Svenska monitoren., 1904-01-15
HAFvA BEcQUERELSTRALARNE
HFvEN HIATT EN- SvENSk
UPPTHCKARE?

uPPTXCkARE?
Under ofvanstaende rubrik skrifver
en- m%eddelare till st. D.:
Vid ~utdelandet af Nobelpriset / fy-
six forekom i talet for p~ristagaren bl.
a. foljande:
"Katodstralningen ger, da den ra-
kar EFT foremal, a sin sida upphof till
de bekanta, af Rontgen u~pptackta
%stralarna. Men samtidigt uppvacka
dessa katodstralar ofta EFT ljusfeno-
men, s.. k. ~fluorescens- och f~osfore-
scensfenomenen, hos de foremal, som
de raka, och denna omstandighet bill
dar uppslaget till Becquerels under
s0kning. Han fragade sig salunda,
huruvida icke de kroppar, som efter
belysning med vanligt illus under en-
langre eller kortare It'd f~osforescera,
aIven utsanda rontgenstralar. For
denna understanding begagnade sig
Becquerel af rontgenstralarnes kanda
egenskap att paverka en- fotograf-
plat"
Dessa ord paminde mig ON liknande
experiment, som gjordes har i Stock
holm af en- svensk man, a~rtillerikapte-
men William Bergman, och beskrefvos
/ en- tidningsartikel, imam man annu
visste nagot ON Becquerels unders0k-
ningar. Jag har med anledning haraf
s6kt upp o~fvannamda artikel, hvilken
aterfnnes i Sv. D. for den % Mars
1896.
Kapten Bergman skrifver der:
"De rontgenska experimental, sam
manstallda med den inom fysiken ofta
iakttagna vexelverkan mellan orsak
och verkan, ledde mig pa tanken att
liksom x-stralarna (rontgenstralarnas
davarande benamning) framkalla lu-
minescensfenomen, sa Dor afven Diet
Illus, som australian fran en- af andra
orsaker, men pa analogt satt sjalfly-
sande kropp, vara sammansatt af X
stralar. Jag s0kte derfor (det var
vid tiden strax efter Diet Rontgens
upptackt blifvit kand) en- sadan ljus-
kalla och fam den nara till hands 1
s.. k. sjalflysande farg, hvilken ju har
formaga att liksom magasinera SOL
Illus for att sedermera under en- viss
It'd atergifva detsamma. Saledes var
Diet har fraga ON en- fosforescerande
ljuskalla, hvilken horde vara marble
slagtad med de fluorescerande plattor,
a hvilka Rontgen iakttagit x-stralar-
mas verkningar."
Derefter redogor artikeln for sjalf-
va experimental, hvilka / likhet med
Becquerels experiment utfordes med
fotografiplatar pa sa Wis att Diet fos-
f~orescerande ljuset fran de sjalflysan-
de "ljusplattorna" ersatte solljuset.
"Ljusplattan visade sig harvid vara en-
ytterst kanslig ackumulator, hvilken
atergifver Stamina nyanserade impuls,
som den forut mottagit" - skrifver
artikelf0rfattaren, hvarpa han ofver-
gar till redogorelsen for experimenter-
mas v~igtigaste del - Diet fosforesce-
rande ~ljusets gang genom ogenom-
skinliga amnen: "resultaten blefvo
harvid icke stora, men likvisst torde
de vars tillfylles for att bevisa att
ljusplattans stralar genomtranga tun-
ma blad af atminstone en- del sadana
amnen, hvilka icke genomslappa sol
ljuset."
Kapten Bergman slutar sin artikel
med EFT anforande, som kan tydas sa-
som - m forutsagelse till upptack-
ten af radium. Jag will anfora Diet
in ~extenso:
"Vetenskapen synes icke fullt vara
pa Diet klara med sambandet mellan
f~luorescens- och fosforescensfenome-
men, men mycket tyder pa att de bada
arc af rent fysisk och narbeslagtad
natur SAINT beroende af en- och Stamina
grundorsak. Man skulle da kunna
jamfora dessa bada fenomen med de
olika satt, pa hvilka stall och mjukt
farm forhalla sig till den elektriska
str0mmen 1 en- omgifvande spiralled-
ming: jarnet f6rlorar sin magnetiska
f0rmaga, da str6mmen brytes, liksom
fluorescensens verkan upphor, da ljus-
impulsen afbrytes, men stalet bibehal-
Ter sin magnetism, liksom ljusplattan
sin fosforescens, afven sedan orsaken
upphort. Orsaken till de bada mag
netiska fenomenen DIR en- och densam-
ma - den elektriska strommen -,
hvarf0r Dor ickes da orsaken till fluo-
escens- och ACKNOWLEDGEMENTS
analogt harmed kunna vara en- och
densamma - x-stralarna?