davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1904-06-01
CALIFORNIA; Resorts

Reached BY Southern Pacific Co..
famous Scenic Shasta Route. I've
trains daily. Fast time. excellent
service "a the most attractive re-
sorts on the continent. Rates: san
Francisco f25 20 first class. 40 60
second Descriptive literature ana
FUN information, also tickets and
observations az sos First avenue. a.
r. Ella. General Agent. &c.
~-f---=~
Best dinnsr IN Seattle. with Bsn.
ternes or hurEundy, At Maison Bar.
befia. second AID James. every eve
ming TOO Sc
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1904-06-01

A Missouri man was written ta.-
900 words on q postal card At least
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1904-06-01

he says he has. bu, nobody can read
the writing.
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1904-06-01

Wouldn't a postal card with 40
900 words on Il jar the village post.
mlatrchaf
The Seattle star. [volume] (Seattle, Wash.) 1899-1947, 1904-06-01
Are You Going Blind Z
We Test Eyes Free

stAfIib Eye EAR SsOsh And THROAT NFTRMAHY.
Svenska monitoren., 1904-08-26
soLLJusET OCH HELsAN.

En- kopman lade marke till att, ALT
som aren gingo, forlorade hans konto-
rister ALT mer och mer helsan och do
go till slut af aftyning, huru kraftiga
de an varit, da de forst kommo i hans
tjanst.
Men sa gick EFT illus upp for honom:
kontoret var belaget mot en- liten bak-
gard, omgifven af hoga murar, dit
knappast nagonsin en- solstrale trang-
de ned. Genast lat han flytta kon-
toret in i andra rum. der solen dag
ligen sken in. Och fran den dagen
voro hans kontorister / regel vid den
basta helsa.
En- fransk dam blef en- gang lila
sjuk, och den tidens skickligaste Ia
kare blefvo tillkallade, men kunde in
genting utratta. Till slut k~onsultera-
de man Dupuytren, den franska laka-
rekarens Napoleon. Denne lade ge-
mast marke till att den sjuka damen
bestandigt. lefde | EFT visst halfm0r-
ker. Huset var namligen belaget vid
en- af de smalaste gatorna Paris, der
knappast nagonsin en- solstrale nadde
marken, an mindre intrangde / boz
ningshusen. Och sd gaf han befall-
ming att den sjuka genast skulle flyt-
tas till en- l~jusare och luftigare bostad.
Ombytet af bostad hade ock beraknad
verkan, / Diet att den sjuka pa f0rva-
nande kort It'd blef aterstalld.
ON man under nagra veckors It'd
haller en- hund i~nsparrad | EFT m0rkt
rum, angripes | de fiesta fall hans lun-
gor af tuberkler.
Vaxterna, afven de rinst 0mtaliga,
bli bleka och slokiga, ON de icke ia
tillrackligt med sol.
AT de anforda exemplen framgar
tydligt att man aldrig Dor AMANDA
rum, vettande mot norr, till studer-
kammare eller annat, der regelbundna
langre uppehall | runmet erfordras.
Likasa Dor man till hvardagsrum och
sofrum utvalja de ljusaste och lufti-
caste rummen. / v~aningen.
Svenska monitoren., 1904-08-26
soRGEN.

