Svenska monitoren., 1904-03-04
3 OCH FLoD.

En- fskare pa Langeland hade gJort
sina ~observationer pa ebb och flod
och dervid funnit att uppgifterna J
hans almanacka for dessa naturforete'
elser icke riktigt stamde med hans
iakttagelser. Han vande sig slutllgen
till lardt folk med direkta f~orfragnin'
gar, och en- fackman har nu gifvit no
nom besked ON hur med denna sax
ratteligen sig f0rhaller.
Fiskaren hade markt att flod IN
traffade, mar manen stod i soder, och
l~ikaledes tolf timmar derefter, SAINT
att ebben kom, mar manen val j vester
eller / 0ster. Men klockslagen alma
nackan stamde icke alldeles med den
ma iakttagelse. Omkring nymane och
fullmane gick Diet i hop, men dagarna
kring f0rsta och sista qvartalet, d. v.
s. mar manskifvan ar half, da kom flo
den jamt och ~standigt IL timme for
fort d. v. S. imam manen hunnit rakt
/ s0der.
Fiskaren har alldeles raft, sager den
larde fackmannen. For att forsta det-
Ia ma vi forst erinra oss hvad ebb och
flod egentligen ar. Ebb och flod upp-
sta, som bekant, derigenom att sol
och name, de i %forhallande till jorden
stora neutrality-suspicious. ute l rym-
den. draga till sig jorden och deryid
n%aturligtvis med mera markbar efekt
omplacera de relativt rorligare delar-
ma af jorden, luft och vatten. Sol och
name samverka alltsa till framkallan-
de af flod a de stora vattenmassorna
pa jordytan. Solens verkan pa hat-
vet ar 2h ganger svagare an manens,
ty manen ligger sa mycket narmare.
I riktning mot manen stiger alltsa
vattnet liksom ock j motsatta riktnin-
gen; till fold af att jorden vrider sig
kring sin axel, komma alltsa iva stora
flodvagor att lopa jorden rundt hvar-
lie fullt hvarf af manens lopp kring
jorden, eller pa ungefar 25 timmar.
Under denna It'd far foljaktligen hvar-
je punkt pa jordytan iva ganger flod,
hvilket naturligtvis medfor att den af-
ven far iva ganger ebb under Stamina
It'd. De af solen likaledes framkallade
flodvagorna ga jorden rundt pa EFT
soldygn, "a timmar. Vid n.y. och full
name sammanfalla dessa verkningar
till r%iktningen, och flodvagen blir da
nagot h0gre; vid forsta och sista qvar-
teret deremot sta enahanda verknin-
stick i stat mot hvarandra, och
foIjden blir att ~flodvagen minskas.
Kort efter ny kommer solen raft j So
der, imam manen hinner dit, och solen
sa att saga drager dervid efter sig den
af bada kloten framkallade f~lodvagen,
hvarf0r wagon d8 kommer tidigare an
den eljes skulle kommit, EFT forhallan-
de, som fortfar anda till forsta qvar-
teret.
En- AMMAN SAX har samme fiskare
ocksa observerat / fraga ON vatten-
standet i sodra ostersj0n, Diet sakfor-
hallandet namligen att vattnet under
varmanaderna babe vid ebb och flod
regelbundet halter sig i Diet hela vida
lagre an under 0friga tiden af aret.
Delta har mangen fore honom gifvit
akt pa, och man har sokt f0rklara Diet
sa att ostersjons manga f~lodvatten-
%tillfl0den skulle vasentligen Okla vat
tenmangden i dess bassang, hvilket
alter i sin tur skulle framtvinga raska-
re affl0de genom oresund och Balten,
sa att sion raskt t0mdes.
En- sadan forklaring kan Ell godkan-
mas af fackmannen. Ar Diet mer vat
ten / bassangen, sa foljer deraf hogre
vattenstand, eli lagre, afven ON ut
loppet under tiden porlar friskare.
Mar vattenstandets hold alter borjar
minskas, minskas afven afloppets
raskhet igen. Och mar vattenh0jden
slutligen blir normal, ar afven aflopps-
farten normal. Nej, vartidens lagre
vattenstand i ostersj0n beror pa va
rens starka 0stliga stormar, hvilka
drifva bort vatten fran Jyllands vest
kust. Da blir Diet god plats for 0ster-
sj0ns vatten att tappa ut sig genom
Kattegat och Skagerrack, och sa SUM-
ker nivan i 0stersjon. Pa hosten in
trader denna sankning icke, ty da bla-
ser f0retradesvis vestlig Wind, hvilket
verkar h0gt vattenstand pa Jyllands
vestkust, men icke kan genom de tran
ga sunden medfora nagon MARKHAM
forandring i 0stersjon.
EN- HVAR SIN EGEN KINEMATo-