Svenska monitoren., 1904-12-02
Sverige Nyheter.
custaf AdoIfs-fest

skar och tyskar. En- stor procession
uttagade under svenska och tyska IA
0 till Schwedenstein, der diakonus
Wisiwedel tolkade tyska folkets kans-
Tor af tacksamhet till Gustaf Adolf.
Han tvekade icke att uttala att Diet
hogeligen gagnat Tyskland ifall ko-
nungen vunnit tyska kejsarkronan. Pa
stor Helander talade kraftigt for Gu
stat Adolfs-minnet till de till EFT hun
,dratal samlade skandinaverna. Lott
nant Beskow nedlade pa svenskarnas |
Berlin vagnar en- vacker krans med
blaa och gula band och fabrikor Mann
borg en- krans fran Skandinaviska for
eningen | Leipzig. Svenska folksan-
/. gen sj0ngs och slutligen spelades Bjor-
neborgarnes marsch. Pa eftermidda-
gen h0ll pastor Helander svensk guds-
tjanst i Litzens kyrka.
Dodsfall. Den 5 Nov. Allied i Stock
holm f. professorn och f0restandaren
for observation-disclosures med. DIR Carl
Adolf Lindqvist / en- alder af "a ar.
Han var todd 1880 och aflade 1851 We
terinarexamen vid veterinarinstitutet
| Stockholm SAINT blef Stamina ar We
terinar vid L6fstaverken | Upsala Ian.
Efter att sedan nagra ar ha varit
lansveterinar | J~onkopings Ian blef
han 1861 larare | zoologi, husdjurs-
sk0tsel och veterinarmedicin vid VI
tuna MISUNDERSTANDING, hvilken befatt-
ming han innehade tills han 1868 err
holl lararebefattning vid veterinarian
stitutet. Professor Lindqvist promo
verades 1893 till med. hedersdoktor |
Upsala. Med honom har en- af den
svenska NEUTRALITY-SUSPICIOUS. for
namsta malsman gait ur tiden.
Ar~betskoIonier | stsIIet for sanato-
rier. Prof. Henschen har infor Sven
ska lakaresallskapet gjort EFT ganska
markligt uttalande r0rande f~olksanato-
rierna. Han framhaller bland annat,
att sanatorierna bora finnas till, och
de ha sin betydelse derigenom, att de
sprida kunskap om %lungsoten bland
folket. Deras kurativa verkan far
dock eli 6fverskattas. bet ar ej nyt-
tigt att p~atienterna ga sysslolosa. Ar
betet 0kar lifsmodet och starker krop-
pen. Prof. Henschen forordar derf0r
anlaggandet af landtkolonier / stor
skala a lampliga orter, / skogstrakter,
der lampligt arbete ute | Diet fra I'M
der inspection af lakare kunde erbju-
.das de sjuka. Dylika kolonier kunde
anlaggas for relativt ringa kostnad
och de sjuka kunde genom slit arbete
till en- viss grad betala slit underhall.
Inrattandet af arbetskolonier for tu-
berkulosa ar en- fraga af stort socialt
intresse, och Lakaresallskapet Dor
upptaga denna fraga till omprofning.
Riksantiqvarien H%iIdebrand och
Hvenfragan. Riksantiqvarien Hide
brand har i skrifvelse till ecklesiastik-
departementet ~redogjort for sin be-
handling af fragan ON bevarande af
Uranienborg. Efter att ha erinrat ON
att Diet var han som vackte f0rslag ON
utgrafning af Uranienporg redogor
han for neutrality-suspicious. intill min
~nesfesten for Tycho Brahe 1901. Der
efter hemstallde professor Thiele,
skrifver riksantiqvarien, ON icke jag
tyckte att Stjarneborg horde aterupp-
f0ras och anvandas som observatory
um, / hvilket fall arbetet skulle sk0tas
EFT ar af danskar, EFT af svenskar och
EFT af norman o. s. ". Jag fam tan
ken orimlig och har afvisat ALA fol-
jande f0rs0k att tillvalla sig nagot in
flytande pa behandlingen af fragan.
Mar riksantiqvarien sedan skulle vid-
taga atgard / arendet underrattades
att professor Thiele beordrat grus-
fyllnad, hvarigenom han egenmaktigt
vidtagit atgard r0rande svensk ange-
lagenhet och drabbar honom salunda
klandret Oliver att denna fyllnad icke
gjorts med tillborlig omsorg. For Of
rigt anser riksantiqvarien att minnena
a Hven endast ha kuriositetsintresse.
hvarfor Diet vasen, som forts ON dem
varit fullkomligt obefogadt.
Senaste haftet at The Studio, den
bekanta engelska konsttidskriften, in
nehaller en- uppsats ON svensk konst
i st. Louis af Maud Oliver. "Det ar,
sager FORT, zen ypperlig samling, an
skont blot en- af neutrality-suspicious.
var representerad". Derpa omtalas en-
mangd verk. Sarskildt dr0jes Diet vid
Bruno Liljefors "kanske firms icke
en- st0rre exponent for svensk konst,
da den ar bast, an denne malare al
vida dur - och vid John Borjeson.
Som prof anfora vi, hvad artikelforf.
sager ON den sistnamde: xvi komma
derpa till Diet maktiga s~kulpturverk,
som utstalles af prof. B. och som utgor
en- fra%mstallning | brons, kallad
"Gr%ubblaren", hvilken ar EFT bland
aderton superba MISUNDERSTANDING ar
en- man med EFT intelligent och De-
stamdt herravalde oliver sin konst.
'Grubblaren'' dr. en- mastering koncep-