Sorgen kan doda, ON den an icke
gor Diet sa ofta, SON man kanske fore
staller sig.
Den kan ocksa langsamt aftara, ut
sugande lifssaften, fortorkande hvad
som f0rut var ungdomsfriskt och
starkt.
Derfor ar sorgen ocksa understun-
dom sa farlig, och farligare kanske ]
sin kroniska form an | sin akuta. Huru
manga sorgen gjort till invader,
k%roppsligt och andligt, huru manga
den beredt en- for tidig graf, kan man
eli saga. Sorgen har ingen tillf0rlit-
lig statistik. Men sorgen har en- hy-
glen.
Blot till en- viss grams ma man lem
ma rum at sorgen. Man ma akta sig
for att gifva den en- varaktig plats un-
der slit TAX.
vi missforsta ofta sorgen. vi halla
oss fast vid den. gl0mmande lifvet
och de lefvande, vi ge oss den i valid
an i hopplos fortyiflan, an i bitter
anger. / manader och ar kretsa vi
ON detsamma "hvarf0r" - och gl0m.
ma att Diet alltid bakom evighetens
forhange arg 0mdt EFT 'derf0r", som
kanske lifvet en- gang skall afsl0ja
for oss, mar vi taga itu med dess upp-
glitter. Etiskt sedt har sorgens raft
och sorgens pligt sin begransning, och
sanitart sedt har den Diet icke mindre.
Medvetandet harom Dor ocksa hjalpa
oss | vara strafvanden betraffande
sorgen. Mar gen forsta haftiga
uppskakning an oliver, ar arbete, val
att marka icke Diet forcerade 0fveran,
strangda, men Diet lugna, jamna arbe,
tet en- utmarkt motvigt mot tankarnes
dysterhet. Under arbetet skola nya
uppgifter, nytt hopp och nya glade.
amnen kristallisera ut sig.
Dubbelt Or der s0rjande att beklaga,
som icke / sina lifsvillkor har impul.
sen och kanner pligten att upptaga
arbetets helsobringande kamp. Han
skallun der sadana f0rhallanden nap
peligen finna nagon fast grund. Der
Svenska monitoren., 1904-08-26

later oss for en- kanske 0~gonblicklig
f0rdel glomma att endast den manni-
ska, som vandrar rata vagar och be-
gagnar sig af %saninngen som hjalp-
medel, kan hoppas med Sam tillfreds-
stallelse vinna Diet NAL, hon efterstraf-
var. ty ON man ock med oarliga medel
lyckas erhalla hvad man astundar, sd
blir den den inre tillfredsstallelsen
der0fver aldrig %oblandad, utan varder
tvartom medvetandet af att ej hafva
handlat sa, som mar bort, en- eggan-
de och straffande erinran att "arlighet
varar langst!" Och hvilket varde har
ej den manniskas ord, SON strangt
haller fast vid Diet arliga sa i slit go
rande som latande, emot hennes, som
gjort sig kand for att hylla oarlighe-
ten, endast hon med dess tillhjalp kan
Wilma sin afsigt eller ma EFT efterlang-
tadt mali Infor rattskaffenheten ma
ste alltid den, som onskar att vandra
pa f0raktliga bakvagar, af h0gaktning
boja slit hufvud, ty huru i grunden
forderfvad an en- manniska ma vara,
sd kanner hon dock aktning och be-
undran for den. som g0r sig kand for
omutlig hederskansla och hvars IFS
gerning bar sanningens osminkade
pragel. | osrlighetens ovissa blick
har man alltid EFT bevis pa den blyg-
sci, han Oliver slit eget gorande och
latande kanner saval inf0r sig sjalf,
slit samvete, som andra.
Ma ock derfor stadse vart upptra-
dande bara vittne ON EFT arligt och
uppriktigt sinnelag, Diet ma gala stort
eller smatt, egen eller andras fordel!
bet ar nog SAN att hyckleri och flask
het helsas med Store f0rnojelse af
mer an en- och att ingenting mangen
gang kan lattare f0rskaffa oss en- ovan
pa halsen an EFT arligt och 0ppet tale
och handlingssatt; men lika VISIT
som m0rkret maste vika for ljuset,
lika visst skall ock den dag forr eller
senare komma, da arligheten far sin
bel0ning; ty da Neutrality-suspicious. kort-
synta berakningar f0rlora slit varde,
qvarstar oforganglig den sanningen
att "arlighet varar langst".
Svenska monitoren., 1904-08-26

sen ON honom an just han sjalf. Ma
banda f0rstar han icke till fullo orden,
men han bevarar instinktivt historien
1 minnet, och egenkarlekens fro har
b0rjat gro inom honom. Vid barnens
uppfostran maste vi komma ihag att
vara gossar och flickor arc sjalfstan-
olga varelser, Individual | anlag och
temperament. Deras uppfostran KRAFT
yer nog nu mera It'd och omsorg lin
hvad forr ansags ~tillrackligt.
Man och qvinnor af var generation
fordra en- sarskild daning for foraldra-
skapet, pa Diet att de omsorgsfullt och
logiskt ma kunna fostra Diet speciela /
sina barns karaktar, hvilket ar EFT Diet
tjugonde arhundradets kraf.
Herbert Spencer har sagt: Barnens
fysiska, moraliska och intellektuela
uppfostran ar | manga afseenden for
farligt bristfallig. Och / otroligt man.
ga fall ar Diet nog sa, emedan f0raldrar
sakna kunskap, ON huru barnen skola
rationelt uppfostras.
Svenska monitoren., 1904-08-26
BApNiNG FoRR OCH NJ.

