours system har borjat ia insteg pa
manga stallen / Danmark, da ju vim
den ar den billigaste tankbara drift
kraften.
Svenska monitoren., 1904-11-18
HosTQvALL.

Ute nu ar rusk och dimma,
Rutans f0nster disigt imma,
knappt jag ofver gatan SER.
Regnet emot blecket smaller,
Blot en- hund jag hor son skaller
Argt fran narmaste qvarter.
Men du far eli lampan tanda.
Skarpa skenet kunde blanda,
Jaga tankarna pa flykt.
Och mar regnet ute strommar,
Viii jag dr0mma ljusa drommar,
Ljusa luftslott som jag byggt.
Minnas sommarnatter klara,
Skogens vaggsang underbara,
Sommarhimmel hog och bla.
Minnas fogelsang och qvitter,
Manestralars trollska glitter,
Vallukt ifran gras och stra.
Jag will svalans flykt ia f0lja,
Jag will ut pa krusig bolja,
Sc hur skummet fraser kackt!
Latt blir sinneU, illus blir hagen,
Qvalmig no ej trifs pa wagon,
Blaser bort med vindens flakt!
Smart j vinterburen granna
Vingklippt fogel maste STAMINA,
Lefva fangens lif sa skyggt.
Mel, du far eli lampan tanda,
Skarpa skenet kunde blanda,
Jaga drommarna pa flykt!
j. in.
Svenska monitoren., 1904-11-18

/ RIdlingen i kantonen Schaff-
hansen har enligt ~schweiziska tidnin-
gar gjorts EFT antiqvariskt fynd at
stort varde. | en- skrapkammare /
EFT vardshus har man funnit en- jord-
glob fran ar 1902, hvars framstallare
anses vara den ber0mde merchandise
matematikern, geografen och astro-
nomen Willem Janszoon-Blaeu (15S1
1888, forfardigaren af manga for
denna It'd fortraffliga glober. Klotet
mater i demonstrating "a en-. och ar
omgifvet af en- i $50 grader indelad
meridian af messing. Fyndet betrak-
tas sasom hogst ~betydande for globe
konstens historic.
Svenska monitoren., 1904-11-18

Svara telefondamer tycks man ha |
Paris. | Paris kostar en- telefon 400
franc ON aret, och anda ar Diet f0rbun-
Diet med stora svarigheter och manga
banda vederm0dor att komma fran,
dit man will. Delta fick har ON dagen
sjalfvaste presidenten erfara. Han nck
pingla och vanta / flera minuter, imam
han fick nagot svar fran centralen, och
da han beklagade sig narrower, fck
han till sin forvaning foljande w
"Sk0t nj err sjalf, tjocka flodhast!"
Den lila hallafroken, som naturligtvis
icke hade en- aiming ON, hvem som
fanns / "andra andan," fck emellertid
med tunga fiat vandra upp till Palais
Elysee och be ON f0rlatelse. Och den
godhjartade Loubet lat den angerfulla
synderskan slippa med an faderlig for
naming och l0fte att "aldrig CORA sa
mera"! Historien ar mycket sedo.
larande...
Svenska monitoren., 1904-11-18

