Svenska monitoren., 1904-01-08

som utgOr KaJOuen Mel ia uelld iChS
lyckats, maste man antaga att elek-
tronerna arc af annat Stag an mate
rien. liksom att de, sasom J. j. Thorn
son visat, konstitutionelt ALA arc hvar-
andra lika, oberoende af Diet ANNE
fran hvilket de harstamma. Deras
enda likhet med materien Dir att de
ega massa, som ar forutsattningen for
materiens 'troghet" (framhardighet),
och denna likhet tillkommer afven
elektriciteten. Pa gruDd haraf kan
man betrakta dem sasom elektriska
laddningar, dervid Diet lemnas oaf-
gjordt hvad elektriciteten sjalf ar for
Stag. l Crookesr0ret har man kunnat
studera dem i fritz tillstand, men, sa-
| som vi f0rut namt, voro de langt tidi-
care kanda / sina foreningar med mo-
'lekylerna till joiner. l bada tillstanden
arc de ~f0rmedlare af elektriska feno-
men. Da en- strom gar genom en- elek-
trolytisk vatska vandra atom och elek-
iron oskiljaktigt bundna vid hvaran-
dra i riktning mot elektroderna. Da
den elektriska str0mmen gar genom
en- ledningstrad, tillgar delta sa som
ON ~clektronerna langades ur hand
hand mellan atomerna uppstallda l
| kedja. Och vid urladdning / Crookes-
r0ret forefaller Diet som ON elektro-
nerna losrycktes fran elektrodens jo-
ner och svafvade som elektriska ande-
vasen genom tomrummet. bet ar az
ven elektronernas hjalp man maste
anita for att CORA luft (och andra ga
! ser) ledande vid vanligt atmosfar-
tryck. Eft medel att %jonisera luften
ar att utsatta den for stralningen fran
en- metallyta som upphettas till rod
| gl0dning eller belyses med ultraviolet
Illus. Stamina verkan ha afven de ge-
nom acknowledgements anslag mot
| Crookesr0rets vaggar alstrade Ront-
| genstralarna. ON EFT par elektriskt
laddade metallskifvor, som skiljas at
af EFT visst mellanrum, sta | forbindel-
4 sc Heu SlI SichtIoohoP, SCI uSSS ~
mare utslag, d. V. S. s~krifvorna urlad-
das genom luften, mar mellanrummet
utsattes for en- tillrackligt stark R0nt-
g~enstralning. bet afstand mellan skif-
vorna vid hvilket urladdningen intra-
der utgor EFT matt pa stralningens jo-
niserande formaga. vi skola franz
gent Sc huru Stamina matningsmetod
blifvit EFT vigtigt hjalpmedel at den
radioaktiva forskningen.
Liksom de elektriska fenomenen
kunna naturligtvis afven de magneti-
ska forklaras models elektronteorien.
Magnetismen ar en- polariserad, d. v.
S. uniformt inriktad roterande rorelse
hos molekylen, och denna rorelse, an
tager man, utfores af elektronerna.
Och ~intrycket af hvarje vibrerande ell
Ter roterande rorelse hos materiens
smapartiklar mottages af vara Sinner
| form af vagr0relser hos etern. Men
materien sjalf kan, sasom experiment
af Oliver Lodge utvisa, icke astadkom-
ma dessa vagrorelser, ty den a inga
beroringspunkter med etern och ar
af annat Stag an denna. Man har der
for anledning att betrakta elektroner-
ma sasom materiens organ for astad-
kommande af eterdallringarna. bet
blef genom Maxwells u~trakningar och
de Herzska experimental adagalagdt
att dessa dallringar, ware sig af optisk
eller elektrisk natur, f0rsigga ! EFT och
Stamina medium, etern. bet Zeeman-
ska fenomenet, forutsagdt af Lorenz
och upptackt 1896, tillat Stamina slut
salts med hansyn till forhallandet mel
Ian Illus och magnetism. Elektron-
teorien erbjuder en- m0jlighet att lam
ka ihop ALA dessa ron och utrakningar
till en- sammanhangande kedja.
Men i hvad forhallande star elek-
tronen till saliva atomen? Den ar Ell
materiel som denna, och anda kan den
vara bunden vid atomen, modifera
dess egenskaper och liksom utfora
QeSS DeldlluluSdI. OSINlu maihCo at
enligt kalkylerna maste de positiva
e~lektronerna vara betydligt Store an
de negative, men dessa senare der
emot besitta en- ofantligt mycket st0r-
re elektrisk laddning an de fora. Skill
MAIDEN ar till och med sa vasentlig att
man ifragasatt ON icke atomen wore
den positiva elektronen, kring hvilken
de negative elektronerna kretsade lik-
som ~planeterna kring sin sol. Om man
tanker sig vateatomen f0rstorad till
var soils dimensioner, skulle en- elek-
iron i delta planetsystem ha en- dia-
meter som utgor blot iva tredjedelar
af den minsta kanda smaplanetens,
som ar omkring "a kilometer. Men
dessa molekylara smaplaneter kretsa
kring sin centralsol med den svind-
lande hastigheten af ~tiotusental kilo-
meter i sekunden och delta inom en-
bana hvars diameter Ell kan 0~fverstiga
en- milliondels millimeter. Man kan
deraf forsta att solen och smaplaneten
mase dragas till hvarandra af en- ko-
lossal kraft = den elektriska laddnin-