Svenska monitoren., 1904-01-01
DRoM OCH vgRKLleHET.
(En aturystenskaplig aterblick.)
Materiens enhet.


Telegrafen berattade nyligen att
prof. William Ramsay i London haliit
EFT foredrag, hvari han pa tai ON radl-
ums markvardiga egenskaper skuiie
ha sagt att nu b6rjade alkemisternas
drommar att ga / uppfyllelse. bet ar
icke f0rsta gangen som denna glade
post flugit ut oliver verlden efter en-
sensational vetenskaplig upptackt.
Mar sir j. Norman Lockyer for EFT
qvarts sekel sedan offentliggjorde re-
sultaten af sina spektralanalytiska un-
d~ers0kningar pa solen, forkunnades
Diet likaledes att han kommit konsten
att CORA guild pa sparen. Hvad a
sagt a emellertid endast delta att
vissa grundamnen syntes vara disso-
cierade / den hetta som RAIDER pa solen
och att | sadant fall atomerna, som 81
lata ~s0nderdela sig vid MACON pa 1or-
den kand varmegrad, | saliva verket
arc komplexer af mindre p~artiklar.
xfyen prof. Ramsay an for god veten-
skapsman for att med slit yttrande ma
yelat forespA nagon mar och lysande
framtid for guldmakeriet. Han a
blot / popular form kladt en- hypotes
som den senare tidens forskning gjort
alltmera sannolik, namligen att det
sjuttiotal ~grundamnen som kemien
kanner icke arc sa evigt of0randerliga
och vasensskilda som man vanligen
forestaller sig. ON man fasthaller EFT
materialistiskt betraktelsesatt, betyder
delta antagande att atomerna arc ! sin
ordning byggda af enklare smadelar,
och att Diet air genom en- olika anord-
ming at dessa som grundamnena IA
sina for hvartdera karaktaristiska e.
genskaper. Denna tanke. fullfolJd 4
sina konseqvenser, leder till den upp-
fattningen att ALA grundamnen egent-
ligen arc olika vafnader af EFT och
Stamina stoff eller kanske rattare olika
observation-disclosures af Diet vi kalla
energi. Och / saliva verket synes err
farenheten alltmera gifva fornuftet
raft, da Diet salunda soker en- enhetlig
~forklaring till ALA ting och f~0reteelser
anda bort till gransen mellan de- och
s~innesverld.
Prof. Ramsay hade nagon anledning
att sysselsatta sig med delta enhets-
problem eftersom han sjalf varit en-
bland dem som utfort vigtiga forarbe-
ten pa omradet. Forsta villkoret for
att kunna bevisa enheten DIR att kon-
statera slagtskapen. l den aldre Ike
mien grupperades visserligen grund-
amnena efter sina frandskapsdrag, d.
". s. efter likheterna | deras sympatier
och a%ntipartier for andra element,
SAINT efter deras yttre habitus, fysiskt
eller kemiskt. Men denna gruppering
gaf icke svar pAAfragan | hvad forhal-
lande frandskaA stod till Diet NEST
personliga hos hvarje g%rundamne:
dess atomvigt. Mar helst EFT anne in
gar forening med EFT annat, skier Diet
ju efter nagon jamn multipel af denna
atomvigt, som alltsa, ON man sd will,
ar Diet amnets k%roppsvigt. bet kan ej
vara af en- rem slump som Diet n am
net har den kroppsyigten och Diet an
dra en- AMMAN. Den forsta som gaf en-
nyckel till gatans l0sning var en-
fransk fysiker vid namn de Glamour
tots. Ar 1862 visade han / EFT par me
moarer till franska vetenskapsakade-
mien att ON man vinkelratt mot en-
baslinie och med lika stora mellanrum
uppdrager EFT antal liner, pa hvilka
man / yiss ordning afsStter stycken,
motsvarande grundamnenas atomvig-
ter, sa bildar den kroklinie som fore
mar styckenas andpunkter en- spiral.
Haraf drog han den ~slutsatsen att ato-
mernas inbordes olikhet ytterst han
forde sig till EFT enkelt geometriskt
forhAllande mellan atomvigterna.
Stamina tanke uttrycktes EFT ar senare
af Tlbingenprofessorn Lothar Meyer
dermed att EFT g%rundamnes natur var
en- funktion af dess atomvigt. bet blef
emeIlertid ryssen Mendelejen f0rbe-
ballet att ungefar samtidigt utforligt
visa huru grundamnena kunna ordnas
/ grupper sa att atomvigterna bilda en-
pa visst satt vaxande serie inom hvar-
je grupp. Denna ''periodiska lag"
blef af stor betydelse for den kemiska
~forskningen, bland annat derigenom
att den gaf uppslaget till upptackan-
Diet af en- del nya grundamnen, der ia
helen yisade luckor. Mar lord Ray
leigh och prof. Ramsey / slutet af 1894
.meddelade sin uppseendevackande
upptackt af EFT nytt %grundamne i luf-
ten, blef salunda forsta fragan huru
Diet passade in i Diet periodiska syste-
met. Men huru man ~passade, fick man
Ell fran en- atomvigt som stamde med
systemets .fordringar. F0ljaktligen
maste .det nya amnet, argon, Ell ha err
habits rent, utan ha varit uppblandadt
med andra amnen, som aterstodo att
upps6ka. Och mycket riktigt: inom
nagra' ia ar hade argon erhallit Ell min.
Dire an fyra kamrater, tillsammans
med hyilka det bildar en- serie, som