Nastan ALA manniskor ligga vid bad
orter och manga tro att den komfort,
hvilken raider pa vara moderna bad.
etablissement, ar holden at renlighet
och hygien.
Och dock ar f6rhallandet Diet att vi
saval med hansyn till hafsbad som
sarskildt till varma bad sta langt till.
baka for aldre tider.
| svunna tider var badet icke blot
en- sanitar atgard utan pa Stamina gang
EFT slags religios akt. Sd var fallet
med hinduerna, egyptierna, judarne
och delvis grekerna.
St6rsta anseendet hade badet hos
romarne. Redan vid slutet af andra
persiska kriget hade man i Rom stora,
for a~llmanheten gratis tillgangliga
badanstalter med simbassanger. De
.varma baden ga sd langt tillbaka som
till sjatte arhundradet fore Kristi To-
delse.
Efter hand som Rom tillvaxte i val
stand, blefvo badanstalterna mera
rymliga och praktfulla efter grekiskt
monster. On vintern badade man iva
ganger, ON sommaren fyra. Uppvarmd
luft kande man icke till, och badlaka-
net fingo romarne fran gallerna, efter
att tidigare hafva ingnidit sig med oil
ia, som de derefter alter afgnedo. l
badanstalten fanns gymnastiksal, fore
l~asningssal, bibliotek och restauration.
Under julius Cesar hade Rom $40
badanstalter, hvilka dagligen forbru.
kade $50 mill. liter vatten, medan en-
verldsstad som Berlin ! vara dagar
icke f0rbrukar mera an 800 mill. liter
ON dagen.
Germanerna, hvilka ursprungligen
endast kande kalla bad, larde bada
varma bad af I norden hade
badet ocksa en- religios betydelse. Sa-
lunda badade man alltid fore motta-
gandet af riddarslaget, fore br0llop,
fore stora kyrkofester och nattyards-
gang.
Diet femtonde arhundradet lnf0rdes
gemensamma bad for man och qvi l.
nor. Sarskildt ber0mdt for sadana
bad var Diet davarande Schweiz, och
Svenska monitoren., 1904-08-26
HvAR Firms LYckAN.

Har du hort ON manner, som s0kte
efter lyckan?
Han s0kte vidt och bredt ute / den
stora verlden, men fam eli hvad han
s0kte. Trott och missmodig vande han
sa alter hem igen.
Hvem ar du? fragade han.
rem en- varelse sitta.
Hvem ar du? fragade han.
Jag ar lyckan.
Lyckan....! Och jag har s0kt
verlden rundt for att finna dig.
Och jag har under hela denna It'd
suttit har och vantat pa dig.
Name Diet Ell for mangen kan ga
sa? Lyckan will man finna.... och sa
ger mar sig vag langt ut for att fin
ma henne.
Under tiden sitter hon hemma vid
stugud0rren och vantar. Hon finnes
der som en- up~poffrande, om hustru
eller nagra trinda, gladjefulla baran-
sigten, eller en- alskad gammal NOR
eller far med hjartelag, som ar mer an
guild vardt.
Ga hem j DIN familj, du qvinna eller
man. som soker efter lyckan! Sc till,
ON hon ej sitter der och vantar pa dig!
Svenska monitoren., 1904-08-26
EN- r o HIsToRIA.

