davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Savannah morning news. (Savannah, Ga.) 1900-current, 1904-12-12


The December number of the Sun
set Magazine pays especial attention.
as usual, to California and the West,
though it does not devote itself to
that section to the exclusion of others.
An Illustrated article on How San
francisco Grows" is especially strik-
ing. There are stories of adventure
on ranch and plain and a number of
poems and pictures. The Southern
Pacific Company, San Francisco, Cal.
The Reader for December is one of
the most attractive of the holiday
magazines. Its cover contains a Carol
specially written for it by James Whit
comb Riley. The frontispiece is in
colors by John Cecil Clay. Samuel
Crothers, author of "The Gentle Read
er, writes on THE Christmas Feel
ing in his characteristic vein, while
Israel Zangwill takes another point of
view of the great festival in an essay,
Merry Christmas" Octave Thanet
Degins a serial in this number, "The
Man of the Hour" illustrated by
Hitchcock. The second installnent of
Hector Fuller's Getting Into Port Ar
thur increases in dramatic interest
and brings the story up to the point
Where the correspondent falls into the
hands of the Russians. Frederic S.
lsham writes of Gould and the Gold
Room and Ella w. Peattie. "Tho
Truth and the Lady" There are six
snort stories by Edna Kenton. Her
man K. Viele, Miriam Nicholson. Ell
lot Flower, Frederick Smith and
John Il. Mcintyre.
The Savannah morning news. (Savannah, Ga.) 1900-current, 1904-12-12

II. 3. Boyer,
Local Forecaster.
Svenska monitoren., 1904-06-17

till de befastade kasernerna nagra
hundra meter bakom de salunda ut.
rymda verken.
Harmed hade de vigtigaste landbe-
fastningarna redan vid S-tiden pa for
middagen fallit | japanernas handler.
K%ineserna ansago ocksa Etseforten
for de starkaste och vigtigaste af Port
Arthurs landbefastningar, och med
dessas fall var deras hufvudsakligaste
motstand brutet. Sungshoofortet toys
sedan utan motstand fran kinesernas
sida. Mar Etseforten folio, var gene
ralmajor Hasegawa fardig att anfalla.
Han hade framryckt under skydd af
m0rkret.
Artilleriet besatte en- hold solder ON
dess ~foregaende alton ~innehafda STALL
ming for att hindra kineserna att efter
Etsefortens fall fly langs hufvudvagen.
Regementet framryckte nu. | borjan
doldes dess r0relser af en- framforlig-
gande hold, men sa smaningom kom
Diet fran pa oppna faltet och utsattes
for cid fran forten. bet fortsatte lik-
val framryckningen, till dess kinesiska
artilleriet icke langre kom at det. HI.
IL: 80 f. m. togos de 0stra forten. Da
japanerna stormade upp for Urlung-
holden, sprangdes en- nina, men for
tidigt for att a~stadkomma nagon ska
da. Strax efterat ~sprSngde kineserna
EFT krutmagasin i luften och flydde
halls Diver hufvud. Kl. 1880 e. m.
voro japanerna / besittning af Urlung-
holden.
Japanerna voro nu herrar Oliver ala
landbefastningarna.
AT sj0befastningarna orc Hwang-
konforten de NEST betydande. Det ga
infanteriregementet, som erhallit or
der att anfalla dessa, ryckte. | trots
at fiendens mordande ED genom sjalf-
va staden och Port Arthur. stormade
holden och tog utan namnvardt mot
stand de omtalade forten. De ofriga
befastningarna folio sedan utan mot
stand i ~japanernas handler.
Pa en- enda dag hade alltsa den ia
panska armen pa EFT glansande satt
tagit den starka fastningen och BRIGGS
hammer Port Arthur.
Svenska monitoren., 1904-06-17
MAR GRANATERNA HvINA.