Sasom f0rhallandet dir hos ALA oci-
viliserade folk, intager afven hos kaff-
rerna qvinnan en- mycket underordnad
staining. Sin ~ljusaste period har den
unga kafferflickan under den It'd, da
hon vantar pa en- friare; hon skonas
da for arbete, lagger pa bullet och
pyntas vacker for att ia sig bra ut.
Men kommer sa den unge manner,
och ar affaren val uppgjord. Diet will
saga, har han val kept henne af f6ral.
drama for en- oxe eller iva eller kan
ske dertil EFT brokigt tacke pa han
deln, sa for han den unga qvinnan I'll;
sin bambuhydda, och derefter far pi-
pan EFT annat ljud. Alt arbete, till
och med Diet tyngsta, maste hon ut
fora, under Diet manner gar pa jagt
eller sitter hemma och dricker kaffe-ol.
Hon far blanda kospillning och Ter till
en- mjuk massa och ofvertacker der
med hela planen kring hyddan. Me-
dan denna pasta annu ar mjuk, ritar
hon med fingrarna allehanda figurer
deri. Mar den sa ar TORI, sta dessa
figurer raft tydliga qvar, och hon har
pa delta satt cementerat sin CARDS
plan. Hallbart ar Diet ocksa, enar Diet
jul betrades endast med nakna f0tter.
Langre fran gar hon och skoter ON
majsakern, under Diet hon bar slit lila
barn pa ryggen i en- kars, son ar gjord
af hyan- eller schakalskinn. Langt
ifran att denna omilda demanding g0r
henne modlos, tycks hon emellertid
stadse vara yid godt lynne, skoter
gladt sin syssla och sjunger sina i'm
proviserade visor ON ALT, som faller
henne in, sjalf sattande melodier till
orden, sasom Diet for stunden faller
sig, raft entonigt, men anda ganska
tilltalande.
Icke ems hennes medfodda fafanga
f0rsloas; hur an lifvet staller sig for
henne. har hon alltid lust att smycka
sin bruna kropp med parlbroderier,
halsband och en- oandlig mangd kop-
par och massingsringar ON och
ben, liksom hon kan hitta' pa Diet allra
otroligaste i fraga ON frisyr. Mar hon
blir gammal och u~tsliten - och den
tiden kommer fort - intruder hon /
EFT nytt, men icke battre stadium.
Fran Diet ogonblick, hon icke mer kan
arbeta, ar hon EFT 0fverloppsting och
far kama delta vid hvarje tillfalle.
Hon ar ut~esluten fran ALT; afven vid
de stora festerna maste hon vara i
hyddan for att passa barnen.
Man kan knappast tanka sig nagon-
ting bedrofligare att skada an en- sa-
dan gammal utsliten och 6fvermattan
vidrig kafferqvinna, hon for en- ~tillvaro,
som nappeligen nagon manniska skull
lie afundas henne, och hennes enda
mole ar att snusa. viii man CORA dem
en- glade har / lifvet, Dor man aldrig
forsumma att vid besok / en- kafferkral
ia med sig nagon slump SINUS at de
gamla qvinnorna. Det ar den st0rsta
njutning de kunna tanka sig, och de
snusa vid sadana lyckliga tillfallen sa
energiskt att tararna tillra dem utfor
de bruna, s~krynkliga kinderna.
Svenska monitoren., 1904-11-18

Hastarna forsvinna sd smaningom
fran de stora staderna. I Paris fanns
Diet ar 1901 i allo 91,217 hastar, men
ar 1902 hade antalet gait ned till
90,147, och nu | ar den / JUL funnos
blot S0,0S0. Orsaken hartill dir natur-
ligtvis den alltjamt okade anvandnin-
gen af motordrift. bet ar icke blot an
talet af lyxhastar som minskas, utan
afven hastarna for lattare arbetsk0rs-
lor f0rsvinna och lemna plats for au-
tomobilerna. Den It'd ligger nog eli
fjarran, da hastarna skola vara Aide
les %f0rsvunna fran de stora staderna
| Europa och America.
Svenska monitoren., 1904-11-18
RYSKT BRUK AZ DEN SvENSkA
LAPPFRAGAN.

