Svenska monitoren., 1904-06-03

Nya upptackter och nya erkannan-
den tyckas emellertid just bekrafta
hypotesens riktighet.
Mekaniken invander att vid en- az
plattad rotationsellipsoid, som var
lord, blir den korta h~ufvudaxeln afven
en- stabil rotationsaxel. Delta CALLER
dock endast for fullkomligt stelnade
kroppar, hvilket var jord som bekant
ingalunda ar, och annu | dag sta vi
gentemot nya bergsbildningar SAINT
h0iningar och sankningar af jordytan,'
hvilka - afven ON h0gst obetydliga !
vara dagar - kunna forflytta tyngd-
punkten. Men just mekaniken lar att
en- f0rflyttning af t~yngdpunkten afven
forandrar Observation-Disclosures.
Den matematiska geograflen haller
sig till jordens afplattning vid polerna,
hvilken som bekant stalles ! orsaksfor-
hallande till rotationen. bet ligger
nara att pasta att denna afplattning
har skett imam jordytan stelnat och
att den utgor EFT bevis for jordaxelns
of0randrade lage. Men delta halter
streck endast under den f0rutsattning
att jorden 1 slit n~uvarande tillstand
eli langre kunde andra form till fold
af centrifugalkraften, nagot som val
Ell later sig bevisas. Utom hvad ofvan
namts ON andringar, hvilka kunna for
flytta tyngdpunkten, maste man kom-
ma ihag att intet kandt ANNE eyer en-
sadan fasthet att icke EFT deraf bildadt,
tillrackligt stort klot, som sattes | ro-
tation, skulle deformeras af centrifu-
%galkraften.
Dessa och andra forhallanden ligga
till grund for EFT 1902 utkommet ar
bette, "Eqvatorialfragan l geologien"
af Kreisgauer. Han menar bl. a. att
jordaxeln kan f0rblifva konstant till
jordens inre och, som man formodar,
flytande karna, under Diet att jord.
skorpan kan glida han ofver denna
kirna salunda att standigt nya och
aterigen nya punkter af jordskorpan
komma att ligga ofver polerna.
Hans box asyftar just att bevisa Diet.
ia, och pa grund af vissa orograiska,
geologiska och archaeological fakta
f6rsoker han rekonstruera denna van
dring. Enligt hans teori lag under den
arkaiska tiden Nya Zealand ungefar
vid n%ordpolen. F0lja vi nu polens
vandring pa en- nutida glob, skulle den
gait norrut | Stilla oceanen, tills under
stenkolstiden pollen lag ungefar vid
Koppar0n (cirka 20 grader vester ON
CALIFORNIA; s%ydspets) hvarigenom
Spetsbergen skulle komma pa omkring
10 grader nordlig och Sachsen pa 10
grader sydlig bredd. Vid slutet af ter.
tiartiden skulle pollen hunnit till Kap
Barrow / Nora Alaska; Spetsbergen
och mellersta Gronland skulle da haft
omkring 81 gr. bredd. hvilket fortraff-
Iligt stammer med derstades funna
qvarlefvor af en- miocenflora, hvilken
| var ungefar lika med den nuvarande
lnordeuropeiska och nordamerikanska.
Efter ~utgangen ur tertiartiden skulle
polbanan dragit sig vest-0st och till
och med nordvest-sydost salunda att
sydspetsen af Gronland kom att ligga
pa nordpolen, hvarefter den drog sig /
en- bage 0fver Island, Jan Mayen och
Spetsbergen till sin nuvarande plats.
Dessa senare rorelser foranledde da i
Nordeuropa och Nordamerika den sto-
ra istiden, var geologiska forntids 81
gar"
Hvad nu an den slutliga domen ON
denna teori kan blifva. sa ar den ! ALA
fall af stort intresse, emedan den ada
galagger att den polvandring, som pa
|leontologien val med n0dvandighet ma
ste fordra sasom forutsattning, afven
cores sannolik af ~geologiska, geofysi.
ska och ~orografiska skal.
Emellertid stod astronomer lange
sasom den ~orubblige, som pekade pa
polhojden eller den ~geografska bred
den for en- lokalitet sasom nagot kon-
slant, hvilket ej kunnat rubbas, sa
lange astronomiska berakningar egt
rum.
Men under den allra nyaste tiden
upptrader Ell heller astronomer sa
tvarsaker. Sedan under de senaste
artiondena en- y~tterligare forfinad TEX
mix anvandts pa forfardigandet af in
strument, b0rjade man vid olika obser-
vatorier pa ofverensstammande salt
iakttaga mycket sma andringar 1 den
g~eografiska bredden, och da man for
att Wilma ytterligare sakerhet anstall-
de kontrolliakttagelser 1 Berlin och
Honolulu, visade det sig att polerna,
sarskildt nordpolen - r0r sig pa jord-
ytan.
Systematiska matningar visa namll-
gen att pollen kringkretsar EFT visst
medellage / icke alldeles regelbundna
banor med en- misunderstanding af en-
fjardedels b~agsekund (icke fullt s NIL.
l denna rorelse tror nan sig ha iakt-
ia git on 12- och on 14.mAnatlip neriod