En- preussisk d~eltagare / fransk-
tyska kriget 1870-71 skrifver f0ljande
apropa krigshandelserna / ostasien:
jag minns annu tydligt, hur Diet
gick till, mar jag f0rsta gangen fck
CORA bekantskap med EN- exploderande
granat. / b0rjan af falttaget lago vi
garnisCnerade / EFT af de sma forten
pa h0gra Rh~enstranden. Tillsam-
mans med nagra kamrater stod Jag /
EFT af fastningens rum och 'f0lide pa
en- karta routen for vara truppers franz
trangande mot Paris. Pl0tsligt fl6g
en- granat in genom Diet gallerf0rsedda
fonstret och exploderade Oliver vara
hufvuden. Jag kommer ihag att Jag
omedelbart efter granatens intrangan.
de, medan rummet var fyldt at krut-
rok och k~alkstycken, som lossnade
fran Diet ramponerade taket, b6rjade
vildt fakta med armar och ben, hvil-
ket efterat kom mig att hjartligt skrat-
ia, mar ~ingenting kunnat vara mindre
andamalsenligt an delta f0rfarande. |
stallet for att pressa ihop mig sa myc-
ket jag kunde, sd att jag skulle ia min.
sta mojliga plats, 0kade jag annu mer
kroppens yta. Smart nog hade jag
emellertid Tart mig, hur jag skulle
bette mig | dylika fall. Mar sedermera
en- bomb eller granat slog ned / var
narhet, bem0dade jag mig att krypa
ihop sd mycket som m5jligt. Under
sammanst0tningen vid Chateauneuf
flog vid EFT tillfalle en- kula sd nara
intill mitt ena bra att l~ufttrycket fran.
kallade en- kansla hos mig, som ON
jag plotsligt hade sjunkit till marken.
AT gammal vana att genast fatta tag
| en- skadad lem for att skydda den
forde jag 6gonblickligen handen till
orat. utan att komma ihag de forsig-
tighetsmatt Jag eljes brukade iakttaga.
ON den likgiltighet, man wore nastan
frestad saga Diet lattsinne, hvarmed de
stridande efter hand utsatte sig for de
Svenska monitoren., 1904-06-17

fentliga kulorna, heter Diet vidare:
MAR den f0rsta kanonaden dAnade
fran Strassburg, och kulorna b6rjade
hvina pa den oppna platsen framfor
kyrkan, sag jag full af beundran, hur
var 0fverste belt lugnt, utan att ems
Sc sig omkring. fortsatte sin promenad.
Sjalf lyckades jag f0rst efter mycken
ofning tillegna mig denna likgiltighet.
Soldaterna ansago Diet till sist Ell
n m0dan vardt att resa sig fran sina
baddar, mar ON natten en- granat kom
susande. Mar slutligen Strassburg ka-
pitulerat, hade vi till en- b0rjan svart
att falla 1 s0mn pa grund af den ovar-
lika t%ystnaden, alldeles som fallet pla-
gar vara med mj0lnare, hvilkas qva:~
pl0tsligt stannat."
Svenska monitoren., 1904-06-17
rRuMsLAGAREN vlD ANjo.

Att vada 0fver Anjo a
f0rut EFT lekverk blot.
Men nvss fl0t blod i b0lja klar
vid vsldigt dan af skott.
Och truman hvirflar. Man for man
gar fran sin blodbestankta STRAIT.
Och gladtigt builder trummans klang:
'.Japaner fran, Framat!"
Men sag, hvi tystnar trumman val
j snyftring, svag och matt?
10. gossens unsa,% varma sjal
gar in i d0dens matt.
Till sista stund hans Invita- hand
sin hvirfvel sakta slog.
Nj m%arschens dan pa AMOS strand
star hvirfveln sjalf - den h0res nog!
I fiarran gossens hvirivel slogs.
Den h6rdes hem anda.
AT vindens flakt den sakta togs
att Japans hjarta ma.
Kamrat! Din m toner ma
kring land och ocean sa vid:
Smart fyrti millioner ga
for Japans ara ut i strid!
Svenska monitoren., 1904-06-17

