davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Pullman herald. [volume] (Pullman, W.T. [Wash.]) 1888-1989, 1904-05-14
NEW RUSSIAN LOAN.
Cost of War Enormous-$25o,o 900 900


to June 1.
An authoritative statement has been
given to the Associated Press from
the highest government source con.
corning the details and circumstances
of the new Russia loan, as follows:
The situation has been much chang
ed since our interview with NJ. Miecz-
sias de RoutkowGky, the Russian finan-
cial agent in London. April 20. The
conditions today on which the loan
Is based are as follows:
The cost OF the war for the first
i've months, up to June l, including
$22,sO0,00o for railroad equipment, is
$l25, 100000. After June l the month.
ly cost Of the war will be So, 500, 700
for the navy and $15,000,000 for the
army, at the front, making the total
war expenses about $245, 600, 900 for
the year closing January l next.
The first part OF the war was more
expensive than the latter, owing to the
cost of mobilization and the general
expenses incident to setting the ma
chinery OF war in motion. Against
these expenses we may have certain
economies, namely, $30,000,000 on the
ordinary budget; $27,5000OO on the
extraordinary budget, and $4,000 900
on previous budgets, making the total
economies SGT 900.
Pullman herald. [volume] (Pullman, W.T. [Wash.]) 1888-1989, 1904-05-14
Port Arthur Captured.

A Japanese army of 10000 to 10000
men has landed behind Port Arthur,
captured the railroad and is in fun
possession Of all the roads. 1t is pre-
sumed it will proceed to besiege Port
Arthur, which is said to have a gar
rison OF $4,000 men, provisioned for
Is months.
A Japanese army is proceeding to-
ward Fengwancheng, northwest of the
Yalu river, where the Russians are in
force. Russian plans are said to be
to defend this place, but there is a
possibility Of abandoning it and pro-
ceeding nOrthwaru.
Pullman herald. [volume] (Pullman, W.T. [Wash.]) 1888-1989, 1904-05-14

During the last three years % mil
Iionaires have died in England. Their
average age was rs years
Svenska monitoren., 1904-08-19
JAGTxFvENTYR | DJUNGELN.

En- engelsman vid MANN A. Mercy
Smith berattar en- rad spannande jagt-
afventyr fran de indiska djunglerna /
en- nyligen utkommande box med IT,
teln sport and adventures in the In
dian Jungle. Historier ON tigerjag-
ter / d%junglerna har man ju redan hort
i langa banor, men deremot torde man
i allmanhet Ell vara bortskamd med
skildringar af jagter pa - glas0gon-
Iormar.
Under en- dylik upplefde Smith en-
gang EFT farligt a~fventyr. Tillsammans
med tvanne infodingar begaf han sig
till en- plats, der EFT par glasogonormar
sades uppehalla sig. Val anland till
ort och stale gomde han sig under en-
stor korg, som var forsedd med flera
hal, hvilka emellertid voro ALT for sma
for att a skulle kunna intranga
! korgen. Medan han befann sig i slit
constable, kom en- af fran
och besk0ts med Pillar af infodingarna.
Strax derpa up~penbarade sig ocksa
den andra ormen och forsokte valta
omkull korgen. Min forskrackelse i
delta o~gonblick later sig eli beskrifva,"
berattar Smith. Tank ON han lycka-
des valta omkull korgen! Da vantade
mig en- saker dod! Alter horde jag en-
pill susa f0rbi. och sekunden derefter
sag jag EFT gapande sar / halsen pa
Diet rasande djuret, som lyckligtvis nu
afstod fran sina anlopp mot korgen
och ! stallet vande sig mot den andra
fienden. Jag lyckades ia ut mynningen
az mitt gevar genom EFT af halen,
tryckte af - och / Stamina ogonblick
vred sig den hemska reptilen / ursin-
mig d0dskamp.
Mar hertigen af Clarence bes0kte
Mysore, anordnades till hans ara en-
stor elefantjagt, vid hvilken prinsen
med sakerhet hade blifvit dodad af en-
ursinnig elefanthona, sa framt icke
"elefantkungen" Sandersson funnits
tillstades. Elefanthonan kom helt
plotsligt framstortande mot hertigen,
och ALA de narvarande voro ofver-
tygade att hans sista stund var kom-
men. Mar djuret befann sig pa cirka
tolf stegs afstand fran hertigen, stall
de sig emellertid Sandersson helt
plotsligt framf0r Diet, h0jde ena ham
den och utstotte EFT genomtrangande
skri. "Och med rata kallades han
"elefantkungen", sager Smith, "ty /
Stamina 0gonblick han h0jde sin rost,
vek djuret till alias var obeskrifliga
hapnad plotsligt af at venster och
skyndade alter bort"
Svenska monitoren., 1904-08-19