Den store franSke naturforSkaren
Cuvier hade manga b~eundrarinnor och
clever bland hofvets damer, och de
vackraste unga flicker ur de h0gsta
kretsar bes0kte honom dagligen /
hans tradgard. Till dessa horde ock-
sd den bildskona prinsessan de Pen
they're. Forskaren var en- stor be-
undrare af denna unga skonhet. Dock
kunde han icke underlata att marka
hennes ansigtes blekhet och de m0rka
ringarna under de melankoliska, fjarr-
skadande ogonen. Han visste ocksa
orsaken, men vagade eli tala derom
med den unga flickan. En- dag visade
han prinsessan Ell e~nastaende, prakt-
full, exotisk blomma, hvars stora ljus-
r6da blad bjart afstucko fran ALA an
dra planter genom sin u~nderbara frisk-
het och skonhet. Den unga damen ut
tryckte hogt sin f~ortjusning, men i
nasta 0gonblick for en- bedrofvad tanke
genom hennes hufvud:
Ack. Sa synd, da man betanker
att sa mycken skonhet smart maste
f0rgas!
Skrattande svarade Cuvier:
Visst int, denna blomma ar lika
skon som lifskraftig. ON ingenting
onaturligt ~intraffar, kan den blomman
lefva lange an.
Ire dagar senare onskade prinses-
san alter Sc den sallsynta blomman.
Men hur bedr6fvad blef hon eli, da hon
upptackte nagra sma gula strimmor |
stallet for de ~rosafargade bladen. Pa
hennes beklagande utrop svarade Gu
vier med en- skalmsk blinking att
han rakt inte kunde f0rklara den sorg-
liga handelsen.
Och nj SADIE anda, utbrast fro
ken de Penthievre, att blomman skulle
sta ovanligt LANCE. Och nu?
- Det ar blot delta, svarade Gu
vier med allvarlig min och visade den
unga flickan en- bit sidenband, som
var bundet ON blommans stalk. Prin-
sessan sag forvirrad in i sin larares
ansigte, och da hon sag att hans 0gon
0fverforo hennes smarta midja rod
made homo CHI sankte tigande hufvudet.
VOLTA, Diet ar ALT, SADIE den kloke
manner langsamt och betydelsefullt.
Da den unga flickan nagra dagar Sc
mare kom till %lektionen, sag Cuvier till
sin glade att den unga damens midja
blifvit nagra centimeter grofre.
Siarid.
Svenska monitoren., 1904-08-26
LITET ON sARNAUPPFosTRAN.

Man kan aldrig tala nog ON SOM
liga modrars daliga vana att for andra
relatera anekdoter ON sina barns fel
och f0rtjanster i dessas harvard. bet
firms m0drar som sd godt som inforlif-
vat denna van | ~begreppet ~uppfost-
ran. och de fasthalla dervid. som wore
de fullkomligt ansvarslosa. for sina
handlingar. bet ar for visso en- I
frestelse for foraldrar att tala ON och
skratta at sina barns lustiga pahitt,
och Diet kan forefalla som en- alltf0r
obetydlig SAX att harmas 0fver.
ON mar g0r EN- NOR uppmarksam
pa att hennes lille gosse sitter och
lyssnar pa henne, da hon talar ON ho-
nom, svarar hon oftast: ia, men han
forstar icke hyad vi saga. Man ma
icke for EFT 0gonblick inbilla sig att
barnet uteslutande sitter och leker pa
golfvet. ingen DIR mera intresserad och
belt upptagen af hvart ord | bsrattel-
Svenska monitoren., 1904-08-26
HvAD Ar sANNING7