arc vid liz blot derf0r att de hafva
underkastat sig e%uropeerna eller der
for att desse icke annu kunnat komma
l0fyerens r0rande deras defining.
Mar vi asiater protestera mot de
T, valdshandlingar, som europeerna for
DIVA mot oss, heter Diet genast att
Europa hotas af den gula faran!" En-
lang It'd tankte man | Europa pa en-
ekonomisk fara fran den gula rasens
sida; engelsmannen och amerikaner-
ma frukta den konkurrens, som de for
n0jsamma gula arbetarne kunde bere-
, da de bortskamda e~uropeiska och anne
rikanska arbetarne. Men pa senaste
tiden har mar i Europa fatt upp ogo-
men for att Diet ocksa kan tankas en-
politisk fara fran asiaternas sida; de
tappra och ~patriotiska boXarne / kina
bevisade att asiater kuna taga upp
kampen med europeer.
Kina kunde dock icke ma slit NAL;
europeerna blefvo hastigt eniga ON att
sanda stora truppmassor till Kina; de
forodmjukade regeringen, vanarade
landet och tvingade Diet att undertook
ma en- ofordelaktig traktat.
Manga hinduer voro i b0rjan fort0r-
made pa Japan for att Diet under boxa-
re-upproret stallde sig pa e~uropeernas
sida; men MI firms Diet ingen ibland
oss som betviflar att japanernas hjar.
tan den gangen klappade for Kina,
fastan Japan maste handla politiskt
klokt. ON Japan icke hade gait med
Europa den gangen, skulle ALA euro
peerna som en- man ha vandt sig mot
Japan.
M har Japan Walt EFT gynnsamt till
falle och angripit Ryssland, medan
delta star | fientligt f~orhallande till
England. bet finnes manga som fruk-
ia att japanerna tagit EFT 0fyeriladt
steg och att de icke skola kunna halla
ut kampen med den ryska kolossen.
Men mar EFT halt ar gait, skola dessa
tviflare erkanna att Japan Ell har rak-
nat fel och icke har handlat 0fveriladt.
Japan ar den f0rsta asiatiska stat
som har vagat att taga EFT a~fgorande
steg for att CORA slut pa den gamla
f0rdomen att asiater icke kunna 0fver-
Wilma europeer. Hvarje hindu maste
onska att lycka och framgang matte
folja de japanska v%apnen."
Svenska monitoren., 1904-06-17
n fastningen underhSllo en- llflig

fran fastningen underh0llo en- liflig
cid.
Harvid blef kapten Samkoe, medan
han stod vid Dreyers sida, under lots
ningen traffad af en- kula och dog 0gon-
.blickligen.
Dreyer kunde da ej halla langre in,
men Diet var Ell heller nodvandigt.
Han lat ankaret ga och gaf tillika
order till folket under dack att med
sina yxor CORA ALT m0jligt for farty-
gets sankande.
Pa dack stod manskapet fardigt att
satta cid pa skeppet.
Eft 0gonblick derefter kom lojtnant
Hans Garde med Diet folk som hade
huggit hal | bottnen upp pa dacket.
vattnet fyllde raskt fartyget, och
Diet borjade redan att sjunka.
Dreyer tog da sjalf ned sin flagg, lat
satta ED pa fartyget och gick sd med
ALT manskapet 1 batarna, som lago
klara vid fartygets sida, och satte af
med raska artag ut till de narmaste
danska skeppen.
Kort efter hade Enigheten sjunkit sa
mycket att Diet stod pa fast grund,
medan Diet brann lifligt 0fver vatten-
ytan.
bet djupaste af de s0dra inloppen till
Kalmar hamn var saledes stangdt for
svenska, flottan.
Svenska monitoren., 1904-06-17
EN- AMIRAL TOGO KALMAR suND