handler dock att de raka pa sin kon-
kurrent %jattealen, hvilken vid dylika
tillfallen gor professor kort och tar
infodingen | stallet for anden. De ha
derfor ganska stor respekt for allen.
Dessa sumptrakter befinna sig pa
,0ns midi, nagot at venstra kusten, och
bildas genom ofversvamningar fran
nagra elfvar under flodtiden SAINT ha
EFT ytinnehall af omkring 800 har; pa
de djupaste stallena kan vattnet vid
flodtiden bli anda till fem meter djupt.
Tilltradet till dess djupare delar spar.
ras af SAT med sa skarptaggiga blad
att hvarken dur eller manniskor
kunna tranga sig fran der annat an
da efter ihallande torka v~attenyaxter-
ma lat satta cid pa sig. Till dessa
djupa collar ar Diet som vid svar tork-
It'd sa val jattealen som en- mangd vat
tenfoglar soka sin tillflykt.
For egen del har GARNER icke sett
en- ~fullvuxen jatteal, men han sag en-
gang en- alunge, hvilken tycGtes Vara
af rata sorten, fastan den da annu
icke uppnatt Store langd an so cent?
meter. Hufvud och kropp voro 6 en-.
i demonstrating. Mahanda kommer
denna unge att vaxa sig stor och stark
vid utfodring med ander och inf0din-
gar uppe pa "sjoarnas slater, som
sumptrasken kallas.
Diet skulle vara af stort ~intresse fol-
vetenskapen - sager GARNER att
ia fatt pa EFT exemplar af dessa jatte'
alar, som mahanda amt LANCE skola
jutg6ra EFT mysterium | likhet med den
ber0mda sjoormen, hvars tillvaro icke
langre kan betviflas, men som ingen
dock annu lyckats fanga.
Svenska monitoren., 1904-08-19
K~oNsERvERA xGGEN!

Att ~konservera agg, ar nu for tiden
Ell nagon konst, sedan man lyckats fin
ma konseryeringsmedel, som hvem som
helst kan anvanda och som arc latt
~atkomliga. vi Sc i tidningar da och
da omtalas nagot nyt konserverings-
medel, som skall CORA uppfinnaren rik,
men afven ON det skulle lyckas nagon
att hitta pa nagot nytt, sa ar Diet alls
icke sakert att delta ar battre an de
medel, som redan nu arc ansedda full
komligt sakra och som alls icke arc
nagra hemligheter, utan ligga fardiga
pa apoteken for hvem som helst att
skaffa sig for nagra ore.
Att konservera agg under Juni, JUL
och Augusti ar af en- mycket stor be-
tydelse for en- h0nsgardsegare, Diet ma
nu vara af en- Store eller mindre hons
gard, afven ON han har CODA winter
varpare och har Tart sig att %producera
agg hela aret ON. Under sommaren
ga aggpriserna ned till 1 kr. och der
under, men under vintern far man ger
ma 2 kr. ON man kan konservera agg
under sommaren, sa att de kunna hal
las under vintern och smaka lika bra
som %nyvarpta agg, sa har jag for mitt
hushall vunnit tvanne fordelar: jag
beh0fver Ell vara utan agg, och jag
kan salja nina vinteragg och tor for
dem ia dubbelt sa mycket, som for
de agg jag k~onserverade. Har jag
sa manga agg under sommaren att
jag kan lagga ned som konserverade
sd manga att jag kan salja af dem
under vintern, sa far jag femtio pro-
cent mera for dem an ON jag saljer
dem under sommareh. For afghan
deln | allmanhet gor jag genom agg-
konserveringen en- stor tjanst. Jag
drager sa manga agg fran m~arknaden
under den It'd agg verkligen finnas i
0fverfl0d, och hjalper dermed att halla
uppe priserna. Man skall eli tro att
delta ej g0r mycket till saken | Diet sto-
ra hela, ty Diet har visat sig af en- verk-
ligt stor betydelse. Man kan Sc Diet
bland annat pa att, sedan aggklack.
ningsmaskiner kommit | allmant bruk,
Store massor af agg begagnas
under klackningsmanaderna an under
den It'd, da vi kunde k0pa farska agg
Svenska monitoren., 1904-08-19
JATTEDAGeMAskAR

