Svenska monitoren., 1904-10-21
ON JoRDskoRPAN OCH JoRDENs
INRE.

Liksom Diet vetgiriga barnet, a Diet
far en- leksak som med en- mer eller
mindre dold mechanism kan sattas l
rorelse, icke blir riktigt tillfreds, forr
an det far reda pa, 'huru Diet ser ut
mutt, pa liknande satt har manni-
skans kraf pa att finna orsakssam-
manhanget mellan foreteelserna !
naturen gjort sig gallande / fraga om
den inre beskaffenheten af den him
lakropp, pa hvilken hon lefver. For
hennes fantasi och kunskapsbegar
uppstaller sig, mar hon erfar sadana f0-
reteelser som vulkaniska utbrott, jord-
bafningar, varma kallor, eller mar hon
i grufvornas dup iakttager jordskor-
pans byggnad, malmgangarnas upptra-
dande o. S. v. Diet sporsmalet, hvilka
krafter som dervid varit och arc verk-
Stamina, hvilka forhallanden som rada
i jordens for henne oatkomliga inre,
der dessa f0reteelser synas ha sin rot
och. utgangspunkt.
Imam man annu Tart sig att nog-
grannt observera NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
och letat sig till deras lagbundenhet,
hade fantasien fra tyglar, och man
gjorde sig de NEST vidunderliga fore
stallningar ON jordens tillkomst och
inre beskaffenhet. Men / samma man
cow yrncIonop ~, iordoo fSrd;upatc
i Stamina man har fantasiens spectrum
f0~rmiskats, och man har kommit till
insigt ON att det ar pa den nyktra
iakttagelsens och de derpa grundade
slutledningarnas vag som vi ha att
s0ka svaret pa fragan ON jordens in
re. NJ ar Diet emellertid sa att vi
icke direkt kunna observera, hvad
som forsiggar i jordens innandomen;
visserligen kunna vi med vara under
s0kningar ma ned en- eller par kilome-
ter under jordens yta, men delta ar
j forhallande till jordens storlek sd
f0~rsvinnande litet att Diet annu far
gala sasom Diet allra yttersta af jord-
skorpan; Diet ar icke mera an hvad
skalet pa en- stor potatis ar i formal
lande till dennas hela demonstrating.
Men ON vi tillampa hvad vi i ofrigt
veta ON naturens krafter, sa ar Diet
dock tillrackligt for att medgifva vissa
slutsatser ON jordens for oss sa oat-
komliga inre, alldeles sa som vi kun
ma ! nagon man forta de inre anord-
ningarna 1 en- maskin eller mechanism,
ON vi Sc densamma / ~verksamhet och
derjamte ha kunskap / mekanik.
JordkIotets temperatur och jordskor-
pans tjocklek.
vi veta af temperaturmatningar
som foretagits vid djupborrningar och
tunnelarbeten afvensom i djupa gruf-
vor, att varmet tilltar / djupet, i ena
fallet nagot langsammare, men i Diet
hela dock tamligen likformigt, sa att
vi kunna ange sasom EFT ungefarligt
medeltal for OBSERVATION-DISCLOSURES
gen l grad for hvarje 30-tal meter man
tranger ned. Pa 1000 meters dup un-
der jordytan, hvilket ar Diet st0rsta
dup, till hvilket sadana direkta mat
ningar kunnat goras, ar jordtempera-
turen salunda redan uppe vid ungefar
go grader. Att temperaturen blir h0gre
pa annu st0rre dup framgar bland
annat af de / vissa trakter uppstigan-
de beta kallorna, hviIkas varmegrad
kan uppga till 100 grader och mera,
och af de vulkaniska utbrotten, som
bringa i dagen fran annu Store dup
gl0dflytande lavor af en- v~armegrad,
som mar 1000 grader och mera. vi
kunna visserligen eli sakert saga att
temperaturstegringen anda ned till Diet
dup, der stenarterna blifvit glodheta
och smaltflytande, vaxer med Diet nyss
angina mattel, l grad pa 80 meter,
men Diet ar mycket sannolikt att steg-
ringen skier ungefar efter denna matt
storlek, d. ". S. att Diet pa EFT dup af
800 kilometer under jordytan ra-
der en- temperatur af 1000 grader eller
nagot mera. Vid en- sadan varmegrad
blifva de | jordskorpan allmannast f.
rekommande ~stenarterna gl0dande,
och vi skulle foljaktligen tycka att
den fasta jordskorpan icke Dor vara
tjockare an vid pass 1910 kilome-
ter. Delta kan nu ocksa synas racka