Svenska monitoren., 1904-02-12
ON FLuoREscENs

#. NdII 5pAdh ohhhat Oh 0AhPso O@'NN
sattning for o~fvanstaende vetenskap-
liga term. "Tvafargning" skulle kun
ma misstydas. En- kropp, som visar
fluorescens, har namligen ej blot iva
farger, utan den har dem samtidigt.
Fluoresceinet, Diet NEST typiska exemp-
let, skiftar / guilt och gront; ! genom-
fallande illus ar Diet guilt, l pafallande
gront. Eosin ar en- omtyckt siden-
fSrg; sidenet skiftar / gulrodt och rodt
ALT efter belysningen, utan att mar
kan ia tag 1 hvilket som egentligen ar
dess rata farg. Kinin ar farglost,
men har en- bla flu~orescens; manga
adelstenar och andra mineral visa IL
kasa skimrande farger. Rontgenfoto-
grafens skarm ar bestruken med EFT
fluorescerande pulver: bariumplatina-
cyanur. Dettas farg ar skiftande, gul
och gron.
Med en- rontgenskarm kan man CORA
EFT litet vackert experiment. Genom
EFT trekantigt glasprisma kastar mar
EFT spectrum pa skarmen. Efter de
vanliga spektralfargerna - rodt, guilt,
gront, blatt, - ser man EFT gronaktigt
band, som b6rjar, der annars Diet bla-
violetta partiet / spectrum skulle be-
funnit sig, och som stracker sig EFT
langt stycke utanf6r den grams, der
Diet violetta i spectrum slutar. Att
spectrum eyer farger, som arc osyn-
liga for vart oga, derf0r utgor expert
mentet Diet NEST slaende beviset. Des-
sa farger uppsugas af de fluoresceran
de kristallerna a skarmen, hvilka -
stallet for att uppvarmas af dem, sa-
som eljes foremal CORA af de stralar,
de icke genomslappa cch icke ater-
kasta - forvandla Diet insignia ljuset
till gronaktiga stralar, son kunna in
verka pa mannisko6gat.
Fluorescensfenomenet har fatt prak-
tisk betydelse: vid fotografering ! far
ser enligt trefargsmetoden. En- vanlig
fotograisk plat ar NEST kanslig for
violet och ultraviolet illus. Badas
den | eosin, sa absorberar delta de
violetta stralarna, som alltsa ej ma
platen. l stallet upptrader EFT gulrodt
illus. Samtidigt matte genom MACON
egendomlig, ej utredd process den ke-
miska kraften l Diet gula och grona
ljuset battre ~ofverforas till platens
bromsilfver. Resultatet blir en- foto-
grafsk plat, som ej ar sa kanslig for
violet som vanliga platar, men mera
kanslig for rodt, guilt och gront (orto-
kromatiska platar). Man sager att
eosin Or en- optisk sensibilisator. Fo-
tograferingen af roda forem&l tar
emellertid lang It'd och f0rst nyligen
har prof. Miethe funnit att etylrodt
ar en- tamligen tillfredsstallande sen
sibilisator for denna farg.
F6rst med uppfnningen af kansliga
sensibilisatorer blef trefargsmetoden
praktiskt anvandbar. vid denna me-
tod for fargfotografering tagas, som
bekant, ire platar: en- genom rodt glas,
en- genom gront och en- genom blavio-
lett, och de sa erh3llna delbilderna,
hvar och en- efterat vederborligen far
CAD med m%otsvarande farg, laggas Of
yer hvarandra, hvarvid foremalet sy-
mes i sina verkliga farger. Den roda
bilden har, som handles, hittills for
drat mycket lang exponering. men ge-
nom Miethe's upptackt har tiden va
sentligen f0rkortats.
Men de fl-uorescerande amnena sy-
mas kunna CORA ansprak pa intresse
at annu en- AMMAN anledning. De ega
namligen, sasom tysken V. Tappeiner
nyligen visat, formaga att ofverfora
ljusstralarnas kemiska inverkan ej
blot pa bromsilfver, utan pa kemiska
s~ubstanser / allmanhet. Finnes en-
fluorescerande substans narvarande,
kan ljuset doda bakterier eller sma
~vattendjur och | VISA fall inverka pa
gifters verksamhet. En- losning af
fluorescerande akridinklorhydrat L.
10000 dodade paramecier pa 6 a 10
minuter, men i morker lefde dessa in
fusoriedjur mer an 100 timmar. bet
mycket giftiga amnet ricin forlorade
sin giftighet och sin formaga att sam
manklumpa (a~gglutinera) roda blod-
kroppar, ON Diet / losning tillsammans
med eosin utsatts for dagsljuset i IA
timmar; men eosinet Dir utan verksam-
het / morker, och ljuset enbart forster
ej heller ricinet. Enzymet diastas,
som pa s timmar i m6rker sender
delade 76,4 proc. af en- viss mangd
starkelse, ehuru eosin tillsattes, an
grep under samma It'd / dagsljus, med
lika stor eosinmangd narvarande, blot
21,3 proc. Dagsljuset enbart inverka-
de ei, ty utan eosin, men / dagsljus
sonderdelades likaledes &c proc. af
starkelsen.
Pa i%nfusorier inverka de fluoresce-
rande substanserna tamligen allmant
vid ljustilltrade. Pa enzym, t. ex.
diastas, invertin, papayotin, inverka
nastan blot de, hvilkas ljusabsorption
ligger 1 den grona eller gr6nbla delen