Naturen har bland ALA arter af lef-
vande varelser skapat babe dvargar
och jattar, sa afven bland daggma-
skarna, hvilka efter en- warm, regnig
vardag sa talrikt forekomma pa trad
gardssangarna, och utgora en- lacker-
het for honsgardens invanare.
Vara daggmaskar, till och med de
langsta bland dem, arc dock riktiga
pygmeer i jamf0relse med sina Stag
tingar i Australien; den australasia
jattedaggmasken uppnar en- langd af
/ till ~ meter.
bet sakraste tecknet pa att denna
mask Dor nagonstades / narheten ar
EFT tydligt markbart ~skrockande ljud,
som den later h0ra, da den drager sig
tillbaka i slit hal, sedan man stampat
i marken. Den f~orekommer talrikt pa
stallen, der jorden ar genomgrafd af
landkrabbor.
Denna krabbart grafver en- liten
gang, som leder in i en- kammare, och
genom denna ga en- hel mangd dagg-
maskgangar. Vid ingangen till krabb-
halan finnes alltid en- stor kagelformig
exkrementhog, som dock harstammar
fran krabban, och eli fran daggmasken;
savidt man kunnat utrona skaffar den
australasia daggmasken, i motsats till
var daggmask, icke sina exkrementer
till ~jordytan. Hvad han g0r med den
oerhorda massa jord, som vid hans
framtrangnade gar genom hans kropp,
vet man amt Ell.
Diet ar ingen latt uppgift att draga
den Ianga masken oskadad ur jorden.
Sa smart hans jordgang afholjts, ser
man honom med stor fart glida vidare,
under Diet han later bora Diet bekanta
%skrockande ljudet. Fattar man tag i
masken midi pa, sa stracker han ut
bada sina kroppsdelar, tills de arc fast
pressade mot halets vaggar, och for
s0ker man under dessa forhallanden
att draga fran honom, sd sitter man
sender honom.
Gangarna arc bekladda med en- STEM
mig fuktighet, som h~arstammar UT
maskens ryggporer, och Diet ar denna
som undertaken hans snabba framat-
%glidande.
Rorelsen tillgar pa sa satt att ma
sken blaser upp den ena kroppsandan
och halter sig pa Diet sattet fast SAINT
drager ihop den ofriga kroppen; vid
nasta r0relse ~uppblases den andra an
dan och %anvandes som st0djepunkt,
hvarefter den ofriga kroppen utstrac-
kes. Denna vexelr0relse forsiggar sa
hastigt att han synes >glida jamt fran
at.
Masken har en- egendomlig, kreosot-
liknande lukt; Ga han ruttnar, bildas
EFT oljigt fluidum, hvilket af infodin-
garna a~nvandes som lakemedel mot
reumatism. =
Fjaderfa ror aldrig denna mask, va
re sig lefvande eller d0d.
Svenska monitoren., 1904-08-19
EFT TRAD SOM vIsAR HUMoR.

/ fjarran 0stern har pyligen upp-
tackts en- art akasietrad, som med
skal kan raknas till vaxtverldens un-
der.
bet uppnar en- hold af cirka aderton
fot, och som f%ullvuxet rullar Diet i SOL
nedgangen tillsammans sina blad /
form af en- ~grissvans. ON Diet vidro-
res, sedan Diet pa delta satt har ordnat
sig for nattens hvila, vajar Diet hit och
dit liksom upprordt eller otaligt Oliver
att ha blifvit st0rdt.
Ju oftare bladverket ofredas, desto
haftigare skakar tradet sina grenar
och utsander till sist en- qvaljande
lukt, som fororsakar haftig hufvud-
vark och yrsel hos den, som nagra
minuter inandas densamma.
bet ondsinta tradet, som Diet blifvit
kalladt, upptacktes af en- resande,
hvilken, da han skulle reda slit matt
lager, handelsevis kom att som stod
for slit talt AMANDA EFT af dessa kans-
liga trad. 0gonblickligt borjade gre
Svenska monitoren., 1904-08-19

