Svenska monitoren., 1904-01-01
KALAs.
sysdekronika at Thure s.

hvad SOM helst, sd gar atminstone al
Orig jag fran den stora och barande
grundprincipen, att kalas Or nagonting
trefligt och nyttigt. ia man kan ma
stan saga, att kalas ar den f0rnamsta
lj~uspunkten under vinterns langa matt.
Men Diet beror naturligtvis pa huru,
man bedrifver saken. Allting kan
v~ansk0tas och snedvridas, och s3lun-
da kan mar afven kalasa pa EFT bak-
vandt och galet satt.
bet Says, att har firms manga man
niskor, som f0rderfvat sin ekonomi,
sin framtid, slit anseende och Store
delen af sin magsaft formedels slit
k~alasande. Och Diet talet haller nog
streck, ty, nina vanner, har firms san
nerligen manga dumbommar uti dem
ma verdi.
Men Diet sager jag da, och Diet star
jag till, att ON nagon undergrafver sin
staining eller sin images helsa genom
~kalasande, sd ar Diet ingen reel hem
mansegare eller hardvallsgubbe, utan
stackars h6gfardigt och enfaldigt herr
sBapsfolk, som ingenting begriper.
Hvadan man afven harutinnan kan
finna, att de mindre jordbrukarne AFRO
landets must och marg. De bedoma
ALT riktigt och sansadt, och pa dem
kan landets framtid ~f0rdenskull han
gas.
Hyarje gang en- S. k. herreman har-
ute "ramlar af skaft," Diet will saga
STAR vantarne / bordet och g0r kon-
kurs, sd heter Diet visserligen r0rande
orsaken till obestandet uti godemans-
be~rattelsen, att han lidit stora forlu-
ster pa bergen" Men ALA godemans
berattelser arc lognhistorier. vi saga
/ Stamina anne:
- Han har kalasat pa stollavis, den
drummeln, sd Diet kunde ju int halla
| langden, ON han raft haft en- sjo att
osa ur! Och vi komma alltid sannin-
gen bra mycket narmare an de S. k.
godemannen, som / allmanhet int arc
nagra sanningsvittnen eller helgon.
Men har nj nans'n hort talas ON en-
rejal bonde, som kalasat upp slit val
Sallan!
Och dock ar Diet ingen osanning, att
vi, som grina at och hama och be-
spotta ALA dem. som kalasa sig till
f0rderf, mahanda arc de djadrigaste
karlar | verlden till att halla kalas,
stora hejdundrande och hedersamma
kalas. vi aro de drapligaste storatare
| universum, och CALLER Diet att odeiag-
korf eller gifva bruna bonor och
pannkaka till spillo eller hugga in pa
risgrynsgr0t, sd fms Diet inte vadliga-
re dundergubbar i hela Scandinavian,
an vi. Sannerligen, vi AFRO landets
must och marg, och vi halla for staten
att bygga pa. Men 81 saken ar den,
vi vraka till med vara gillen pa EFT
helt annat satt an herrskapsfolket,
som / allmanhet inte undfatt forstan-
diets gafva 1 nagot sardeles afunds-
yardt matt. Mar herrskap stalla till
kalas, sd kostar Diet dem en- faslig hop
och mar gillet ar 0fverstokadt,
far herrskapet sitta en- lang It'd och
gnaga pa benen och suga pa ramar-
vi deremot fortjana pa de kalas,
som vi CORA hemma / vara hus, och ju
flera vi bjuda, dessmera ia vi diver
och less fetare bli vi. Sadana karlar
a. vi.
Nj. som DO uti stora hus och syndiga
stader med all deras ondska och mycx-
ma styggelse, begripa ncg icke delta
.underliga tai, utan halla Diet sakerli-
gen for en- vrangd och fakunnig franz
stallning. Men jag talar nu sasom
alltid sanning h~vartendaste ord. Ener
tror nj, att jag skulle villa b0rja aret
med en- s. k. lognhistoria och soka vri-
da | er stollastycken uti arets gryning.
Ingalunda, ingalunda. H6rom derfor
nu | denna kalasernas tidsalder, huru
jag och karingen min ~nyarsdagen
drapte till med Diet yarsta gastabud en-
man'ska kan 6nska sig, utan att Diet
kostade oss mer an 2 kilo bonor, en-
liten sockertopp och EFT halfstop strip.
Sa ska kalas goras. Da kan man kom-
ma sig fore med mat och valsignelse
1 huset. -
Fjardedag jul gick Kajsa och Ill
gr0mmade sig och graft da och da en-
liten sqyatt.
Hva gar at del, Kajsa leila? Har
du fatt igen nan uta dina mango sjuk'
domar? sporde jag.
Ma da IL ALT varre an sa. Bli
int onder, men saken dr. den, att ia
gl6mde lasa igen bodd6rren ! gar
oval, och antingen ha daliga man
skor eller hundar gait In der | matt
for nu inns har int en- sofvelsmuls