Svenska monitoren., 1904-03-04
KAN KoPPAR r D

NHllSGH m6uuClduCo III Ch oNSboh
a~merikanska, fru Carrie Renstrom
Seattle, uppfunnit sattet att harda kop'
par, en- konst som antikens folk pa
| stas ha kant till ,ehuru den under arens
lopp gait forlorad. Manga forsok ha
| ALT sedan gjorts for att alter komma
under fund med huru man skulle kun.
ma ia denna METAL hardad och pa sd
| satt anvandbar | Store u~tstrackning
an nu ar fallet, men hittills dock utan
~resultat. For att ia utront ON ] Diet
hela taget koppar kan hardas och | sd
fall den praktiska nyttan af en- dylik
upfinning har en- tidningsman vandt
sig till professorn i metallurgi vid TEX
niska hogskolan E. G:son Odelstjerna,
som dervid lemnade foljande upplys-
ningar:
For sin del trodde professor o., att
man nog fck tillmata den ofvannam-
da notisen Stamina tillforlitlighet som
de fiesta dylika nyheter i amerikanska
tidningar. Nagon hardning af koppar
har nog lika litet hittills varit gjord
som Diet i en- framtid skall lyckas med
experimental harutinnan. Visserligen
kan man nu framstalla hard koppar,
men Ell genom hardning pa vanligt Wis,
utan genom legeringar. Man forsat-
ter den med krom, nickel, tenn eller
EFT flertal andra amnen, men dervid
! forlorar den ock en- del af kopparens
egenskaper.
Hvad betraffar att antikens folk
| skulle ha kant till denna konst, ar
Diet visst att var formaga harutinnan
ar lika stor som deras. Visserligen ha-
de de vapen och verktyg af koppar,
ia, till och med ganska starka sadana,
men materialet harf0r a Ell hardad
| koppar, utan just en- legering. Deras
skicklighet uti att CORA dylika legerin-
gar med storsta m0jliga kopparhalt
var emellertid stor; grekerna anvande
t. ex. koppar for tillverkning af svard,
uppblandad med endast iva procent
tenn. Men de blefvo nogsamt varse
stalets battre egenskaper i sina faj
der mot perserna, som anvande stal
| till vapen. Hvarfor grekerna Diet oak.
tadt i Diet langsta forfardigade sina va.
pen af koppar, den man nu tror varit
hardad, berodde val antagligen pa den
"militara fafangan,'
Den praktiska nyttan af en- uppfin,
ming af sattet att harda koppar, ON
nu nagot sadant kan ega rum, ansag
professor o. synnerligen minimal. Der
skulle fornamligast grunda sig pa kop-
karns egenskap att icke sa latt angri
pas af luftgaser och dylikt. Pa mask.
ner t. ex., der stalet ar standigt ut.
satt for dylik a~nfratelse, kunde def
ju vara fordel att AMANDA hardad
koppar, ON den kunde framstallas
Men a andra sidan. Smaller kopparn
betydligt fortare an stalet, hvilket
man afven maste taga hansyn till
Hushallen blefve antagligen de som
NEST vunne pa en- dylik u~ppfinning,
ty "vara kopparkarl komme da gifvets-
Wis att betydligt lattare motsta va.
ra k0ksmadamers kraftyttringar"
Man fnge emellertid vid en- dylik
berakning, ON mar skulle ia fran den
hardade kopparns fordel framf0r sta
let, bortse fran den omstandigheten
att den staller sig betydligt dyrare.
Slutligen ar Diet annu en- omstandighet
som talar mot anstrangningarna att
harda koppar, och Diet ar att koppar
ar en- tung METAL, och en- sadan beh6f-
va vi Ell. ON man deremot skulle kun.
ma harda aluminium. sa hade mar
verkligen vunnit nagot, ty en- dylik
u~ppfinning komme gifvetvis att spe-
la en- stor roll vid tillverkningar af
lattare maskiner och dylikt.