Svenska monitoren., 1904-11-11

sen ocksa f0rtjanar slit daliga rykte.
Man g0r sakerligen gasen lika oratt
som asnan. Hos indierne gallde ga
sen som en- symbol for vishet, och PHI
MUS, hvilken visserligen icke ar ma
got sanningsvittne, ber0mmer hennes
snabba uppfattning och klokhet.
AT andra historiskt bevisade CODA
egenskaper hos gasen f%0rtjanar ! franz
sta rummet att framhallas hennes yak
samhet, for hvilken hon som raddare
af Capitolium 1 gamla Rom skordat
mycken berommelse och tacksamhet,
men som afven redan lofordas ! de in
diska v~edabockerna.
Den religiosa nimbus. hvilken kring-
stralar gasen, och den roll, som o
spelar 1 olika ~folkslags mytologi, talar
mer for framstaende karaktarsegen-
skaper an for hoggradig dumhet. l
| Egypten var gasen helgad at Isis. En-
dast prester och konungar atnjoto pri-
vilegiet att ia alta gas. Redan pa den
, tiden talade man ON "~prestnasan" pa
gasen. Redan for ire a~rtusenden Sc
dan stod vid Nilen ~gaskulturen !
blomstring. Fran gamla Grekland,
hvilket / gasen v6rdade Persephones
fogel - i forntiden hade hvarje gud
och hvarje gudinna en- fogel - berat-
tar Homerus att kung Menelaus pa
sina lediga stunder godt gass .
Hnda till var It'd har den vidskepliga
iron bibehallit sig att man af den sick
ia gasens brostben kan sluta sig till
den kommande vinterns karaktar. Ar
brostbenet hvitt, blir Diet en- strang
winter, ar Diet m0rkt en- ljum winter.
Pa denna m~eteorologi, hvilken fordom
vann mera tilltro an i vara dagar den
Falbska, foretog ar 1455 den tyska
riddarorden slit falttag.
Angaende tillredningen af gasen ar
den nu for tiden betydligt enklare an
/ lorna dagar. vi ha for medeltidens
matlagningsrecept endast en- skakning
a hufvudet och kunna icke forestalla
oss en- gastek sarskildt smaklig, hvars
tillsatser besta icke blot af applen
och k~astanier, utan afven af EFT stort
antal skarpa kryddor, sasom peppar,
nejlikor, saffran, muskotblomma, l0k,
ingefara. For oss forefaller EFT sd
starkt kryddande af gasen rent af bar.
bariskt, men | medeltiden alskade man
kryddor och sparade icke pa dem.
Gaslefver, hvilken redan / forntiden
gallde som en- delikatess, erholl sin
egentliga hogre bestammelse forst ge
nom kocken hos marskalk af Contades
hvilken sedan 1853 a guvern0r ! Ell
sass. Donna fran Sachsen harstam
mande kock vid MANN Close ar uppfin
naren af Strassburgs gaslefverpastej
hvilken han framstallde med hjalp al
tryffel fran Perigord. Marskalken, SON
blef fortjust / p~astejen, 6nskade att
behalla den kostliga ratten endast fol-
slit bord och befallde sin kock att icke
Jenna ifran sig receptet. Men da gu
vernoren ar 1888 alter lemnade Strass
burg, blef Close qvar der och borjadt
att forfardiga pastejer till afsalu. Har
gifte sig med enkan efter en- fransl
kock och inrattade en- ansprakslos blu
tik, fran hvilken gaslefverpastejer
borjade EFT triumftag genom verlden
Sedan dess var g~asgodning, hvilker
redan utofvades af / anda
NAL att Okla gassens lefver, en- formlie
industri, genom hvilken manga hustrul
till arbetare, hvilka arc utan arbete
ON vintern, lifnara sina familjer. An
dra qvinnor, hvilka forfoga Oliver Ell
litet kapital, bedrifva denna industri
| stor skala och CODA stundom 500
1000 gass, hvilka naturligtvis gifva
en- betydlig afkastning. Men hvilket
arbete och hvilken moda krafver ock'
sd icke delta yrke? En- gasstopperska
far aldrig njuta en- ordentlig somn
Hon maste en- lang It'd stiga upp iva
eller tire ganger pa natten och CORA
sin rond bland gassen. Under den
sista perioden af godningen arc nam
ligen gassen utsatta for slagfluss. Gas
stopperskan tager derf0r med en- skarp
knit for att skara af halsen pa forsta
basta gas, SON gor min af att falla,
Hvarje gas som genom en- ~olyckshan'
delse dor / fortid, fororsakar dess ega.
re en- skada af ungefar fem kronor.
Alltnog: gasens lif och historic tor.
de tillrackligt bevisa att vi icke ha
den matnyttiga fogeln for "Dumma
gas!"