Bland Nils Juels skeppschefer under
sjokriget 1879 var afven den tappre
dansk-svenska chefen pa linieskeppet
Enigheten, Andreas Dreyer, for hyil-
ken Juel hade EFT mycket stort fortro-
ende.
En- dag da Dreyer var ombord hos
generalamiralen foil samtalet pa Diet
forargliga i att man icke kunde kom-
ma svenskarna in pa lifvet vid Kali
mar, da Diet var vanskligt, ON icke
rent af om0jligt, att tranga in genom
Diet smala inlopp som bestroks af fast
ningens kanoner.
- ON vi Ell kunna ga in, SADIE Dire
yer, sa kunde man val till gengald
hindra svenskarna att komma ut.
Lat bora da hvad eder asigt ar,
min tappre Dreyer! SADIE Juel.
- Mitt gamla skepp ar ganska MUIR
ket och lacker b~etydligt, sedan jag for
lidna aret hade den olyckan att k0ra
.upp pa en- af dessa undervattensklip-
por som finnas har omkring. Diet ar
nu nastan obrukbart, och mar jag af-
skjuter nina kanoner, vantar jag ma
stan att dacken skola falla ned. ON
jag far offra Diet, skall jag stoppa till
en- af gangarna till rafvens hala.
Nils Juel fam delta forslag fortraff-
ligt och gar strax slit samtycke der
till.
Dreyer satte ogonblickligen i verket
att tomma Enigheten fran ALT lost
gods. Kanonerna blefvo borttagna och
af resningen blef endast sd mycket
staende SON a ~nodvandigt for skep-
pets manovrering.
Fartyget fylldes med stem, hemtad
fran kusten af bland, och den 0fre de-
len af s~keppssidan, hytten och bac-
ken blefvo insmorda med tiara.
Den 2 JUL var ALT klart. Det blaste
en- laber sydlig bris. Tillfallet var
alltsa utmarkt, och Diet gallde nu att
fort satta planen i verket.
Dreyer lattade, ombord hade han en-
dast obetydligt med folk, men sa man
ga batar pa slap som var n0dyandigt
att berga dem. Kapten Jorgen Sam
koe fran Juels amiralskepp, som kande
~farvattnet, atog sog lotsa in fartyget.
Dessutom hade fran iva af de 0friga
fartygen ! eskadern sandts batar i for
yag, fran hvilka lojtnanterna Peter
Bruun och Anton Claesen skulle loda
i inloppet.
Dreyer holl in mot Diet sydliga in
loppet, som mellan Gronskar och Pre-
stor for in till Kalmar redd.
Svenskarna kommo smart pa Diet
klara med hyad saken gallde och sokte
pa ALT satt hindra inloppets sparrning.
Den svenska flottan lattade strax och
lade sig tvars for inloppet, och fran
Kalmar fastning 0ppnades en- liflig
kanonad mot Enigheten.
Kulorna traffade fartyget flera gan
ger utan nagon namnvard skada, och
Dreyer h0ll fortfarande sin kurs.
Nagra danska fartyg lattade emel-
lertid och h0llo likaledes in mot sun
Diet, der de haftigt beskoto de svenska
skepp som fors0kte hindra Enigheten.
Efter en- kort, lei haftig kanonad
maste svenskarne draga sig tillbaka
fran sundet, och smart hade Dreyer
kommit upp ! dess trangre del, ehuru
s~yenskarna babe fran sina fartyg och
Svenska monitoren., 1904-06-17
HvAD SOM SAGES RuNDT ON
ASIEN.

