Svenska monitoren., 1904-07-15

komma med Stamina f0rslag som Diet 1
ofvannamda broschyr f%ramstallda. Syf-
tet med mitt forslag Dir visserligen lik-
som med Diet fora att astadkomma
ordnade Observation-Disclosures / vart
land, mon de administrative anordnin-
gar, som krafvas for min plans for
v~erkligande, 6fverlemnar jag at k. mt
att bestamma. Mitt forslag gar ut pa
att ia uppgjord och tillampad en- regle-
ringsplan for vaderleken / Sverige.
Hvilken ~betydelse en- sadan atgard
skulle ha for landets saval fysiska som
moraliska f0rBofran, torde afven for
den foga eller intet tankande ligga /
open dag. Man behofver endast ka-
sta en- blick pa Diet gamla Egypten for
att ia en- solig bid af Diet valstand ord
made klimatiska forhallanden framkal-
la. Har var, som vi veta, regn totalt
forbjudet, och landets bevattning sked-
de genom Nilens ofversvamning, som
forsiggick efter af k. mt faststalld It'd
SNbSAi. AhCouitdLCI val lima OSNlhllRt
som rika skordar och EFT valstand, pa
hvilket de od0dliga pyramiderna arc
| EFT slaende bevis. Skulle val dylika
monumentala by~ggnadsverk kunna
hafva blifva uppforda i EFT land med
Sveriges o%ordnade vaderleksforhallan-
den? Forvisso icke.
Blefve en- dylik regleringsplan upp-
gjord och genomford SAINT ~publicerad
| almanackan, sa skulle lifvet / vart
fosterland komma att tie sig i vida lju-
sare farger an nu ar fallet.
Landtmannen visste da precis, mar
han skulle pl0ja sa och sk0rda, och
hvad battre wore, han visste att han
inge den basta och ymnigaste skord.
Den sakra och rika a~fkastningen af
jorden skulle tillata honom att lefva
EFT angenamare lif, dricka EFT glas vim
till sin midday och lata sin dotter spe- |
la piano. Friheten fran bekymmer for
hypoteksrantan skulle tillata honom
att vida mer egna sig at de ideela in
tressena, och han skulle med fasta |
steg klattra upp mot holden af sin
lids bildning.
Bondens valstand skulle meddela
| sig till borgaren. H%andlanden och
handtverkaren skulle fortjana vackra
pengar, och afven konstens och litera-
~turens fattiga idkare skulle "a en- val
behoflig 0kning i sina inkomster. At
ven tjanstemannens loner skulle bli
hojda, da landet hade battre rad att
betala. Kort sagdt, Diet skulle bli all
man valmaga ofverallt inom Sveriges
landamaren.
Vid uppgorandet af Diet forslag jag
har Der att ia framlagga, ha hufvud-
sakligen foljande synpunkter varit be-
stammande:
Hvad arstidernas antal och f0rdel- |
ming betraffar, var Diet ursprungligen
min afsigt att utesluta h0sten sasom
absolut f0rkastlig. Da en- 0~fvergang
mellan seminar och winter likvisst tor
de behofvas, har jag emellertid ansett
mig bora bibehalla densamma, men
inskrankt den till IA dagar.
Mojligen skola roster hoja sig afven
for afskaffande af vintern, men denna
arstid har dock. da den ar sadan den |
Dor vara, sd manga angenama sidor |
att jag icke kan vara med ON dess |
fullstandiga uteslutande. bet ar SAINT |
att supeer och baler afven kunna ar |
rangeras ON sommaren, ehuru njut- |
ningen af dem icke blir pa langt mar |
densamma, men for skridskoakning
och sladturer ar vintern en- absolut
n0dvandig arstid, och dessa angenama |
och uppfriskande nojen skulle det icke |
kunna falla mig in att ber0fva ungdo-
men. Deremot har jag inskrankt vim
terms langd till ire manader och, hvad |
dess beskaffenhet betraffar, bragt den |
Ii narmare ofverensstammelse med |
idealet.
Sommaren har aterigen blifvit ut
strackt till sex och en- half manader,
hvilket denna arstids angenama natur |
torde fullt berattiga, och warren ar af-
sedd att racka iva manader, hvilket
synts mig ungefar lagoon.
Betraffande Observation-Disclosures har
Diet synts mig lampligt att icke ha mer |
an en- Wind, gallande for hela riket, |
och jag har dervid Walt ostlig Wind
sasom bast lampande sig for var kust-
traik.
Hvad betraffar temperaturen har en-
sadan bestamts for hvarje arstid med
undvikande af saval for stark hetta a
ena SON for stark k0ld a andra sidan.
En- varmegrad af 20 gr. ON sommaren
och en- k0ld af 5 gr. ON vintern har
synts mig vara synnerligen lamplig.
Betraffande nederb6rden har denna
fxerats till VISA dagar och timmar,
dervid dock skillnad gjorts mellan stad
och ~landsbygd, enar t. ex. regnets upp-
gift ar helt AMMAN i staden an pa Ian
det: pa landet skall Diet vattna gr0dan.