Svenska monitoren., 1904-07-01
1861. led. Den NEST betydande ruthe.

1861, led. Den NEST betydande ruthe-
niska institution, som finnes, Diet We
tenskapliga observation-disclosures II
Lemberg, Dir uppkalladt efter honom.
Han f0ddes som lifegen och blef f0rst
sedan han lagt sin stora konstnarliga
beginning | dagen af beskyddare fri
kept. Han blef pa grund af dikten
"Kaukasus" ar 1S47 d6md till knut,
andra gangen slagen med knut ar 1S4S
for nagra frihetsdikter och blef pa Nj
kolaus IFS uttryckliga befallning sa-
| som menig soldat ! EFT straffkompani
sand till Kirgisiska stepperna. Forst
ar 1858 frigafs han. Hans helsa var
Undergrad, och han dog tire ar der
| efter. Nh vordas hans mime sd vid-
strackt som Diet r~utheniska spraket
Ltalas.
Offentligt far Diet jul emellertid icke
talas inom Rysslands %granser. Delta
forbud stalldes j EFT besynnerligt Illus
vid den st6rsta nationela fest, somsi
nyare It'd firats | Ukraine, festen ! Pull
tava den IL och Is Sept. 1903 vid af-
tackningen af m~onumentet Diet den ny
rutheniska li~teraturens stiftare, skal-
den Ivan Kotljarevski, som med sin
lustiga och uddlosa travastering af
Eneiden lade grund till den moderna
%literaturen i Ukraine. Vid denna fest
kunde Diet icke forbjudas de rutheni-
ska talarne fran Galizien och Ugnarn
att AMANDA slit eget sprak, men Diet
formenades strangeligen dc inf0dda la
larne att AMANDA Diet. Dock var Diet
icke utan betydelse att ruthenerna for
ALA slaviska stammar firade sin natio-
~nalfest just j den stad, vid hvilken
Peter den store krossade deras natio-
nalhjalte Mazeppas makt, da han for
bundit sig med Karl XII. Den natio-
nela panyttfodelsen Trades der, hvar-
est nationens ledare dukat under. bet
nedlages so kransar, deribland s al
silver, vid monumentet. Talen hollos
langa pa ryska, f0rst af myndigheter-
ma, sedan af ruthenerna / Ukraine.
Men da forfattarinnan fru Koszaczeva
anforde EFT %rutheniskt citat, ljod EFT
jubelrop, och da den 0sterrikiske depu,
teranden Julian Romanczuk borjade
slit tai pa ~rutheniska, helsades han al
folkmassorna med stormande entusi.
asm. Pa en- manniskoalder hade man
icke hort slit eget sprak talas offent'
ligt.
Sedan dess ha r%uthenerna begagnat
hvarje tillfalle till att gifva slit SHINE.
lag ~tillkanna. bet satt, hvarpa den
nationele komponisten Nikolai Lyszen'
kos 35-arsjubileum i dagarne firats
stad efter stad, forst i Galizien, sa
Bukowina och slutligen i saliva Ukra.
inc, visar, till hvilken hold den natio.
nela Observation-Disclosures stigit hos
IGogols och Sjevtsjenkos folk. Lyczen
ko (fodd 1922 ar som musiker sar
|skildt omtyckt, emedan han konstnar
Iligt satt musk till hundratals ukraini,
ska folkvisor och egnat hela slit lif at
odlandet af ruthenernas n~ationela mu.
six. Han har bl. a. skrifvit melodier
till Sjevtsjenkos sanger och kompo.
nerat tire operor.
Han blef hyllad i Podvoloczyska, !
Tarnopol, / Lemberg ire dagar a rad.
Endast i Lemberg fick han AZ lager
kransar och otaliga adresser. Man gaf
tire konserter, vid hvilka endast hans
musk utfordes. Man slutade med ma.
tionalsangen, SOM han komponerat.
Han hyllades / annu ire stader i Cali
zien: Stanislav, Kolomea och Czerno-
vitz. Sin hold nadde festligheterna
dock forst | Ukraines h~ufvudstad Kiev
i December 1903. Bland annat for.
arade man der Lyszenko en- villa. Fest.
talen for honom vile aldrig taga slut.
Stamningen var sd valdsam och oemot.
standlig att ryska ukasens forbud still
latigande ignorerades. ALA talare ut
tryckte sig pa ~rutheniska, och myndig-
heterna vagade icke protestera der
emot.
Under dessa omstandigheter har Diet
nagon betydelse att den ledande arti-
klein i sista haftet af R~uthenische Re-
vue slutar med orden: xvi tro att Sc
ger for japanerna i delta krig skulle
vara en- lycka for Rysslands folk; ty
Diet officiela Ryssland skulle da, krankt
sina asiatiska %instinkter. n6dgas be-
handla sina folkslag nagot mera euro
peiskt och skulle atminstone for en- It'd
vara tvunget att lata sina asiatiska
planer fara."
"ETloPIANISMEN", EFT SYDAFR RI
kANSkT PROBLEM.