Att man 0fverallt i Kina foljer Diet
ryskt-japanska krigets gang med Diet
NEST spanda intresse ar jul alldeles
sjalfklart, da kriget flores pa och ON
kinesiskt omrade och ytterst val gal
Ter, hvilkendera af de stridande max
! terna skall blifva Xmas formyndare
och uppfostrare under kommande IT,
der.
bet ar a~fvenledes helt naturligt att
~kineserna med hvarje dag hafva ALT
svarare att lagga band pa slit jubel
Oliver japanernas segrar och ryssarnes
I nederlag. De hata jul ryssarne babe
for sadana hemska enstaka tilldragel-
ser som blodbadet i Blagovestschensk
och framfor ALT for Diet R~yssland utan
vidare tagit stora strackor kinesisk
de vid hvarje rysk motgang den till
fredsstallelsen att kunna saga till
hvarandra att de ryska s%oldaterna icke
matte vara sa ymcket battre an de
kinesiska eller rattare sagdt, att
de kinesiska soldaterna icke matte va
ra sa raycket samre an de ryska, efter-
som dee nu ocksa ia sm0rj af japa-
nerna! Och delta tr0star kineserna
Oliver deras egna nederlag mot japa.
nerna for ito ar sedan och okar deras
sjalfkansla gentemot ryssarne.
Men ryktena ON ~japanernas fran
gangar hafva ALT sedan krigets Dor
jan afven spridts Oliver ofriga delar
af Asien, och allestades synas de he'll
sas med tyst eller 0ppet jubel ofver
ryssarnes motgangar och uppenbara
svaghet. 0fverallt synes ocksa den
asiatiska s~jalfkanslaL rent emot de
hittills sa 0fvermodiga %europeerna
b6rja vakna, da asiaterna for f6rsta
gangen sedan urminnes tider bora ia
las ON att asiater gang pa gang be-
segra Europas st0rsta militarmakt.
Uttalanden i denna riktping hafva
omnamts fran Persiens och Turke-
oldIlS DdSaiCl, uS udllGlSSlud 1 OSl-
asien lara diskuteras med feberaktig
flyer. Mar ryssarne nu blifvit slagna
afyen till lands, kommer %upphetsnin-
gen pa dessa hall n%aturligtvis att steg.
ras h0gst ~betydligt, ty landtkrig arc
ju de enda som mar / Persien och Tur-
kestan har nagon verklig uppfattning
ON.
Som bekant hafVa ryssarne ocksa
hopat stora truppmassor i Turkestan
for att kunna qvafva en- eventuel res
niEy bland inf0dingarne der; och nan
minnes general Dragomirovs ord ON
att Ryssland nu alter skapar sig en-
turkestansk fraga.
Fran Filippinerna inga afven under
~rattelser ON att de tappra .agalerna,
SON ju arc slagtingar till tapanerna,
nu efter meddelandena pm ~japanernas
framgangar alter borjat blifva oroliga,
sd att man / Forenta Staterna hyser
farhagor for en- ny resning pa den
svarhandterliga ogruppen.
Slutligen kan som EFT exempel pa,
hur lifligt man / de inf0dda kretsarne
Indien diskuterar den 6stasiatiska
fragan och pa hvad satt man der kriti-
serar Diet europeiska talet ON den
gula faran," anforas foljande utdrag
ur en- hinduisk oppositionstidning Am
rita Bazaar Patrika / Calcutta.
Il Asien fnnes Diet endast iva sta
ter som AFRO nagorlunda sjalfstandiga:
Afganistan och Japan. ALA de andra
Svenska monitoren., 1904-06-17

