Svenska monitoren., 1904-02-05

traktade dem med vida blickar, unde
Diet man lade munkafle pa dem ocl
hangde dem upp pa stora krokar, son
slagits in | vaggen. Mar de borjad'
blifva b~lasvarta, skuros de ned igen
och GILES sysslade med dem tills d.
slutligen lingo lif och hopp; Diet val
ju endast skamt alltsammans, sadt
han. Men just mar Diet atervackts
hoppet b0rjade lysa 1 offrets ogon
stack han sin dolk | dess halls eller af
h6gg dess hufvud med sin varja ellel
krossade hufvudet med en- klubba. MAJ
delta gjorts - sa vittnade han sjalf-
kande han den storsta njutning af at
Sc liken s0nderstyckade. och ofta skal
han sjalf buken upp for att Sc inelf
vorna rora sig.
bet tycktes salunda vara uppenbart
att han hort till de psykopatiska mo
nomanerna, som Krafft-Ebing och an
dra | vara dagar skildra och som
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. ha sin moderna
typ.
Sjalf uppgaf han offrens antal till
Imer an 24O, och under s ar, 1872
1440, dref han denna afskyvarda ira,
fix. En- gang h0ll den pa att blifva
upptackt. Brodern Rene och amiral
Lokexe hade med en- vapnad skara
satt sig / besittning af slottet Champ.
toce, men der voro just nagra af barn.
liken gomda | tornkallaren. Giles de
Rails darrade; han skyndade att samla
sina man och atertog s%lottet, imam
nagonting u%pptackts.
Emellertid skulle dock s~traffets tim
me komma genom en- rem tillfallighet.
Med a%nledning af en- egendomstvist
med Jehan lie Ferron brot han pa sjalf-
va pingstdagen den Is Maj 1440 midi
under NASSAU in | kyrkan / st. Etienne
de Mer-Morto och 0fverfoll honom.
Men delta a EFT allvarligt krankan-
de af kyrkofriden, och tidens storsta
moraliska a%uktoritet, kyrkan, blef ho-
nom for stark. Biskopen af Nantes,
Jehan de Malestroit, upptradde sasom
aklagare / Diet kyrkliga malet, och mar
delta blef bekant bland folket, fattade
man mod, och in str0mmade fran ALA
hall anmalningar ON b~arnamorden.
bet civila malet leddes emellertid af
den borgerliga auktoriteten, presiden-
ten Pierre de lHopital. Babe bisko-
pen och presidenten sagas for ofrigt
ha ledt unders0kningarna opartiskt
och humant.
Det skulle blifva for vidlyftigt att
skildra ra~ttegangens enskildheter.
GILES var forut genstrafvig, men sa
botade man honom med exkommuni-
kation. Pa mindre an EFT dygn var
han fullkomligt f%orandrad; angrande
och odmjuk tillstod han ALT, och egen-
domligt nog vande sig nu folkets stam-
ming, trots ALT, till hans fordel, och
ehuru han / likhet med sina med
brottslingar blef hangd, visades Diet
honom dock vid exekutionen vissa
honn0rshansyn. Liket blef salunda
icke brandt utan begrafvet. Folket i
trakten h0ll iva fastdagar for att bed
ia for hans sjal.
bet ar GILES de Rails historic son
bildar grundvalen for den Perraultska
sagan ON "Riddar Blaskagg," hvilken
val ALA kama. Sasom EFT kuriosum
kan Diet emellertid anforas, att sagan
Ell ar forfattad af Charles Perrault. Det
har az den larda bi%bliotekarien Marty
Laveaux konstateratsH att akademikern
Charles Perrauit, som / samtiden blef
ryktbar genom sin ~jamforelse mellan
antiken och Diet moderna - en- inlaga
for den "nya konsten" mot BoBileau
och hans ~anhangare - icke ar forfat-
tare af den sagosamling, som till vara
dagar hallit hans MANN vid lif.
Den f0rfattades af hans IL ar gamle
son, Pierre Darmoncour. Den forsta
upplagan utkom hos Barbiu 1897 och
bar intet f6rfattarenamn; foretalet ar
deremot undertecknadt af Pierre Oar
moncour, och han ar Diet afven, som
erhallit "privilegiet" till tryckning,
hvilket ofverlats at Barbiu. Xfven an
dra vittnesbord fo~religga.
Delta forklarar den barnafriskhet,
man prisat i berattelsesattet. nagot
som Ell ar till hinder for att Perrault
kan ha genomsett och afputsat dessa
numera verldsber0mda sagor.