Svenska monitoren., 1904-11-25
osynIis fosforescen,.
Efter dr. B. Dcssau / "Umschau."

efterR ontgens epokgOranie upptackt
funnit, har pa sin It'd den transka
.ysikern q. lie Bon's "~syarta Illus"
gjort sig sarskildt bemarkt. Namda
forskare .rodde sig ha pavisat att
EFT stort antal kroopar redan vid
vanlig temperatur standigt utsanda
stralar, som, | Diet de arc osynliga for
Ssat, ga genom skenbart ogenom.
skinliga s%ubstanser med Stamina latt-
het som vanligt illus genom en- glas-
skifva och SON vidare verka fOtogra-
fiSkt och pa Diet hela taget bilda EFT
slags mellanlank mellan Diet egentllga
ljuset och den elektriska utstralnings-
energlen.
Andra fysiker, som ~upprepads LIE
Bon's fors0k, kommo dock till delyis
afvIkande resultat, som forde till att
a ena siaan LIE Bon's ~iakttagelser Of
verhufvui betviiades s3som hvilande
pa felaktiga forutsattningar och att
a andra sidan den o~fvertygelsen sd
smaningom rotfaste sig att lie Bon'S
stralar icke voro nagot annat an de
redan for LANCE sedan kanda morka
varmestralarna. DesSa SiStnamda
stralar, som utsandas fran hvarje
ljuS- eller ~varmekalla, benamnaS af-
ven infra- roda stralar, emedan de
ligga inuanfor det r0da ljCSet pa
spektrets synfargskala.
KrItiken har emellertid icke ar.
hallit den fitiga forSksren fran fort
satta forsok, hvarunder han yiSserli-
gen maste inskranka och forandra
sina forsta iakttagelser, men a den
andra sidan afven har uppnatt nya
och intresSapta reSultat. S3lsdes
kan det nu fastsl8s som sakert och
ar afven konStateredt af andra for
skare, SaSom Colson och Russell - att
talrika amnen, sarskildt metaller,
Iedan vid vanlig ~temperatur standigt
utsanda utomordentllgt tina ~lnateriela
delar antingen nan nu Will kalla
dem stoftpartiklar ellsr helt enkelt
utstralningar - som genomtranga
fasta kroppar, framkslls fotografska
verkningar och till sin natur i Diet
stora hela ha mycke5 gemensamt
med R0ntgen- och BecquerelStralar-
ma. Men oberoende az deSSa process
ser, som spelade en- roll vid LIE Bon's
forsta f0rSok och hvarmed vi haI
icke villa sysselSatta oSS. har namda
forskare den senaSte tiden iakttagit
en- Serie intreSSanta foreteelSer som
han sammanfattar under BENJAMIN.
gen csynlig fosforescens. bet ror
sig ON foljande:
De iesta torde kama till den van
liga fosforescensen, namligen den
foreteelsen att VISA s~u@stanser. sa-
som den S. X BologneIlysstenen, den
Balmainska fargen och en- del mine
raler, lyss en- stund 1 morkret, sedan
de f0rst tlifvit utsatta for dagslju-
set, Andra amnen, sasom Diet gron-
gula ~uranglaset, bli vid bslysning
sjalfysande med en- AMMAN farg an
den, de belysas med, men endast sd
LANCE belysningen pagan. ~Skillnaden
mellan denna sIstnamda, med namnet
f%uoreScens betecknade foreteelse och
fosforescens / tranere mening ligger
blott / varaktigheten af den It'd de
lysa, sedan belysuingen upphort.
Den Balmainska FARCE" lvser hela
natten igenom, andra fosforescerande
substanser endast br&kdelen af Ell
sekund; de fuorescersnde substan-
serna lysa mojligen afven en- liteD
stund sedan belysningen upphort;
men | ALA handelser ar tiden sd kort
att den ar omarklig. Den farg, var
med en- fiuorescerande eller fosforesce-
rande kropp lyser, beror af fargeD
1 det illus, som inverkar pa den; sar-
.skildt verksamma arc de bla och viU-
letta delarna af fargskalan SAINT de
s. k. ultra violetta stralarna, som lig-
ga utanfor det violetta ljuset pa
spektrets sypliga fargbana, salsdes
just samma stralar, som hafva sar-
skildt stark inyerkan pa den fotogra-
fska p~lattan. De roda och ultrar0da
stralarna deremot sakua icke tlott
o rm3gan att belysa en- kropp, som
icke pa annat satt tlir upplyst; utan
VISA partier af dessa st-alar tillin-
tetgora till och med o~gonblickligt
fosforescensen, mar de falla pa en-
kropp, som f0rut bragts att lysa med
tillhialp af de verksamma stralarns.
ON fran en- ljuskalla, t. ex. solen
eller en- Tampa, utga bada slagen
stralar, b3de verksamma och tlllin-
t%etg0rande och delta ar afven
alltid fallet -, kommer den samfall.
da verkan att hero at, hvilket slags
stralar der arc de 0fvervagande. Man
kan derfor, som lie Bon har visat,
Okla eller minska en- ljuskallas fos-
forescensalstrande formaga, utan att
b~orttaga nagot at dess for 0gat synllgs
lyskraft, ALT eftersom man mellan
ljuskallan och Diet fosforecerande
foremalet anbringar en- substans,
som skenbarligen ar fullkomligt &C.
nomskinlig, men som har formaga
att halla tillbaka Diet ena eller de
andra slaget osynliga stralar, antin
gen de ultraroda eller de ultraviolet