Svenska monitoren., 1904-01-01

| psalmbocker. ALA 6 tryckta for EFT
halft arhundrade sedan.
De hade, som de berattade. sakert
en- gang haft / hvarje gard atminstone
| EFT testamente och en- psalmbok, men
da byn genom eldsvada f0rst6rdes
1865, forstordes ock 'de fiesta" Doc
kerna.
Till ALA dem som forstodo lasa
svenska lemnade jag EFT testamente,
som jag fatt af nagra valvilliga lands
man | Sverige.
En- gumma, Greis Mare, GA ar, .gjor-
de EFT mycket djupt intryck pa mig.
Hon var mycket forvanad att h0ra en-
framling tala hennes modersmal pa
EFT satt som hon forstod. bet hade al
Orig forr forekommit. Hon visste verk-
ligen att det finnes EFT land, "Svensk-
land" der svenska talas, och hon
kande manner pa nagra bar har | Est
land der ock svenskar DO, men mera
visste hon Ell ON sina stamf0rvandter.
Med tarfyllda 0gon berattade hon ON
den gamla CODA tiden, sin barndom
och ungdom, da nastan ALA i~nv8narne
l byn talade ~svenska, och huru hon till
sammans med tolf andra flickor fick
lasa | svenska skriftskolan, SAINT huru
~svenskan undantrangts och f0rf6ljts
af deras grammar, esterna, och az pre-
stem Rhine och hans e~ftertradare. Hon
tog fran en- psalmbok, IN gammal ut
sliten box, den enda svenska box hon
egde. Den begagnar jag ofta, den ar
min dyrbaraste skatt som jag fatt af
min NOR" SADIE hon med dup r0relse.
- Will nj sjunga eller lasa nagot TIT
den? fragade jag. som naturligtvis
vile mycket gerna hora, huru gum
man, som under As AIRS It'd icke hort
rem svenska lasas eller talas, Snnu
kunde lasa pa slit segt bevarade mo
dersmal.
Och nu siong hon med darrande
stamina:
"Nu viii jag bryta upp, nu will jag ha-
dan fara
och komma till Diet land der mig ar
godt att vara" o. s. v.
Sangens toner, som ofta afbrotos at
bittra tarar, ljodo sa vemodigt. jag
tyckte mig bora den sista tonen af
den doende D~ag0svenskan - ia, den
ar nu dodsens barn.
| en- familj med sex medlemmar dr.
svenskan annu talsprak, men ! de
ofriga svenska familjerna, dit ester
inkommit, talas estniska.
Deras ekonomiska forhallanden arc
icke heller lysande - de arc fattiga
jordbrukare, arrendatorer, som dels
med dagsverken, dels | kontant betala
%arrenden till Rojks pastoral.
M nagra ord ON svenskarne / Karr-
dal. Pa 1700-talet raknade man der
omkring 400 svenska %invanare, men
under pesten, som harjade ar ITO och
I'LL | Estland, utdogo de nastan man
grannt - endast tire man, Greis Greis-
son, Mons Monsoon och Klos Klosson
SAINT nagra qvinnor och barn blefvo
vid lif.
Ar 1S47, dA deras antal igen var ON.
kring 100, tvingade ~godsegaren baron
Ungern-Stenberg dem att flytta och
grundade sedan pa Stamina mark, der
den svenska byn staff under flera ar
hundraden, en- yllevarufabrik; Stamina
ar nedrefs ock det svenska kapellet.
Al de bortskickade svenskarna bosat-
te sig nagra pa Ormso och / staden
Hapsal SAINT har och der bland ester
ma pa Dago.
AT byn och kapellet finnas Ell mer
nagra spar - de ha f0rsvunnit; en-.
dast pa den odelagda svenska kyrko-
garden, der nu kraftiga ekar vaxa,
stod annu EFT minnesmarke, EFT jarn.
kors med inscription:
KARL STACKING.
Den siste som har blef begrafven 1847.
Lange, lange ha de ~undang0mda och
bortglomda svenska kolonierna pa
Dago isolerade kampat med nod, fat
tigdom och fortryck. staff som sma
oaser | den estniska sandoknen, under
a~rhundraden hallit sig fra fran fran
mande element, men nu ar motstands-
kraften bruten, nu maste de gifva vi
ka for ofvermakten och f0rsyinna | sa-
gornas dunkla VERDI. "Hvem tog
vara "a sin broder?" fragade jag mig
salt, ia jag Ell alton stod pa den sven
ska kyrkogarden, der de stolta ekarne
paminte mig ON de kraftiga vikingar,
som en- gang med
kraft / arm,
mod 1 BARN"
seglade 6fyer 6stersjovagor och bosat-
te sig | de land, der de betraktades
som framlingar och icke som barn 1
N