81 Europas nora utkant", skrifver
Novoje Vremja, "visar Diet sig att man
ar otillfredsstalld med de svenska for
hallandena de f0rhallanden, som
man suckar efter i Finland; ia, d. V. S.
Diet ar icke de infodda %finnarna, utan
de %finnarna forsvenskande svekoma-
nerna som sucka efter dem. Harskade
dessa tillstand i Finland, sa skulle
finnarna med all sannolikhet finna
dem lika orattfardiga, lika ensidigt
s~kyddande den ena delen af b%efolknin-
gen till skada for den andra, som lap
parma finna dem i Sverige.
"Det ar icke MACON hemlighet for
nagon", fortsatter t%idningen, ''att de
akta svenskarne u%pptrada med hogsta
grad af f0rakt inf0r sina lappska IN
dersatar. Lapparna voro dock tamil
gen likgiltiga for delta, sd lange sven
skarna lemnade dem i fred i deras af-
lagsna nord och icke gjorde dem deras
renbeten stridiga. Den gamla grams
LINEN mellan rennomaden och den boz
fasta b~efolkningen ofverskrides emel-
lertid iamt at de svenska kolonister-
ma; dermed borjar en- ekonomisk och
rattslig strid, som jul pa slit Wis blir
en- fraga ON lif och dod".
Tidningen synes af den svenska
pressens referat ha fatt sin uppmark-
samhet fast pa den nyligen utkomna
b~roschyren med delta MANN i lappfra-
gan och lemnar en- redogorelse for
dess innehall SAINT slutar med foljande
ord: xvi Sc saledes att i Sverige ar
den infodda ~icke-svenska befolkningen
/ utkanten stalld i samma tunga stall.
ming af rattsloshet i afseende pa jor.
den, hvari afven en- del af de infodda
finnarna i Finland lefva. Svenska for
hallanden visa sig vara langt ifran
rattfardiga ems i Diet akta Sverige. At
ven der maste man tanka pa att upp-
fylla de rattmatiga ~fordringarna fran
en- del af be~folkningen, SON, ON den
annu icke o~fvergatt till dagl0narlif,
dock gradvis bringas att sjunka ned i
denna stallning".
| den forklaring, hvarmed lappfog-
den Burman beledsagade lapparnas
framstallning, varnade han for att ge-
nom EFT tillmotesgaende af deras be-
garan, i hvad den afsag EFT upplatande
at lappbefolkningen af marker ofvan
odlingsgransen till en- enhetlig lapp-
rayon, j en- g~ransbyggd ia en- homo
gen befolkning af icke-svensk nationa-
litet.
Den ryska tidningens uttalande ger
en- antydan ON Diet ryska bruk, som
kan goras af att man i Sverige icke
t~illgodoser lapparnas billiga ansprak
pa f0rutsattningen for en- existens
son nybyggare, da de icke kunna fort
satta nomadlifvet. bet ar atskilligt
skeft och oriktigt farglagdt i den ryska
framstallningen, men Diet, som ar SAINT
deri, borde icke IA fortfara att vara
SAINT.
Svenska monitoren., 1904-11-18

Mar ryska officerare stupa | krig,
upphor betalning af underhall at deras
hemmavarande familjer helt och hal
let. Delta har haft till fold att en-
mangd officersfamiljer / Ryssland Ida
bitter nod och icke veta, hvarifran de
skola ia slit uppehalle.
Svenska monitoren., 1904-11-18

Honung ar EFT utmarkt medel mot
bleksot. Man Dor b0rja med EFT min
Dire qvantum och sa smaningom Okla
Diet, sd att man slutligen tar en- mat
sked at gangen. Def ar ypperligt me-
del mot s0mnl0shet och har | altman
het stort naringsvarde.
Svenska monitoren., 1904-11-18
Hela verlden dir en- rad af underverk
men vi aro sa vana vid dem att VI
kalla dem hv%ardagsting.

Manniskans normala kroppstempera-
tur ar 9S.S grader, snigelns 81. ostro-
nets SO, farets 104 och honsens III
grader.
Svenska monitoren., 1904-11-18

Mot nasblod ar citronsaft, till half
ten uppblandad med vatten, EFT sa-
kert medel. Blandningen maste dra-
gas upp ! nasan. ON icke bl6dningen
afstannar, sa tag mera citronsaft, och
om den anda ~fortfar, anvand uteslu-
tande sadan.
The Minneapolis journal. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1888-1939, 1904-05-07
HENNEPIN AVE,
BLOCK IS SOLD
BUT INTEREST CENTERs IN RESI-
DENCE PROPERTY.
Beall Block Goes to DIR. Jacob Tour
telIotte-Cream Of Wheat Building
Progressing Residence Lots in
Linden Hills District Are in Great
Demand.