rike," besvarade han med att / sin
ordning paminna ON inqvisitionens och
observation-disclosures fasor. Xfven om
e%uropeerna under de sista tundra aren
distanserat Japan pa vetenskapens om-
rade, sd hade dock japanerna forblif-
Wit EFT intelligent och handlingskraf-
tigt folk, och Diet vore ju | ALA fall
hufvudsaken.
Men m~isstroendet, for att icke
saga hatet, mot framlingarna ha nj
ALT fortfarande bevarat.
- visst int. Europeerna kunna nu-
mera kama sig fullt trygga | Japan.
Nina landsman behandla icke fram-
lingarna samre an hvad nj CORA med
oss. ON vi skulle donna er ALA efter
de tillmalen man slungar emot oss pa
gatorna, skulle nj sakert protestera af
ALA krafter. For resten ha vi ju sjalf-
va inkallat err att undervisa oss, och
yara ingeni0rer och ~officerare ha ! Eu-
ropa ytterligare inhemtat, hvad som
brast. Japan hade fordom ingen iuris-
diktion oliver framlingarna och yagra-
de den derfor atskilliga rattigheter,
men efter de nya fordragens a~fslutan-
de ha forandringar intradt harutinnan.
Ministern framholl vidare japaner-
mas djupt rotade vordnad for mikadon,
deras d0dsforakt och hoga moraliska
standpunkt. Hvad humanitara anord-
ningar betraffar, sd ar japanska Roda
korset EFT af de bast organiserade /
hela verlden.
Till sist gled samtalet in pa "den
gula faran'.
- bet. forefaller som ON %japanerna
sd smaningom hole pa att nastla sig
in | Kina, anmirkte Huret. bet firms
ju EFT tusental japanska instruktorer
vid armen, ~japanska lsrare vid skolor-
ma, kinesiska clever vid Tokios laro-
a~nstalter. Nj tyckas ara i fard med
att CORA detsamma med Kina, som
Europa gjort med er...
- Ma, hvad ligger Diet for ondt deri?
Och hvem kan hindra oss?
- Men tank ON Europa inser, hvil-
ken fara Diet Upper?
- Skulle Europa opponera sig mot
civilisationen? Finna ALA ~sedvanjor
daliga, som Diet int sjalft skapat, ALA
jarnvagar usla, som Diet int sjalft kon-
struerat?
Nej, men Diet skulle kanske hin.
dra kinesiska armen att bli en- fara
for den Invita- civilisationen.
- Med hvilken RAFT skulle man vaga
ingripa for att hindra EFT folk att
skapa en- arme till slit skydd? Jag
fragar bara: med hvilken raft?
Och med EFT leende slutade mini
stern:
ia, jag vet nog... den gula faran.
Men sannerligen jag begriper hur Eu-
ropa kan till den grad frukta resnin-
gen af en- ~"barbarisk ras'. Och for
~resten, ON faran ar verklig, sa lara nj
nog Ell kunna forebygga den. Mar
hejdar int historiens gang. On den
gula rasen, som for tusentals ar sedan
- da nj annu h0llo till i Galliens och
Germaniens urskogar nadde civil
~sationens kulmen, alter vaknar, och Diet
blir er tur att raka / ~stagnation, ON
Diet firms winter och var for raserna
lika val som for naturen, sd lara nog
zebra anstrangningar vara fafanga. Men
ON faran endast ar inbillad, sa horde
nj val narmast gladia er Oliver att EFT
ungt folk 0ppnar EFT kolossalt rikes
omatliga rikedomar for err verksam.
hetsdrift och edra behof. Ty hela
manskligheten kommer att ia gagn
deraf, och ON nj AFRO verkligt genom-
trangda af civilisationen, sa bora nj
endast kama glade Oliver de nya ut
vecklingsm0jligheter som 0ppnats!
Svenska monitoren., 1904-06-17

En- arme pa 100000 man kostar 80
millioner rubel dagligen / underhall,
enligt hvad en- rysk tidning beraknat.
Wiarus. (Winona, Minn.) 1895-1919, 1904-11-17
NO ! OWO.

JUL po wYherach :UstalY
cd rasu wszysjtlkties wywody,i
wymy6lania {. n i, paritye' LIB III
osobisto6ci. DM1 kazdy, cry
republikanin cry demokrata,
powie sobie: sstalo sic, co
bedzie. dalei,. so~baczymy."
zwyciekyli repub1ikanie, DO
obrali prezydenta j sapewnii1li
sobie ogronna wiekszo6e v
kongrasie, CIV zatoli repnbli-
kanie o;oieraliiz prezy-
Wiarus. (Winona, Minn.) 1895-1919, 1904-11-17
Iekarstwa Fam1une