Den falska och ytliga l~ifsaskadning,
som STAR sig till no med den enkla sat
sen: hvad jag icke begriper, erkanner
jag icke som sanning - har den kan
de- politikern och ~redakt0ren for Sgd
svenska Dagbladet, dr. X. Herslow n.y.
Ii gen gisslat i EFT b~eaktansvardt fore
drag vid terminsafslutningen | Malmo
h0gre ALMANAC laroverk.
Arbeten - yttrade DIR II. till de n.y.
blifna s~tudenterna - arbeten af ALA
krafter pa att skaffa eder kunskaper,
gladden. eder at att lefva / en- ids
alder med sd markliga framsteg och
sa maktiga framstegsm0jligheter pa
vetandets ALA falt. Tagen at eder af
delta vetande sd mycket Diet blir eder
mojligt, ia, soken att Okla Diet, sa att nj
kunna lemna Diet till kommande ge-
nerationer sasom EFT kapital, som nj
formatt forkofra, med ranta! Men
vakten eder dervid for den missupp-
fattning, den fruktansvarda yillfarel-
Sc, som utrattat sa gransl0st mycket
ondt / verlden. att hvad i icke helt
begripen sasom sanning, Diet ar osan-
ming, ar en- logn. som j haten och for
fo1jen eller %forhanen. Den villfarel-
sen bildar ell af de morkaste sidorna
i mansklighetens kulturhistoria. Err
inren eder blot Galilei, som brandes.
derf0r att han vagade frambara, hvad
datiden fattade som en- orimlig och
frack l0gn och som nu / arhundraden
erkants som en- af de oemotsagligaste
sanningar. Vetandets grams framflyt-
tas oafbrutet, men grams forblir der
likval och maste alltid f0rblifva, ty
den ligger Ell / Diet yttre. utan vi bara
den inom oss saliva, grains mellan
Diet helt begripliga och Diet oandliga,
som vi icke begripa, en- oandlighet,
sol dock i heliga stunder skymtar
fran for oss. bet ar sanningens he'll
hetsintryck som da lysa fran i jamfo-
relse med den sanning i brakdelar,
SON yetandet bit for bit letar sig till.
vi f0rsta endels och profetera endels,
sager Paulus, och en- djupare tanke
har ingen utsagt. Bakom, eller rattare
framom Diet obegripna ligger den san
ming, som vi | gudaingifna ogonblick
ana och som - Diet ar min ljufva
aiming - en- gang for oss skall klarna.
Har kan den sanningen for oss aldrig
bli annat an en- aiming, sa till vida som
vart f~0rstaende Ell maktar att helt be-
gripa den; men Diet oaktadt kan den
redan har for oss bli en- sa innerlig,
lefvande visshet att den star for oss
lika fast, son nagon matematisk ats
och for vart innersta vasen betyder
mycket, mycket mer.
DR. Herslow slutade med en- naming
till de unga ~studenterna att icke
stanga sina hjartan for den sanning,
SON icke begripes, men som kan CORA
yart inre .ikt och varmt.
Svenska monitoren., 1904-08-26
MoDANs

CAT dig 0det at din kraft
inskrankt rum att fritz sig rora,
maste du / fjarran trakt
undangomd din gerning CORA
elf dock bitterhet eli rum,
den all adel id ~forqvafver;
men arheta tum for tum,
Lifvets blomstring m0da krafver.
STANCES du af 0dets hand
i en- dunkel vra i verlden,
der ej gr0nska smyckar strand,
ingen flamma warmer harden
bracks ej. klaga ej anda,
men arbeta. verka, handla:
Diet skall ljusna i din vra,
stenen sig till br0d f%orvandla.
Hvart an styrts din lefnads fard,
upp pa hold, langt ner / grufva =
skapa der din egen verdi,
stormen eller klippan kufva!
For med 0det tappert krig,
och pa kampens dan och moda
skanks som segerlon at dig
fruktbart falt, der rosor gl0da.
Karl SeideI.
Svenska monitoren., 1904-08-26
MODERN COR HEMMET.

bet ar en- altman mening att modern
/ de allra fiesta fall bildar hemmet.
Blot ia uppfylla emellertid de an
sprak, som arc fastade vid dem. Huru
manga af oss Sc Ell bort fran ALA val
beh0fliga f0rbattringar i metoden, me-
dan vi f0rnota var It'd med att kriti-
sera andra.
Den karleksfullhet, som borde vara
EFT af de fornamsta karaktarsdragen
i hemlifvet, ar ofta mycket sparsamt
anvand. En- gladtig blink i moderns
anlete, da hon borjar dagens pligter,
ar nog att bestamma familjetonen for
hela dagen. ON hon ar glad och ON
tanksam med EFT vanligt ord och EFT
smaleende for hvar och zen. skall hon
ha den gladjande effekten af solsken,
hvilket for man och barn ger dagen
lycklig och framgangsEik.
ON hon a andra sidan ar f0rargad
och otalig, eller annu varre, presiderar
vid frukostbordet med EFT utseende at
f0rfoljd martyr, blir den allmanna
kanslan nedstamning.
Barn harma mycket ofta. och man
far emellanat h0ra en- liten flicka,
hvars NOR har EFT retligt lynne, hanna
och grala pa sina dockor. For barnet
ar ordet ''moder" nagont.ng godt, ex-
emplet hvarefter Diet rattar sig. Man
ser mycket latt pa EFT barn, hurudan
andan ar / dess hem.
Svenska monitoren., 1904-08-26
"ARLIGHET vARAR LANGST."
Edward Frid.

