Svenska monitoren., 1904-10-21
om EFT at tillvagagansssat-


lemnas ON EFT af tillvagagangssat-
ten, som synes ha gifvit de basta re-
sultaten. Om man har- en- ytterst
kanslig vag med langa vagarmar och
lager t. ex. en- kilogramvigt ! hvar-
dera vagskalen, sa befinner sig wagon,
sa vidt ALT dr. / sin ordning, 1 jamn-
vigt. F0res nu t. e en blykula af lat
loss saga / meters demonstrating un-
der den ena af vAgskalarna, sa rub
bias ~jamnvigten, och man maste lagga
till MACON liten vigt pa den andra for
att aterstaila Observation-Disclosures.
Rubbningen beror pa att blykulan ut
ofvar en- dragning pa den ofvanliggan-
de kilogr.-yigten af alldeles Stamina
art, som den dragning jorden ut0fvar
och som ger sig till kama sasom
tyngd, blot ofantligt mycket mindre.
Blykulans dragningskraft verkar, som
ON den suite / dennas midtpunkt. och
jordens, som ON den suite / jordens
medelpunkt. Da man vidare vet huru
, dr%agningen beror pa afstandet, o. man
kan malta upp afstandet fran kulans
midtpurkt till kilogramvigten. kanner
afstandet fran jordens medelpunkt till
Stamina vigt, vidare vet, huru drag
ningens storlek beror af ~blykulans,
respective jordklotets vigt, och kan
ner. den fora, sd later med de sa gina
data den senare utrakna sig. Med
tillampning af nu antydda resonemang
har man funnit att jordklotet wager
ungefar fem och en- half ganger sa
mycket, som ON Diet helt och ballet
bestode af vatten, eller att, som man
sager, dess specifika vigt ar 5,5.. Da
man dessutom vet, huru stor jordens
volym ar, kan latt vigten uttryckas /
kilogram eller ton, ON man sa will.
Oct ar anmarkningsvardt att jorden
har sa stor tyngd. Stenarterna | jord-
skorpan och de ~stenarter, SON vid
vulkaniska utbrott komma upp fran
Diet flytande inre, arc i allmanhet icke
fullt 5 ganger sa tunga som vattnet
eller foga mer an halften s8 tunga
som jordklotet i genomsnitt ar. Delta
a~dagalagger att jordens inre maste
ofvervagande besta af amnen, som AFRO
mycket tyngre an de i j~ordskorpan
och narmast derunder forharskande
amnena. AT de omkring 20 grundam-
men kemin kanner forekomma sasom
~vasentliga ~bestAndsdelar i jordskor.
pan foretradesvis de lattare. Bland
dem ar syret fo~rharskande och ingar
med ungefar so procent, sd att man
kan saga att jordskorpan till omkring
halften bestar af syre, dernast komma
den latta metallen aluminium GO pro.
cent?, Diet likaledes latta grundamnet
silicium eller kisel e p%rocent). F0rst
efter dem kommer Diet tyngre jarnet
med blot 81 procent. Da man vet
att jarn ar EFT af de i andra himla'
kroppar (fixstjarnor, solen, meteorer)
allmannast och rikligast forekomman.
de grundamnena, sa torde Diet vara
~antagligt att jorden / slit inre ocksa
ar rik pa jarn, t. o. m. att den alldeles
0fvervagande bestar af jarn. Derpa
tyda utom jordens tyngd, som ar stor
re an ON nassau bestode ~0fvervagan
de af nagot annat bland vanliga grund.
amnen, afven atskilliga andra formal
landen. magnetiska ~foreteelser och an
nat som Ell har ar tillfalle inga pa
ON jorden ur~sprungligen bildats sa
som EFT gl0dande gasklot och annu till
sin ~hufvuddel befinner sig i EFT slags
flytande eller gasformigt tillstand, sd
ar Diet ocksa alldeles hvad man kun.
de vanta att jarnet och andra tunga
metaller pa grund af sin tyngd skola
ha samlats mera mot jordens inre
och att de lattare amnena sa att saga
flutit ofvanpa och derf0r blifva ra,
dande i de yttre ~jordlagren och i jor
skorpan. Jorden blir pa sa satt att
jamfora med en- metallkula, som pa
ytan ofverdragits med ~oxidhinna, deri
genom att syret der foreman sig med
de metalliska amnena.
A. G. Hogbom.