till so a So ore pr tjog; Diet kan ej go
ras nu. Jag har manga BRET med kla-
gomal ofver daliga priser pa agg, fran
trakter, der Diet under sommaren 81
atgar sa manga agg, men der mar be-
talar nastan hvad som helst for dem
under vintern. Der skulle man f0rst
och framst taga | akt konserveringen.
Man kan ju f0rsta aret endast konser-
vera EFT mindre antal for att lara sig,
men till EFT nasta ar, ON man funnit
sig mold dermed, CORA Diet l Store ska
la. Efter hand som h6nssk0tseln mer
och mer utbreder sig, kommer man
anda att en- gang fnna sig tvungen att
begagna sig af delta medel; derfor:
lar err | It'd.
Diet basta konserveringsmedlet, som
man numera fast sig vid, Dir Diet S. k.
"Vattenglas", EFT kemiskt preparat
(Solut. SiIic. Natr.), sirapaktigt. som
uppl0ser sig i kallt vatten. Man upp-
loser en- del "Vattenglas' / ito delar
~vatten, sa att Diet blir mycket val blan-
dadt. Man packar aggen / en- stem.
kruka eller hvad annat stenkarl som
helst och star blandningen 0fver ag-
gen. Man ticker derefter oliver karlet.
Dessa agg halla sig EFT ar och sa val
att gulan Ell f0ryandlas eller andrar
lage. Man kan, ON man sa will, satta
agget pa anda. Diet sager sig sjalft
att hvad nan an b~egagnar for konser
veringsmedel sd maste aggen, SON be
gagnas, vara alldeles nyvarpta. Nal
man kokar dessa agg / skalet, skall
man sticka EFT hal i skalet med en-
knappnal, sd spricker Diet Ell vid kok
ming.
Afr. Lauerqren.
Svenska monitoren., 1904-08-19
JxTTE&lEN PA NYA kALEDoNIEN.

l Revue Scientifique berattar Jules
GARNER ON en- sorts ny sjoorm, som
skall finnas pa Nya Kaledonien. vi
AFRO ~visserligen for narvarande i JUL
manad, men rotmanaden borjar int
an pa lange, och temperaturen ar, mar
delta skrifves, icke mer an + Is gra-
der Celsius. For 0frigt far ju den
citerade revyn svara sjalf for sina
uppgifter.
Alltsa: Nya Kaledonien lar hysa EFT
dur, som vetenskapen annu icke kan.
ner; ty afven ON djuret ar val bekant
for inf0dingarna, ar Diet dock icke sedt
i hela slit majestat af mer an en- enda
%trovardig fransk kolonist, hvilkens
! uppgifter emellertid blot bekrafta
hvad inf0dingarna saliva manga gan
ger berattat for Jules GARNER.
Franske kolonistens MANN var Es-
candle, och GARNER traffade honom
1898 under en- upptacktsresa i Ocea-
MEN. Escande beskref allen vara iva
meter lang med EFT hufvud sa stort
son en- mans, med otackt stora 6gon
och med en- kropp, som var ungefar
lika tjock som hufvudet. Fargen var
m0rkgr0n.
Under 25 ars vistelse pa Nya Kale-
donien har Escande a de ~myrlandta
kuststrackor, der han Dor, blot iva
ganger haft tillfalle att Sc en- sadan
jatteal och bagge gangerna under sam
ma saregna omstandigheter. vid slu-
tet a fen mycket lang period af torka,
da de vidstrackta karr, som st0ta till
hans egendom, lago nastan torra, hade
han latit satta ED pa de massor af
SAT och andra sega vattenvaxter, som
betacka traskmarkerna, och kort It'd
efterat kunde han fardas fran Oliver
denna afrojda myrgrund. Da befann
han sig pl0tsligt inf0r en- af de omta-
lade ja~ttealarna, hvilken trots talrika
brannsar annu lefde, men vardt d0dad
genom kappslag. Kottet var atbart.
Infodingarne beratta att jattealen
lefver af ander och andra foglar, som
simma omkring | trasksjoarna; den
sages ha EFT oerh0rdt vidt svalg och
vara sd qvick / vandningarna att den
med latthet griper slit byte. Xfven
~infodingarne tycka emellertid ON an
der och strafva pa slit hall att komma
at dem. De bruka fanga dem genom
att dyka ned | vattnet och simmande
hugga fatt 4 andernas fotter. Harvid
Svenska monitoren., 1904-08-19
PA LANDET ON ~soMMAREN.

