Svenska monitoren., 1904-10-28

| sondra en- vatska droppvis i sarskilda
behallare vid en- d~estillering och kali
lade vaxten derfor Planta mirabilis
destillatoria. Lime gjorde slutligen
en- ande pa namnf0rvirringen, da han
kallade den ceylonska arten Nepen-
thes destillatoria.
Den tillhor en- grupp med enkelt
byggda kannor, SON nj blef stalld
i skuggan af arter med prydlig, konst-
narligt utarbetad bagarform, hvartill
dessutom kommo vackra farger och
andra sirater. Xfven locket. som I'M
der dess vaxtperiod fu~llstandigt tao
ker kannan, visar sig hos dessa sist
u~pptackta arter mycket smakfullare.
Nepenthes ar utbredd Oliver Indien,
vester ut till Madagascar och Sey-
| chellerna, i oster och soder till Nya
| Kaledonien och ~nordostra Australian.
, Arterna pa Ceylon, Madagascar och
Seychellerna skilja sig NEST fran den
vanliga typen. Blomstallningen ar
har klaselik, medan de andra AFTER
ma blot ha EFT enkelt AK med sma
blommor. De vestliga arternas from
arc afven kortvingade eller sakna vim
| gar, da deremot frona hos de 0stliga
ha langa vingar, som spela en- roll vid
frospridningen genom vinden. Delta
| forhallande hos de vestliga arterna sy-
mes vara EFT motstycke till de vingl0sa
insekterna, hvilka, ON de egde vingar,
blot skulle raka | fara att bli bortbla-
sta pa hafvet.
B%ildningen af kannorna, som arc EFT
karaktaristiskt kannetecken pa ALA
till slagtet och familjen horande ar
ter, ha nagra botanister uppfattat sa
att Diet egentliga bladet blef ombil-
dadt till Diet vidfogade locket, medan
deremot kannan och den breda delen
af bladet berodde pa en- tillvaxt j
bredden och en- ~urholkning af blad-
skaftet. Mycket naturligare ar Hoo
kers forklaring, som ocksa stoder sig
pa i~akttagelser fran utvecklingshisto'
rien. Enligt hans asigt arc ALA dessa
delar ombildningar af bladplattan, som
i den ofre delen af stjalken, hvarest
inga kannor bildas, j spetsen forward
las till EFT klange, med hvars tillhjalp
vaxten klattrar eller halter sig upp-
raft. De nedersta kannorna, som
hvila pa jorden, arc ofta mycket Store
och mera utarbetade an de som hanga
ofvanfor. Hos de st0rsta arterna blir
bladet uphill en- meter langt, hos de
mindre Ell mer an halften.
Kannorna pa de hos oss ofta j drift.
hus odlade vaxterna arc hos skilda
arter mycket olika i storlek, form och
skonhet. Pa den i ostindiska arkipe-
lagen utbredda N. ampullaria arc de
kul- eller tunnformiga och eli Store an
en- aggkopp, hos N. Veitchii och Rajah
arc de deremot sa stora att foglar och
sma odlor kunna drunkna j den vatska
pa omkring 140 kb.-tum som de inne-
halla. De sistnamda ha morkt pur-
pur- eller brunflackiga kannor; en- pa
Borneo nyligen funnen art har, sa bro
| kiga kannor att dajakerna kalla den
argusfasan, hos en- AMMAN art arc kan
norma deremot sa Invita- som ON de
vore gjorda af elfenben eller tunnt
porslin.
I%synnerhet glanser mynningen pa
kannan ofta, afven hos de arter som
eljes ha enkla grona kannor, med bro.
kiga roda, ljusgr0na och violetta FLAG
kar och teckningar; afven kanten ar
smyckad med sirliga ribbor och ut
sprang. Uppe vid randen af mynnin-
gen locka honungsgommen, men We
den insekt som, lockad af den sofa
lukten, ofverskrider kanten! Den gil
der fran den sluttande, glatta, hvalfda
innersidan strax ned | den med vat.
ska fyllda insektfallan som bottnen
af kannan bildar och hvarifran Diet
icke ar nagon mojlighet att komma
upp. Ell lang It'd efter lockets 0ppnan.
uC lylCo uCu IRAN odl Shliud hOIlldI
den inre yaggen afsondrade vatskan
med drunknade insekter, som efter for
ruttnelsen uppsanda en- lukt, hvilken
kannes pa langt afstand och mahanda
ar EFT lockemedel for andra dur. Der
for komma ocksa manga slags foglar o
apor hit for att fiska insekter. Som
forsvarsmedel mot sadana ovalkomna
CASTER har en- pa Bornea hemmah0ran.
de art, som afven halter en- lifvakt al
myror, i~ngangen till sin purpurbagare
be~skyddad af iva langa, spetsiga tor
mar, hvilka utg& fran locket och arc
riktade mot bagarens inre.
Hooker, Gorup-Betanez och Will pa.
visade att kannorna, mar de innehollo
insekter, afsondrade en- sur saft, som
de sistnamda kemisterna kallade vaxt.
pepsinl0sning, emedan den under lop.
pet af EFT par timar upploste sma
kottstycken eller kokt agghvita. Kann.
vaxterna blefvo derefter utan betan.
kande raknade till de s. k. in~sektatan-
de vaxteran. som for det mesta ha
sina r0tter fasta i naringsfattig stump
| aIIar mpcciord a11ar cippmo ma yatfnaf