Severy Pros.kiisus B6ls GBowy s4azawsze skut-5
kujjllosi ponagaja tax q schorobliiwy jaklnear=.
Woxyb 6l@. getoxy.:sgsnA*9assscE poczta 91Hact..
Severy Goj4ca Mss6, gil xaRsxs RAINY Cd urzniee
a1o1a.t ub gnieoesiis5sjj4atrza rany Cd oparzpenia,rs
-skohoa, odmrokenia It'd. Gems $50, poe e 96c.
.severy Pigulkii q. Watspobff d.iialaaj ! NJ oa11yssy /.
/. ] St. stem s. sviienii.. l.. 4 dit dse,as, $50
sSsyssFyy z 2.P Mat6 e a. Cog q ~ znsa \ Z 81 8 8 :
S. e exi1lnennfss Iisnsaa5c, 1peozt4 gsa. -
SeaTsry Batlasn..nas. .
llekarstwoms kaszel. Ksaelkiego rodxaju, jake
! II te4 Is h 4 .1bdf 1gasrdiaaS xsxieebiisnie. Gems
- s. Il. + q seant6w 81. 81 SIS. .as==s.ss* S#s SIS
Severyl OLE #Sw.s Gothardasprzeevy1s.a .Nszellkie
Ii nmenty. pod wxgledsm usuwania b6ln =
ss kuia sstaWsoh Ifeunatycxnvohfb6-
INV, ywicll,aie 8 : kprc.6 y
y hour kr1yta q Gems g. 50 90 o.o s.and ,. - .
istk66tty / 5ikrwni,, nnssppudiaunfiseodIh IL ii41erzasoe Fr4nyy.
sczerwank i syfilstgozas salheroby.. Gems Il
SeyeIy 1Nuiietnem skaarstss.A zns ~
nm atoweprzygnq6iisnis tbatlIs glow, nearsl.5
lgIisel L histerry{.sO ena 1'sOos*# s1
Sewers aksrstwos Reuuatyxm fisst najjlspss.
Sym Sc klein M Ns1slki-.reumatyosne bez:
le5Soii, xxmnnieijsza u q pucha1iiesoie j dsawa traoixne
Z Soiaia. Cena Z .O0 ssgI Ssss
severy Kobiecy Regulator jest. prawdxix,smS
kkobieoem A;.slnva Avasslkis piprsguss
larnosoi msnstrla
orga.ssdor-gaalhar - go
SeyerysLfarstwo no. N,aEki l. wzlnsoe-
ss Ms nerk iissw MISUNDERSTANDING tdoii, non
u alixuije .kwasy nryny, lecsy uci3siliwy NOES oob
ka1nien1, katar i peohersowy. Gems 75c=i l.x6.
Seyerys Lekarstwo ia Rohakis lest pewne ! prsy.
iiennamn llekkarstswem do wype1xenia srobak6w
sciata, poswodnjj S,drowe trawienie 3 dEiaa4|
teis ~ rRulalnos6 stolcs5n dxieoi. Coma $50:
Wiarus. (Winona, Minn.) 1895-1919, 1904-11-17
|VslvEo $1,000 q saaf gsdfa5sf1 gssgEIIl v Bsaaq palshy H apEa

fm0N 0EsSAMMa lgel Hs@ss
mi.
pspani., also||
To wszystko kosci6
mino, 81 M NOW III
'onyl d 40 kt6ry obeeaissI
mamy.staaela bzkola pot4ina,1
Iko6ci6l odnolI;;ono 'ra'za
,natr1 q vavu,t,.
OBSERVATION-DISCLOSURES sr.vngm'id
1tsssam D 49, I.rzsay6s
$1,000 III Iva;asv da,ar6vs.
4.a.ratLa ,,a,,l.con..
samS.as.lara namnia
,araavfT .,cvl,;s ox.;s,.
.kanaak1ova az ia 49,
ssbns,a't vlLo vtadv' .dvn;4.
4.dan a.
s.a,ezIa = -a.,,atLo e..
a;a1h;sa ,o,n,as,,' ala
- - .;ad1
- Y.sns
~ - .,.las
+ .!1ts Y 49,? {. u na;fi:ssl ~
Wiarus. (Winona, Minn.) 1895-1919, 1904-11-17