Delta ar EFT ordsprak, som vi ofta
IA bora u%pprepas, men tyvarr kan man
Ell antaga att dess sanning lika ofta
b~ehjartas. Det ar likval af synnerli-
gen stor vigt for enhvar utaf oss att
vi allvarligt lagga dessa ord pa min
net, ty derf0rutan handler Diet jul sa
latt att vart lf far en- m~issriktning,
som till slut kan fora oss till f0rderf-
vets brant. Wore denna sanning af
ALA omfattad och af ALA och alltid
har i verlden tillampad, skulle manget
missf0rhallande, som nu eyer rum,
varda hafdt. Det enskilda saval som
Diet ALMANAC skulle, i stallet for att
~flerfaldiga Stag och en- tummelplats
for de manskliga lidelserna / altman
het, varda EFT hem for dyed och CODA
gerningar, och sanning och raft skulle
alter komma till heders bland EFT Stag
tie, som redan gait for langt pa Diet
sauna STRAIT. bet ar dock att begara
for mycket, ty Diet onda, Diet daliga
har ALT for djupa rotter att lata sig
u%ppryckas med dem. Men redan Diet
vore en- ovarderlig vinst for mansk-
ligheten, ON deras antal, som stallt
sig kring sanningens fana, | nagon
man tillvaxte, ty derutaf kunde man
jul draga den ~gladjande slutsatsen att
en- atergang till nagot battre ar moi
lig.
Men huru ojamf0rligt mycket ange-
namare skulle ej den manskliga SAM
Iefnaden vara, ON ALA s0kte visa att
de Tart sig uppskatta den vigtiga SAN
ningen: "Xrlighet varar langst!" Det
Omsesidiga misstroende, som nu STAN
digit will CORA sig gallande och som
standigt f0der hat och bitterhet, skulle
lemna rum for EFT Observation-Disclosures
de f0rtroende man o. nan emellan och
rattvisa och billighet blifva de frukter,
man af en- dylik atergang till EFT bait
ofta Sc vi ej nu, for att anfora EFT ex-
empel ur Diet dagliga lifvet, huru Diet
f0raktliga vinstbegaret lockar den ena
efter den andra in pa en- vag, SON ej
kan kallas den rata, huru delta begar
narrar till och med den enc brodern
att upptrada med osanningens och oar
lighetens sprak gent mo den andre;
ia vi Sc Diet och mycket annat, som
visar att manskligheten, 0fver hufvud
taget, mar SON helst ar fardig att offra
sin arlighet for en- lumpen jordisk vim
ming, vi finna Diet oratta deri, kunna
till och med kama afsky derf0r, och
likval arc afven vi kanske strax far
dige att offra pa Stamina altare, ON fire.
stelsen pakommer. bet ar den mansk-
liga svagheten SON f0rblindar oss och
Svenska monitoren., 1904-08-26
SToRA TING AZ SMA!

Bruka dina 6gon och dit forstand
har i verlden.
Forakta eli Diet lila!
Tag vara pa iden! Sma ideer ha
utfort underverk.
En- forntida landtman, som 0nskade
ia sin X bortbytt mot sad eller OLA,
tr0ttnade att leda den omkring i Ian
Diet och tog derf0r EFT stycke lader,
ristade deri bilden af en- oxe (pecu),
bar omkring och visade den lila Ia
derbiten och kallade den for pecunia,
hvilket ord nu | svensk ofversattning
betyder penningar. bet var en- enkel
ide, men O., hur betydelsefull! Ty den
laderbiten ar stammodern till myntet.
Eft till marker fallande apple ledde
Newton till upptackande af de forut
okinda tyngdlagarne.
'yid EFT besok i Pisas katedral OBJ
se'verade Galilei en- dag att den stora
b~ronslampan i taket vid tandningen
rubbades ur slit lage och f0rsattes I
svangningar, hvilka, oberoende AT sin
stDrlek, upptogo Stamina It'd, och leddes
derigenom till upptackten af pendella-
lagen, den grundlaggande principen
for tidmatningen.
Teleskopet ar resultatet af en- gosses
lex med iva glas i sin faders verkstad,
der glas0gon tillverkades.
En- eldgnista, fallande pa en- bland
ming salpeter, svafvel och kol, ledde
till upptackten af krutet. bet ar Ell
stora krigsharar, Diet ar den lila iden
som er0frar yerlden.
Svenska monitoren., 1904-08-26

