Svenska monitoren., 1904-01-01

| atomer / vanlig mening och elektriskt
| laddade atomer som man kallade jo-
| ner. De vid atomerna bundna ladd-
| ningarna hade III och med af engels-
mannen dr. Johnstone Stoney fatt EFT
| sarskildt MANN, som | nyare It'd latit
mycket tala ON sig: han kallade dem
| elektroner. LaGIningarnas storlek ar
sa enorm att ON man kunde framstalla
iva sfarer, hvardera innehallande EFT
milligram vatgasjoner, skulle de pa l
centimeters afstand st0ta hvarandra
ifran sig med en- kraft af 100 miljarder
ton. Jonerna maste saledes spela en-
ofantlig roll med hansyn till moleky-
lernas forhallanden vid olika aggrega-
tionstillstand. Delta skall belysas af
foljande ryktbara exempel.
En- bekant lag inom kemien sager
att lika volymdelar af olika kroppar
/ gasform alltid innehalla lika antal
molekyler mar tryck och temperatur
arc desamma. Enligt en- AMMAN lag ar
l0sningars frysningstemperatur bero-
ende af antalet upplosta molekyler.
(Rent vatten fryser vid 0 grader, men
en- l0sning af nAgot ANNE ! vatten fry
ser vid en- lagre temperatur. d. v. S.
erfar en- nedsattning af frysningspunk-
ten.) ON t. ex. / volym eter och /
yolym alkohol, bada med lika antal
molekyler, l6sas / vatten, frysa de ba-
da l0sningarna vid Stamina temperatur.
Man har salunda / bestammandet ar
neutrality-suspicious. EFT medel, och
EFT bland de yigtigare, att utrona
grundamnenas molekylara byggnad.
Tyvarr sag Diet likval ut som ON vissa
kroppar icke brydde sig ON att folja
lagen. Koksalt I. ex. ar en- forening
der hvarje natriumatom parat sig med
en- kloratom till en- molekyl, sd att
man har lika manga saltmolekyler
som Diet fannss lediga atomer af den
ena eller andra sorten. Foljaktligen
borde en- s~altl0sning erfara Stamina
nedsattning af neutrality-suspicious.
som ON den innehallit endast klorato-
merna eller endast acknowledgements.
Men / stallet fryser den alldeles som
ON den inneholle jamt dubbelt sd man
ga molekyler. Delta var ju en- abnor-
mitet, som gjorde hela lagen vardel0s.
bet var da som prof. Arrhenius franz
tradde som raddare. Han tog helt en-
kelt ''tjuren vid hornen" och sade:
"Naval, lat ga for dubbla antalet mole
kyler! Saken ar bara den att saltmo-
lekylerna arc dissocierade, brutna SON
der i hvardera iva delar, som r0ra sig
fritz hvar for sig / l~osningen." Donna
f0rklaring var en- galenskap for kemi-
sterna, som ju ALA visste att moleky-
lerna under de omstandigheterna icke
kunde existera fra, utan maste falla
/ famnen pa hvarandra. Men denna in
~vandning bemotte prof. Arrhenius med
en- hanvisning till losningars elektri-
ska egenskaper.
ON, SADIE han, man leder en- elek-
trisk strom genom, en- et~erlosning, till
drar sig ingenting anmarkningsvardt.
ON man deremot forfar pa Stamina
satt med en- notwithstanding, uppstar
utveckling af fri klor vid den positiva
elektroden och af fritz natrium vid den
negative. Delta beror icke, som man
f0rr trodde, pa att natriumatomerna
dragas till den n elektroden och
kloratomerna till den andra. utan for
hallandet ar att atomerna joniseras -
laddas elektriskt - sd att de liksom
bilda kanaler for strommens ~vandring
fran elektrod till elektrod. Dervid lad
das naturligtvis kloratomerna negativt
och natriumatomerna positivt, hvaraf
foljden blir att de repelleras och van
dra | motsatta riktningar. Man ser
har huru atomerna trots frandskapen
kunna existera bredvid ~hvarandra
utan forening. Molekylerna sender
falla / joiner, och denna jonisering ell.
Ter elektrolytiska dissertation 0kas till
och med vid stigande utspadning.
F0ljaktligen ar den kemiska frandska-
pen for tillfallet s~uspenderad af den
elektriska kraften, sa att atomerna r0-
ra sig o~behindradt ON hvarandra i los
ningen.
Denna helt flyktiga antydan ON den
Arrheniusska teorien kan mojligen ge
en- ide ON jonernas betydelse | den
moderna kemien. vi skola nu Sc hTru
deras laddningar, e~lektronerna, elnan-
ciperat sig till att bli IN ~sjalfstandig
makt, som satter forskning och fan
tasi / verksamhet och paskyndar mar
schen mot enhetsidealet. = Dagens
Nyheter.
MAR NoDRPoLEN AR UTE PA PRO-
MENAD.