Svenska monitoren., 1904-02-19


| som de NEST valsmakande raknades
| Solitanersniglarna. En- deg af mask,
~hvetemj6l och andra bestAndsdelar
| gjorde djuren sd feta att Plinius till
| aftonmaltiden icke f0rmadde f0rtara
mera an tire sniglar. iva agg och en-
| ragkaka.
Efter Kobelt synes den o~fvannamda
| illyriska snigeln var en- slagting till
| vinbergssnigeln, som annu finnes |
Dalmatien och der anses for att vara
en- utsokt lackerhet. I venedig, Nea-
pei, Palermo och manga andra italien.
ska stader aro for narvarande olika
helix-arter / h0gt varde. Xfven | Spa
MEN, Algier och mellersta Grekland
arc olika ~snigelarter mycket omtyck-
ia som naringsmedel.
Mera besynnerligt ar att folk 1 Diet
inre af landet kunna hange sig at NUT
ningen af landsniglar. Delta samman-
hanger sannolikt med kristendomens
i~nforande. Visa snigelarter, isynner-
het den vanliga skogssnigeln, hade
visserligen / lang It'd gallt som lake
medel mot altman svaghet och tvinsot.
Men da de manga kristna fastedagar-
ma och den langa fastetiden kom med
sina forbud mot njutningen af warm
blodiga djurs kott, medan a andra ST.
dan EFT urval af kallblodiga dur If
verlats till fritz bruk, So kommo. for
utom fisk. afven ostron och sniglar pa
matsedeln. %Isynnerhet blef den stora
vinbergssnigeln | mellersta Europa en-
omtyckt fastmat.
som bekant, foredrar vinbergssni-
geln kalkaktig jord och h0r derfor ur-
sprungligen hemma just | mellersta
Europa, der den DIR mycket utbredd pa
angar, vinberg, hackar och garden
SAINT / tradgardar. / Alperna forekom-
mer den pa en- hold af 5000 fot. I
Diet nora och nordligaste Tyskland
och / de ryska 0stersj0provinserna ar
jorden kalkfattig, hvarfor vinbergs-
snigeln saknades der. till dess den in
forbes af munkarna for att anvandas
som f0da under ~fastetiden. Snigelaf-
vein bedrefs gerna l klostertradgar-
darna eller helst pa en- liten b, der
den hindrades fran att undkomma,
och blef ocksa altman pa de verldsli-
ga stormannens gods.
Vid reformationens inforande for
svunno munkarna, men sniglarna blef-
vo qvar, oaktadt de fran och med det-
ia nu som oftast f0rsm&ddes som ma
ringsmedel. Man patraffar dem annu
gruppvis | nora Tyskland som tecken
pa att der | narheten varit EFT kloster
eller en- adlig snigeltradgard. De AFRO
som EFT slags lefvande minnesmarken
ON en- It'd. Att vi~nbergssni-
geln undantagsvis atits efter reforma-
tionen, synes framga af dess fore
komst vid slottet Bustorf, som bevisli-
gen byggdes f0rst ar 1861.
Medan snigelafveln upph6rde / nor
ra Tyskland, blomstrade den fortfa-
rande / sydligare trakter, sasom /
Schwaben omkring staden Ulm och
flera schweiziska kantoner. Har har
den pa den allra sista tiden vunnit en-
sadan u%tbredning att den nu raknas
till en- af landtbrukets v~igtigaste BIZ
naringar.
Saliva aflingssattet har genom ar
hundraden hallit sig of0randradt. ON
h0sten uppsamlas djuren / stora mas
sor och insattas / snigeltradgardarna
som maste vara sa inhagnade att dju-
rem hindras att komma undan. Har TO-
dras nu sniglarna, o. da de AFRO riktiga
storatare, krafvas hartill stora massor
af sallat. kal. kl0fver och andra 0rter.
Mar kolden intruder, draga djuren sig
in ! skalet. och for att de under denna
It'd icke skola krypa bort, 0fverstros
~inhagnaden sa smaningom med EFT
omkring 10 centimeter tjockt lager
med mossa. / slutet af October in
samlas de. sorteras och a~nbringas |
frostfria kallare. ALT eftersom be-
stallningar inga, bli de | tunnor med
10000 stycken | hvarje sanda till TIA
lien och 0sterrike. Wienermarkna-
den f0rses isynnerhet fran Nya Ulm.
Derifran afga stundom hela skeppsla-
ster med sniglar.
Paris fortares arligen omkring 1
million kilogram vinbergssniglar, och
dessa komma ~fornamligast fran Bur-
gund. Djuren atlas kokta eller stekta,
och lksom ostron och torsk endast /
manader "med r r. - d. v. s. under
tiden fran September till April. - (Ef-
ter N. Schiller-Tietz 1 Prometheus).
onxnr- r,NH o-H