Svenska monitoren., 1904-10-21
DIET SvENSkA FoLKETS ISo-
LERlNG.

1 en- artlKelSerle / IL. N. En SVenSK
parisares intryck fran Stockholm
skrifver market Osborne" atskilliga
tankvarda saker ON vart folks isole-
ring fran den ofriga kulturverlden.
Han yttrar bl. a. %f0ljande:
For den som efter manga ar kom-
mer tillbaka till fosterlandet blir kans-
Ian af var afskildhet nastan fruktans-
ward. -. / denna afstangdhet har ska
skapas en- trygghet, som helt visst i
hvilken naturligtvis icke fornimmes
af dem som uppvaxt och lefva j dem
Stamina. Telefoner och andra beqvam-
ligheter, hvarjehanda komfort och for
traffliga in~rattningar hjalpa icke upp
saken; den andliga atmosfaren forblir
dock en- smula instangd och, ma ordet
vara sagdt, landsortsmassig. .Kosmo-
politen som kanner sig hemma pa ALA
platser af u~ngefarligen m%otsvarande
b~etydenhet ute i Europa - i Brissel
eller Milano, i Kopenhamn eller Buda-
pest, | Dresden eller Venedig - han
kanner sig som en- framling i Stock
holm. Derute rorde han sig bland
verldsmedborgarne, men har ibland
svenskar. Naval, den sonar titeln ar
sannerligen icke att skammas Oliver,
men Diet skulle Ell skada ON svenskar-
ne pa Stamina gang larde sig att bli
europeer, hvilket kan ga for sig utaI
att de derfor beh0fva uppgifva Diet
minsta af sin nationalkansla. bet vo-
re tvartom just i kanslan af sin natio-
nela vardighet och sina nationela in
tressen som de horde fors0ka att kom-
ma med Cicke i storpolitisk bemarkel-
Sc, utan ~intellektuelt, moraliskt, kom-
mersielt) i den "europeiska konser-
ten.
Bland de for var isolering NEST be-
lysande dragon tager jag t. ex. vara
sprakforhallanden. Finnes nagon eu-
ropeisk h~ufvudstad, der Diet sa foga
talas frammande sprak som / Stock
holm? Sakerligen icke, ON man frap>
raknar London, och nagon jamf0relse
ar ju alldeles omojlig med engelsman-
men, hvilka beharska EFT verldssprak.
Men i Tyskland och 0sterrike moter
nj f6rhallandevis tiofaldt flera som
tala franska, i Italien tiofaldt flera
som tala franska och tyska, an i Sve-
rige, och min erfarenhet af ~danskarna
ar att de kunna kallas riktiga sprak-
virtuoser i jamforelse med oss.
Sammaledes med t.. ex. hollandarna.
! Jag traffade just har en- hollandsk ad-
| vokat pa resa, som utropade: Hur /
Herrans MANN bara nj eder at, ha nj
! da inga forbindelser, inga affarer med
u~tlandet?... Han hade successful for
s0kt med tyska, med franska, med
| engelska och kunde endast i helt sail
synta fall ia fran EFT halt begripligt
svar, annat an naturligtvis hos hotell-
portierer. Spraksaken ar hos oss till
| ytterlighet f0rsummad, och jag skulle
| vaga halla fore att vi i delta hanse-
| CuuS VI hulIuiSi oSh ChohoAhi9N
synpunkt dock sa utomordentligt be-
tydelsefullt - sta betydligt tillbaka
for andra civiliserade folk, med un-
dantag af anglosaXer och fransman,
men de ha ju sina sarskilda skal. bet
wore otankbart att | andra lander sa
ofta som hos oss kunna m0ta for of.
rigt mycket belefvade och belasta per,
soner | en- framskjuten, ia, h0gstalld
social position, men SON knappast
kunna reda sig pa nagot af verlds
spraken, medan deras samhallsstall
ming annorstades ovillkorligen maste
f0rutsatta en- betydande grad af sprak
kunskap.
Fort. papekar derefter, hurusom I
ex. Stockholm och dess skargard skull
lie kunna bli en- utmarkt Williamson
ON sommaren for den resande elit
publiken fran Kontinenten, som lang
sedan tr0ttnat pa Schweiz. Men al
ven harfor fordras en- upprycknine
vi ia Ell lagga oss till 70 pa var,
lagrar.
Hur fortjusta an dessa framlinga