Svenska monitoren., 1904-07-08
Musk"

a~merikanska tidningar berattas ON
en- az en- amerikansk professor Albert
son uppfunnen apparat, med hvilken
det skall vara mojligt att omsatta bet
Illus. som kommer till jorden fran STAR
norma, / ljudf0rnimmelser. Apparaten
lar grunda sig pa nagon upptackt at
Graham Bell, telefonens .uppfinnare, att
en- ljusstrale, som traffar en- stalplatta,
frambringar en- ton. (Bekant ar Bells
fotofon. hyilken pa senaste tiden for
battrats till den ''talande ljusbagen'
och i hvilken liudet 0fverf0res med
hjalp af en- illustrates vibrationer, hvil-
ka omsattaS i liud models en- selen-
cell.) Aibertson bar med sin apparat
lyckats 0fverf0ra musk, t. ex. juvel-
arian. ur Faust, med hjalp af Diet illus,
som hinllakropparna lemna. ON delta
ar SAINT, sa har ju hans apparat en- for
vanande kanslighet,
Men ljuset fran olika stjarnor YER
kar pa olika satt och r0jer egendom-
ligheter, som af uppfinnaren tydas som
r~esultatet af ljudvagor pa de ifraga-
varande himlakropparna. Ar appara-
ten riktad mot Sirius. sa h0r man Diet
fruktansvardaste tut; intet jordiskt
late kan jamforas med dessa nervska-
kande ljud, som fora tanken pa en- for
d0md stalls f0rtviflade skrik ofver en-
eyig fortappelse. Annorlunda verkar
ljudet fran s~tjarnan Arkturus. Man
h0r liksom 0ronbedofvande orkaner ell
Ter larm som fran tusen N~iagarafall,
sd absolut stillhet i nagra sekunder
och sedan liksom en- mjuk, melodies
sang, hviskande roster och stilla
skratt. bet firms aflagsna himlakrop-
par, hyilkas illus i apparaten ger toner
af oforliknelig sk0nhet.
Jaha. Sa pastas Diet verkligen. Men
Diet finnes val ingen som tror Diet, med
undantag af spiritisterna? For dem ar
historien nog tamligen f%orklarlig. och
man far kanske / nasta hummer af
IKE seklet" narmare upplysningar.
Tills dessa upplysningar framkom-
ma torde Diet icke skada att / f0rvag
diskutera fenomenet litet, och delta
kan vara sd mycket mera pa sin plats,
som hyarken professorn sjalf eller den
a~merikanska tidningen gifvit sig in pa
en- %f0rklaring deraf. 10, Diet ar helt
enkelt stjarnornas "tindrande' som i
den nya apparaten omsattes till ljud.
Himlakropparnas illus Dir i sig sjalf alb
solut stadigt, och tindrandet beror pa
ron i luftkretsen. Ju langre ned mot
horisOnten st~jarnorna sta, desto langre
vag har deras illus att passera genom
atmOsfaren, och desto oroligare blir
delta ljus. l mindre kikare synes af-
venledes t~indrandet mera ~utpragladt
[an i stora. Ju hogre upp i atmosfaren
o~bservatoriet ar belaget, desto lugnare
synes ocksa ljuset.
Det nya | uppinningen ligger deri
att den m0jligg0r studiet af mycket
hastiga vibrationer / atmosfaren. bet
for 0gat synliga t%indrandet utg0res ju
AT veXlingar till EFT antal ,af nagra ia i
sekunden. Albertsons apparat skall
m~0jligg0ra studiet af v%ibrationer med
eu freqvens af flere hundra ~ljusvexlin-
gar pa Stamina It'd. Och delta kan vara
at stort varde for babe astronomer
och meteorological.
"Musiken" fran en- himlakropp ar sa-
ledes alls icke n&got for denna himla-
kropp sarskildt u~tmarkande. Den ma
ste namligen ara belt olika, ON star
nan star h0gt eller lagt pa himlen ON
kikaren ar liten eller stor, ON Diet ar
vindstilla eller storm - tank hvad de
fOrd0mda skola tjuta / Diet senare fall
let - eller ON man lyssnar pa den /
Stockholm eller uppe pa CALIFORNIA;
bergstoppar.
bet ar jordens egen atmosfar man
h0r yibrera. Gilbert.