Pa landet flyr sommarn vid tragnaste
m0da
Pa akern och angen,
Da s~tadsborna nastan sin It'd ses for
0da
Pa krog och i sanger.
Vid midday en- timme hors %bonddran-
gen snarka
Och sparka sma sippor med stoflar
sa starka;
ia, sjalfvaste liljekonvaljen
Blir kladd af kanaljen.
De meta med liar den gyllena saden,
Sa svetten han lackar.
De sla Diet smaragdgrona gras under
traden,
bet rafsas till stackar.
Och hastar och kossor och kalfvar och
faren
De slappa pa bette i gronskande sna-
rem,
Der kalfven will fjarilen stanga
meu uOIu SJ nO6 lah6o'
Ire kalfvar de dansa nu midsommar-
En- lustig 'treo".
Med rumpen i vadret, son ock kallas
swanson,
De hoppa som Cleo.
Och s%parfvarna spela sa bra som en-
fr0ken,
Och hela orkestern ar anford af 60
ken;
Och taktpinnen hans der far vara
Hans andalykt bara.
Pa landet ON sommar'n de ganga sa
fina
Till kyrkogardsvallen;
Och der far hon visa sin silksjalett,
Stina,
Fran M0ssebo-Kallen.
Hvar janta i gruppen sjalettskynket
slukar,
Ty saliva de ga blot i hemvafda du-
kar.
Ack, en- far Diet knappaste stycket,
En- AMMAN for mycket.
Och folket f0rsamlas till andaktig dyr-
kan.
bet kannes en- doft utaf seminar i
kyrkan
Fran blommor i lankar.
Och preston han talar ON Diet, som
star skrifvet,
Han talar ON sommar'n, ON sommar'n
af lifvet.
"Bereder er" sa lyder r6sten -
'Ty smart kommer hosten".
Val ia utaf sommarens fr0jder de
Smaka
Pa landet i hagen,
Men arbeta, strida och bedja och vaka
Nest upptager dagen.
Med rafsan ga flicker och Kalle med
lien;
Han trotsar bad myggor och flugor
och bien;
Han arbetar latt i Diet grona
Bland flickorna sk0na.
Gustavus.
Svenska monitoren., 1904-08-19

Guillemet ~utropade en- gang med vi
brerande patos: jag vet int, hr mi
mister, ON er h6gra hand int vet
hvad den venstra g0r - men jag vet,
jag vet hvad den sager"...
Den frihetshanforda Caumeau rakar
| konflikt med matematikens element
genom foljande proclamation: "Marat,
DanteH, Robespierre, dessa r%evolutio-
mems fem anforare"..
Patonne forklarar adelt: "Vi AFRO
absolut beredda till ALA offer for att
aftvinga de skattebetalande annu en-
kraftanstrangning."
bet NEST beromda af den flosofiskt
djupsinnige Grebauvals visa s%entenser
ar denna: "Historien - Diet dir mansk-
ligheten som betraktar sig / en- spegeI
och ser sig bakifran." bet hair ar
inte heller sd galet: Gag helsar dessa
hjaltar, som d0ende for fosterlandet
ga nya faror till notes"
Diet basta har kanske dock alstrats
af den ofvannamde Caumeau, mar han
f0%rklarade: "Socialismen maste f0rut-
Sc framtiden, och mar vi dragit ut EFT
torne ur Wagons fot, maste vi tanka
pa hvad vi skola satta / stallet!"
Svenska monitoren., 1904-08-19

