Svenska monitoren., 1904-09-23
kINESISKA oRTNAMN.


ON man ocksa i kartverk finner de
frammande beteckningarna for stad,
flod, berg, pass och sd vidare ofver-
satta jamie skalanoch andra uppgif-
ter, sa kan Diet icke vara ur wagon,
sarskildt hvad betraffar de dagligen i
telegrammen aterkommande namnen
fran den mandsjuriska krigsskadeplat-
sen, att, med ledning af en- artikel /
Times, b%egagnad af IS. d. S." Jenna
en- nagot n~oggrannare 0~fversattning af
dessa ortnamn. Uttrycket Ling,
pass eller bergskedja, forekommer
ofta. Vid namnet "Motienling'' ma
ste vi f~orestalla oss EFT skyhogt berg
pass. "Finschuiling" betyder berg
pass fylldt af ~vatten, falling stort
pass. "Ho" ar den vanliga beteck-
ningen for en- flod norr ON Yangtseki-
ang; solder ON denna heter flod
"Kiang''. Idaho" betyder den aflags-
ma, i&ngt bort belagna floden. "'Taitsu-
| III al llOldl llSCho lIOu, IVA llO-
der, som omnamts i samband med
krigsunderrattelser, arc "Schaho'N ell
Ter sandiga floden och "Taiyangho"
eller stora f8rfloden. "Chiao" betty
der bro, "Taschichiao" den stora stem
bron. Med "Schan" menas en- kulle
| eller hold; sammansatt, f0rekommer
ordet for narvarande oftast som
"Schanhaikwan', Diet will saga pass,
som f0rbinder berget och hafvet, un-
der Diet att "Haischansai' betyder EFT
bergfaste vid hafvet. "Hai", hafvet,
forekommer i sammanstallningar sa-
som "Haicheng", staden vid hafvet,
ehuru ifragavarande stad ar belagen
omkring SO KIN. fran kusten, hvaraf
man kan sluta att en- betydlig upp-
slamning forsiggatt, sedan den anla-
des. "Cheng" ar EFT slot eller en-
belfast stad, "Fengwhengscheng" betty
der den qvinnliga och manliga FeniX'
stad.' WAN, vik, bora vi nu NEST Ia
las ON i ordet ~"Talienwan", hvilket
stale redan 1860 handles sasom SAM
lingspunkten for franska och engelska
flottan. TIA" betyder stor, Lien" for
bunden eller fortsatt, sa att vi har
hafva framfor oss en- stor, fortl0pande
vik.
bet ar icke alltid 0fversattningen ar
sa latt som i ofvannamda MANN. De
som arc hemma i kinesiska spraket,
kunna icke utan vidare f0rsta t. ex.
namnet K~oliencheng, utan de maste
veta att kineserna pa delta satt Of
versatt namnet pa amiral Colinson,
efter hvilken kineserna uppkallat
namda udde. Tao, 3, "Tun", by
eller lager, forekomma i mangahanda
olika sammanss' Sningar. Kineserna
playa ofta uppkaiIa sina byar' efter de
der boende fornamsta familjerna. Sa
t. eX. menas med "Wangchiatun" Ca
miljen Wangs by. Ibland benamnas
byarna efter nagot for dem sarskildt
karaktaristiskt / omgifningen, sasom
"Liuhwatun', byn med de blommande
pilarna. "Tien" betyder krog eller
bod och forekommer ofta i Mandsju'
riet, sasom i sammanstallningen "Pu.
lantien', vardshuset Den stora epiden'
drum Zen ~orchideart), eller | "Laose
ten, herrarnes harberge. Liksom
Europa benamnas vissa orter eftel
slit afstand fran en- eller AMMAN vik
tig punkt. Likasa beteckna kineserns
med "Palitien" EFT attiomilsharberge
och med "Szuchihlipao' en- fyrtiomils
militarstation.
Nara Picking befinner sig den valbe
kanta bron Palichiao, attiomilsbryg
gan, efter hvilken Diet andra kejsard6
NETS siste krigsminister, general Cou
sin de Montauban, erh0ll titeln grefvt
de Palikao. king" eller, som de
uttalas norr ut, Ching" betyder hui
vudstad. Picking" ar nordens hui
vudstad, Marking soderns. l ia
pan f0randrar sig ordet till "Kio" ocl
vi ia namnet Toxic eller 0stra hui
vudstaden: har forvandlas Diet kinesi
ska "Tung'', oster, till ITO. Mukdel
heter pa kinesiska "Chongking'', del
blomstrande hufvudstaden. "Ao", bug
r finner man | namnet "Huluchanao'
bugten med kullarna. "Kou'', pas
: eller hamn. traffa vi / sammanstal
r ningar sasom "Yangchiakou", fami
r jen Yangs pass. Den mandsjurisk
hammer "Niutschwang" kan 0fvel