Samuel H: Findley made the leading
sale Of business property this week,
the Beall block on Hennepin near
Fourth street. DR.. Jacob Tourtellotte,
who is a holder of much real estate in
Minneapolis, and who only recently
the buyer in this case. Mr.. Beall
lives in Pasadena, but has always
taken an interest in Hennepin ave-
nue., demonstrating this when he put
up the modern building in place Of the
structure which burned three years
ago.
Work is going on rapidly on the
Cream Of Wheat building. Enough
is up to show that this is to be the
model wholesale building in the First
avenue N district. Several first-class
jobbing houses have been put up with
an entirely unitarian view which are
models, but are very plain in architec-
ture. All are strictly businesslike in
their appearance. AS predicted sew
eral months ago the Cream of Wheat
company is putting up something that
will delight the eye as we'll as i'm
press the business sense. The little
garden plot at the West Hotel side Of
the building shows that the manage
ment has other than purely utilitarian
ideas. ss.
Possibly no residence part Of Min
neapolis will show greater growth this
season than that around Lake Har-
riet On one side is Linden Hills and
Cottage City and on the other the
David G. Bell company's new plat
Lynnhurst. j.. Property has been selling
| for a long time on the west side Of the
lake, and since the Bell company has
put in lot of money grading Rem
! ington's third addition into Lynnhurst
there has sprung up a sudden demand
for property there as an investment
A great many salaried clerks are put.
ting in small sums with expectation!
| Of large returns. The promised ap
preparation for the improvement o.
Lyndale park will help a great deal II
the development Of the east side Of thu
lake. c. T. Fuller reports much &C
tivity on the west side.
! A. w. Hobart, superintendent o
Lakewood, who, by the way, is an ex
scaping and arrangement, is doing
great work in Minneapolis beautiful
burying ground. s. The new part to
ward Lake Harriet is being graded ur
drained and laid out In lots and road
ways. The completed work the com
| ing fall will be a surprise to many
The useless trees have been cut out Q
the dense forests; and every advantag
has been taken of natures opportun5
ties.@3 Lots are, already being sol
add picturesquaness to the siler
scene.43k The water tower in the Yves
of the grounds Will be moved across t
the highest knoll in the new east sid
addition near the vault. New pump
are being set in the glen at the cas-
side Of the grounds to pump water fc
lawn sprinkling purposes.
The Minneapolis journal. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1888-1939, 1904-05-07
Grand chapter o. e. S.

The grand chapter Of the Eastern Star
will call about 500 members to st. Paul
next week for the twenty sixth annual
meeting which will be held in Masonic
Temple Wednesday and Thursday. Tues
day evening the grand officers and visiting
delegates will be guests Of honor at g re-
ception. Governor Van SAINT is on the pro-
gram to speak w dnesday morning and
the grand matron will give her address
The guests will be welcomed by Mrs. Mary
T. Earhuff of st. Paul and the response
will be by Mrs. Ezra G. Valentine. In the
evening Winnebago chapter will give ar
original drill with a floral tableaux. The
election Of officers will take place Thurs
day morning. There are 175 chapters II
the state and each will be represented BY
its matron, patron and associate matron
The Minneapolis journal. [volume] (Minneapolis, Minn.) 1888-1939, 1904-05-07
URIU IS A HARD STUDENT
so SAYS H. III. KENKEL WHO WAS
THE JAP'S CIAsSMATE AT THE
u, s. NAVAL ACADEMY. =

.There were four Japs in the aca-
denny when was there, but we always
picked Uriu as the one who would dis
tinguish himself, and he is the only
one we have heard very much from
sincey'' said Herman H. Kenkel this
morning.
Mr.. Kenkel, now a member of the
Chamber Of Commerce, was gradu-
ated from the United States naval
academy In 1882 with Rear Admiral
S. Uriu, who is now a division COM
mander in the Japanese navy and has
been in several of the important naval
engagements of the Japanese
war. asfs !,
"Uriu was a bright little fellow and
a hard worker" said Mr.. Kenkel. Il
remember he used to sit outside his
study with an English dictionary on
| his lap, digging away for dear life.
He had to learn his lessons and the
language at the same time, you know.
| .Of course, he was a prince in his
own country, and was simply awaiting
himself Of the courtesy Of this govern
ment which permitted him to get the
education the academy afforded"
Mr.. Kenkel, who was in the service
| six years, has not heard directly from
Uriu for number Of years.