narna sla af och an. r0relsen tog ALT
mera fart, och slutligen u~tstr0mmade
den obehagliga lukten och tvingade
resenaren att s6ka sig en- angenamare
h~viloplats.
Nyfkenheten ledde till en- noggrann
understanding. Eft trad grafdes upp
och kastades pa ena sidan. Sa fort dess
r0tter kommo ofvan jord, %0ppnades
bladen, och under h~alfannan timmes
It'd visade tradets grenar sin indigna-
ton genom en- rad skakningar, som
sa smaningom aftogo | styrka och slut
ligen alldeles upph0rde, da baden
hangde slaka och vissnade.
Dagen efterat sattes tradet anyo
puppratt / jorden, litet vatten halldes
pa rotten, och inom kort atertog Diet
slit normala utseende.
Svenska monitoren., 1904-08-19

l6INJtdl GIL hduo van WI btSN'A
Denne yttrade sig ungefar sa:
Jordskalf och vulkaniska utbrott
kunna genom Nowacks upptackt for
utsagas och i forvag mega bestammas.
Han utletar hemligheterna ur iaktta-
gelser af solflackar, berattelser ON
naturtilldragelser fran jordens ALA
kanter och ur sina studier diver wax
ternas kemi och fysiologi.
Som resultat af ihardiga iakttagel-
ser har Nowack funnit att namda in
diska ort ar 0~fvermattan kanslig for
elektriska och magnetiska inflytelser,
sa att, mar plotsliga f0randringar in
trada i dispositionen af dessa krafter,
plantans grenar och blad genast ut
fora egendomliga r0relser, af hvilka
hvar och en- for den sakkunnige rojer
en- viss innebord och betydelse. Mar
t. ex. en- solflack, som ar tillrackligt
stor for att a n8gon punkt paverka
var iord, visar sig pa solens yta, ut
fora de renar som arc riktade mot
denna jordpunkt, mer eller mindre ra-
ska r0relser uppat. och nedat. Dessa
rorelsers hastighet och utstrackning
tillhopa med grenarnes riktaing och
fargforandring angifva arten, haftig-
heten och den geografska belagen-
heten af de st0rningar var jord kom-
mer att utsattas for, och de angifva
ALT delta 26 dygn forvag eller med
andra ord jamt sa lang It'd, som sol
flacken beh0fver for att fullborda EFT
kretslopp rundt solen.
ON man tager London till meteoro-
logisk centralstation, kan man = he
ter Diet vidare - pa delta omrade for
utsaga hvarje naturf0reteelse, som
skall ega rum inom en- rayon af 5000
engelska mil. Kartor, SON visa de
kommande s~t0rningarna / luften och |
jorden, kunna hinna utgifvas ungefar
en- manad i forvag; dagliga kartor,
som angifva hyilka trakter inom cir
klein som skola fa resp. regn, solsken
eller stormvader, kunna o~ffentliggoras
en- vecka i forvag, och ALT delta iakt-
tages blot fran en- station / stallet
for nu fran en- mangd samverkande
s%tationer. Afven tjocka kan iakttagas
en- vecka forran den intraffar; likasa
dess u~tstrackning, varaktighet och
tathet.
En- mangd NEUTRALITY-SUSPICIOUS. har
professor Nowack redan forutsagt, till
eXempel den fruktansvarda olyckan pa
Martinique, stormen a Nordsjon / Au-
gust fora aret, hvilken medforde
skeppsbrott af 26 angare och GA segel-
fartyg SAINT f0rlust af talrika manni-
skolif. Denna storm forutsades af No
wacks vaderleksplanta ungefar 4 vec-
kor, imam den intraffade.
Nowack har fran olika regeringar
och enskilda k~orporationer bland de
senare names f0rsakringsbolaget
Lloyd - erhallit anbud af stora pen
ningsummor mot att han till dem skull
lie 0fverlata ratten att ensamt dispo-
nera hans Observation-Disclosures. Men
han har sagt mel till allesamman. In
tet sarskildt land, intet enskildt AFFAIRS
foretag skall ia kopa hans upptackt.
Den skall tillhora manskligheten; ALA
skola ha Stamina tillgang till dess val
signelser. Han amman sjalf uppratta
EFT meteorological institut.
Svenska monitoren., 1904-08-19
VxxTERNAs KxNsLlGHET.