3SSSssssSsssesH $780, -
6 g, NOV wistu pokas
"a, I'm II s|.Ii!llliil =
Ole d gIkre6lll's,nia, I ! 81
Is has. sss.
Nv dnl,iachtlf 8 4,
mieliiSimJy III J. nl llszj paraind
1910 ggo 'slL : nah,
rama do wieczora ludzie
:oblegali konfesyonaly, ably:
sic 2 ,s3l BRtogiem pojednac j Cd q
.pustu2 dlostapit.. a Mltlsze 81. Cd a
rrawiali wielsbni ksiezas ID
55lte.jjI !. /. rama a e prrawie do2polul:'
.,dlpl,ilas, zal ,wp I : j : 4 po,d,cszzaaitssI
lneaGzj D 81 81. 4; kaza 81 4, oggrc'm;
laan,aas4ssz'ss SWliatJy'nllia ,by 4 a''lz
p l1e'll'1t'l e wypeln,iioplalaa.. ; sNa 1j''
ce "a ag4s4a aEc',hlw''dila natnrslnie,
Is IS loq.s11taalltt i1f -. t 4 ] {
natchnieniem
wial.. hi KrakoR4ki zAGrand
Rapids, Aich'!!,l i1proeesyyass "
! !, |, braio udziai ookos
10 trzydziestd ksiezy.
k'ilku ksiezy, kt6rzy
mnu,sie1ii lkonieoznie pred e
.kodczeniem nabozehstWa do
d~omuwyjechialye!, Wszysc!Y,w Wy
stapili na procesyi. Wszyst-
.ktich ksiezy ma odpudcie by
10 opr6cz przewiate6aego Ks Ks
Nawrockiego,- nlaas7aissgoo
wielkiego pfoboszacl,zs.a, ! "a mliie 81 .
Ks. e. wikaryc,Ih lI
4 = |, S. "a.
chotys trzJydziesat ! o4m jag 2 z
iej srehydye ~
wiel.ka s. .KraW.czunas,
9. Wojtalewiez,
Gronkowski, Bobkie-
.cz NoMkkowskI steiano-
Wiarus. (Winona, Minn.) 1895-1919, 1904-11-17
Na wojnie panuje cisza 10 10
wg,roogaal.. X. KlE aide q wi sppo 9 q
ziietW lev sic 6wiat uslyssee groz
ne nowiny okropnej rzs,ezi.
Bridgeport, Chicago
Listopada 1904

Me pamietalm. JUL kIiedly
pstatnia korespolndelnl1IctyaaIs5zinl ll
szej okolii'cyEukZ.alzaal sie w VI q
Sym w'iie'r,lnlIyy11mll. i illl'llli
IBywalyIclz.aa',ss5y, blla,lcze to 11ll'l ~,
'kiedy @ chW lli1ss M ~ l1llI y .
are are u & q Bl| |'IllgI i
pill asEI tatills l11'!||ll!l
Wiarus. (Winona, Minn.) 1895-1919, 1904-11-17

EaSs@h5fa@HHNF RsssssaRsES# ggs## 5000 S8NsSg
~ by6. pewnnii 1t.lego powo
mi sdl 1 lllI'I|i kr 1',;il9 ] q,
|trzebuja mice ' oba IS, e. dla|
Mich y, ws y ylIl',t, i satra llls1ln ne
zawsze. cztsrech d l lltsa'ls''
|po}o1enie zuipelniee zmien u
siemoze. Nar6d vie, b tax
republikanie jak i demokraci.
|chciyli tylko d l!l e. kraju,
I'd rsad6w republikanskE:ii,cElhEl,
Cd dobrych Tub zlych czas'6'w
|przsz nastepne cztslry l'a =.
! npajwiecej Cd ,osobisto5ci.
kallnldydata ma prezydenta be-
die zalezalo, cry republicans [i kss'ql
czy demokraci sterowaf beda'
nawa rzeczypospolitej 20 70 ~
XII 1908. Nar6d amerykadski.
jak pod kakdvm, w',zglsis. II,
tax Nv .polityce robi postepy...
PrzYjrzyjjlm1y sie, na przykalLaasd,
wyborom naszym " Stanie*
Minnesota. .Rspubtllilkksaa4n,,'ie'.
mieli, je IS. :im j, sie,zdAwaaioi, Gil
nego. kandydata no guberna-s
tora, czioWieka obeznanego.
: maszyna polityczna irzado-
va q aozkolwiek rozdwoili
sic przy nrawyborach,
fa che, ami na mo-
ment ME przypqszczali, il v
republika6skim stanie, y
roku elekcyi prezydenta, mo-
4e bye obrany| guberna'tor
detm,okratyczny. Byloby te4
il, 10 po9,sz,i'ol po mya|l[i
gdyby by} kto1