Svenska monitoren., 1904-06-10
vARA HJARNoRs FoRsvAGANDE

De manga becker och den massa
lektyr, som / delta arhundrade har
vunnit insteg inom ALA samfundslager,
har ledt till Diet mycket ALMANAC, fell
aktiga antagandet att vara hjarnor nu
for tiden arc battre an vara ~f0rfaders.
Folk har namligen svart for att skilja
emellan hvad som ar hjarnkraft i och
for sig, individens egen f0rmaga, och
hvad som ar resultatet af den hjarn-
kraft, som kommit dem till godo ge-
nom de kunskaper, som de ~forvarfvat
sig. De sistnamda arc namligen | var
It'd en- afsevard del. och de vaxa ALT
jamt, sd att intelligensen, antingen
den dr. god eller dalig, far mycket me,
ra stoff att upptaga an nagonsin forut.
Men deraf kan man naturligtvis icke
CORA Diet antagandet att h%jarnorna
och for sig arc Diet minsta battre an
lorna tider, och ON vi dertill taga med
/ rakningen att Diet nu ar millioner
manniskor, hvarest Diet forr blot var
tusenden och hundraden, SAINT att Diet
nu ar lattare for dem, som ega talang
| att ia fran hvad de villa ha fran, sd
skall man kanske komma till den slut
satsen att genomsnittsantalet af yerk'
liga formagor och original ar / ned.
gaende.
bet antages ocksa allmant af de
larda att nutidens intelligens langt
ifran kan mata sig med de gamla gre.
kernas. Och ON vi nu ocksa vile an.
stalla en- jamf0relse mellan den otaliga
massa folk med god uppfost-an, som
lefva pa jorden, med de tusenden, som
voro spridda omkring i de grekiska
staderna, och Sc efter. hvad den stora
verlden nu presterar af stort och orr
ginelt hjarnarbete, sa kan nan Ell fri
CORA sig fran den slutsatsen att den
grekiska hjarnan har re~presenterat
h~ojdpunkten af mansklig intelligens,
en- h0jdpunkt, fran hvilken Diet nu bar
nedat.
Betrakta vi vara hjarnors yttre bygg.
mad, finna vi att Diet ar en- tydlig skill.
mad mellan de mottagande och fran
bringande, de receptive och de produk-
tiva f0rmagorna. Genom ensidig ut
veckling af de forstnamda kan man
blifva en- intelligent och val underrat.
tad man i vanligt vetande, men man
skall aldrig pa Diet sattet blifva nagot
annat och mera an en- forstandig Ia
sare och samlare. Hvarje manniska
har endast en- viss begransad lifskraft
eller nervkraft till slit forfogande | sin
hjarna saval som i sin kropp. Hjar,
mans utveckling ar beroende af vana
och dining fullt ut lika mycket och
kanske annu mer an de kroppsliga
funktionerna, och derfor kunna vi icke
alltjamt utveckla den rem ~receptiva
sidan af hjarnan, utan att hanna och
forkrympa dess originela och produk-
tiva sida i motsvarande grad och utan
att gifva vara barn / arr hjarnor, som
arc mer receptive an produktiva.
Vart moderna uppfostringssystem
gor slit till for att Okla denna ned.
dragningsprocess. bet har till NAL att
ge fart at receptiviteten och g0r ALT
for litet for att utveckla tankearbetet.
| summarizing harmed star den and
liga otaligheten ! var It'd, hvilken 1
yanliga fall skylles pa den starka pres
sion, som lagges pa vart nervarbete.
Denna nery0sa orc ar Diet allvarliga
tankearbetets svurne fiende, och den
tager sig yttring l ALA vara intellek-
tuela f0rhallanden. vi trotta yara
hjarnor dagens olika uppgifetr, och
mar vi komma hem orka vi icke ems
finna hvila utan maste stimulera oss
genom att genomjaga nagot slags and
Zig lektyr.
Den nivellerlng och mountaineering.
som utmarker var It'd. bidrager till att
spoliera hjarnan. Man nivellerar ned
den bast ko~nstruerade hjarnan och
nivellerar upp den samsta; sd skier Diet
inom ALA samhallsklasser. Alt hyad
som names herskarviljor och her.