Forr hade folk giktbrutna ben att
spa vader; nu ar Diet en- lard man som
skaffat sig en- planta for enahanda
syfte.
For 16 ar sedan b0rjade professor
Nowack / Wien en- serie experiment
med en- sd kallad v~aderleksort. Han
hade fatt blomman fran Indien, och
hon lar beta Abrus precatorius nobilis.
Nowack har flitigt anvandt de 16 aren
och fullkomnat slit system, enligt hvil-
ket han flere dagar / forvag noga kan
angifya Observation-Disclosures och de
forestaende st%6rningarna i naturen.
Professor uppehaller sig for narva-
rande i London, der en- journalist in
Svenska monitoren., 1904-08-19
Afr. Lagergren.
/ KRIeETs FoTsPAR.

Som en- parallel till Diet nu pagaende
krigselandet ma anf0ras foljande upp-
rorande bid fran boerkriget, hvilken
bland krigets manga f0rbannelser af-
ven visar Diet oerhorda djurplageri
som Diet vallar. och hvilket utpla1an-
de af ALA adlare manskilga kanslor
detsamma medf0r.
En- correspondent fran krigsskade-
platsen / Sydafrika skrifver namligen
foljande:
Gamarne synas som en- svart sky
mot den Invita- himmelen. De svarma
som tjocka, klumpiga malar - de fly
icke mar jag kommer narmare, och
till sist rulta de tjogtals omkring
mig, u~ppsvallda, stinkande och ner-
s0lade af sin hemska maltid. Ire
dygn / anda arc dessa vingade bestar
nina reskamrater. I tundra ia tu-
sental omringa de mig, och dock arc
de Ell nog manga for att fortara all
den foda kriget lager for deras nab
bar.
Eft halt tjog sjukdomar hemsoka
vara hastar, och mar de icke orka ga
langre, maste nan lata dem ligga och
do af torst. Kulorna klippa af deras
ben, granaterna flanga upp deras
kroppar och sonderrispa deras hufyu-
den; och drapas de Ell pa flacken, ma
ste man lemna dem at gamarne. bet
ar krigets gang - / slaget har man
hvarken It'd eller kulor till 6fverlopps
at en- sarai hast.
AT ALA fasor jag sett harnere ar in
gen sa hjartgripande, sa qvaljande
som asyncn af dessa hundraden och
alter hundraden af d0ende hastar, som
blifva qvar i krigets spar. Sc dem
upprifna af granatskarfvor, s6ndersit-
ma af gamarne annu imam de aro do
da, Sc dem med huden sprangd af
de %uppsvallda inelfvorna - ah, Diet
ar sa man kan Qvafvas.
- Jag paserar slagfaltet vid
Driefontein knappt "a timmar efter
striden. Fasornas fasa!
Jag gar forbi en- praktig gangare,
som ligger har och langsamt och med
smarta lyfter slit hufvud och sander
mig en- blick full af fasa, af bon, af
hunger efter att ia var pa fragan,
hvad jag kan CORA for den.
Hvad kunde jag val CORA, jag som
rider har utan vapen midi / fiendeland.
Mitt enda skydd mot boernas f0rpo-
ster, som da och da spranga emot mig,
som vaxte de upp ur oknens sand och
stem, ar ju att jag ar vapenlos. Mel,
jag kunde blot skynda pa min egen
hast for att komma bort fran delta
helvete. Min ~ledsagare Wander sig alter
och alter ON och sager: "den ser nu
efter oss - alb Sc, den stirrar efter
.oss, kunna vi da inte drapa den?"
Men vi rida vidare mellan lefvande lik
af hastar och IA Da och da Sc vi
framf0r oss IN halt, lutande hast vack-
la och storta omkull, och | Stamina
0gonblick STAR den svarta skyn af
tjocka, klumpiga foglar ner mot den
.flack der han foil.
Och bakom oss ligger som EFT k0l-
vatten en- strimma af ~bleckdosor bin
kande | solen, bisquitdosor, konserv-
dosor, ~patrondosor och s0nderslitna
-kladesplagg. Krigets spar, krigets af-
fall. - Fredsfanan.