saval lakare som ~presterskap predi-
kade forgafves mot delta efter deras
mening osedliga bruk.
Med t~rettioariga kriget f0rsvann ALT
hvad badanstalter bette, och Diet gick
sa langt att badning | slutet af 17:e
arhundradet f0rbj0ds sasom osedlig-
het, och brott emot delta forbud straf-
fades med boter. Diktargrefvarne
Stolberg blefvo stenade, mar de stego
vattnet, och Klopstock vackte stor
~forargelse, derfor att han badade /
K~ielerbugten.
F0rst | midten af adertonde arhun-
dradet borjade man efter franskt mon
ster att taga varma bad | hemmet, och
b6rjan af Diet nittopde arhundradet
kommo hafsbaden alter till heder.
Svenska monitoren., 1904-08-26
I SkILDA FORM r.

Du, som ifran lifvets holder
drommer ON de smas bekymmer,
lefvande for egna frojder,
och hvars tanke endast rymmer
kanslan for dit eget jag,
f0ga matte du de g0mda,
djupa, underfulla strommar,
som ur tysta, aldrig fonda
hjartan s0ka ljus och dag.
Under gammal, sliten hufva,
bakom blick, som trottnad spanar,
g0mmes ofta snillets grufva,
hvilkens varde ingen anar,
hvilkens malmskatt ingen brot.
Utaf mark, som ingen rojde,
gren, eli ansad och beskuren,
teg, den ingen plogbill plojde,
sallan ock du frukter Mot.
Du, som efter karfva skalet
d0mmer karnan tom och halig,
d0mmer gerna skeft och galet.
Hardad, frisk, Ell uEiermalig
bidar der bot groaingsvar.
2idar solens varma stralar.
bidar sunnans ljumma vindar,
bidar regnets fulla skalar,
sommardaggens klara tar.
Under solkad vadmalstroja,
under dragt i band och glitter,
bakom skilda formers sloja
Stamina gudagnista sitter,
vantande EFT genombrott.
Waller ej i friska fl0den
afven dolda kallors vatten?
Spirar Ell ur saliva OGDEN
Iifvets kraft i nya matt?
Edward Frid.
Svenska monitoren., 1904-08-26
HUR INBILLNING KAN oRSAKA
sJUkDoM.

Man har Manga slaende exempel
pa, hvilket oerh0rdt inflytande inbill-
ningen ~(ogrundad fruktan t. ex.) har
pa manniskor. Delta inflytande yer.
kar naturligtvis forst pa sinnet, sa att
vederb0rande kan blifva forskrackt Of
yer rakt %ingenting; men genom sim
n~esnerverna kan Diet ofta fortplanta
sig vidare till den 0friga kroppen, sa
att personen / fraga kan blifva riktigt
sjuk utan nagon AMMAN pavisbar orsak.
Delta ser man, da manniskor t. ex.
kunna blifva f0rkylda af fruktan for
drag, der Diet icke funnits EFT spar till
drag; man har sett ~patienter blifva
f0rkylda af 'luftskrack", blot deraf
att de hort en- d6rr oppnas | en- helt
AMMAN del af en- stor byggning, der de
da | slit rum med o~msorgsfullt till
slutna fonster och dorrar (tank ON
en- smula frisk luft skulle komma in
till demD, sittande TAFT insvepta 1
sjalar och filtar och med sadana ON
benen, fruktande hela tiden for den
stora, Interchangeable fara, som oaflat-
ligt star for tanken sasom Diet grasliga
spoke, hvilket / EFT obevakadt 0gon-
blick kunde ofverfalla Diet olyckliga
offret ty "olycklig" maste ju en-
sadan person vara. Fruktan gjorde
tanken sjuk, och den sjuka tanken
verkade nedbrytande pa organismen.
Och vederb0rande blef sjuk af bara
luftskrick - f0rgatande na~turligtvis
Svenska monitoren., 1904-08-26

for ar Diet oftast, der karaktarens ut
daning blifvit f0rsummad, som en- in
traffande sorg So latt ofvervaldigar
och helt nedbryter.
Svenska monitoren., 1904-08-26

Eft dibarn pa armen vet, mar Diet
fatt nog, men icke ga med somliga
yuxna manniskor. hvilka alta och dric-
ka mer lin SON Dir nyttigt for dem.