Svenska monitoren., 1904-03-04

par fakta arc tillrackliga att visa att
Diet maste vara sa. | hela delta val
Olga land med dess 400 till 500 smillio-
ner manniskor firms Diet endast ON
kring 10000 ambetsman eller ungefar
en- pa hvar 15,000:e invanare. Huru
skulle dessa ambetsman ia It'd att ut
fora ALA de olika f0rrattningar, som
skulle aligga dem. ON icke sjalfstyrel-
sen fritoge dem fran storsta delen der
af? Hartill kommer att intill de sena-
ste aren den kinesiska haren var
knappt 100, 900 man stark och fordelad
langs rikets ~granser. Hvarifran skulle
r%egeringen da "a trupper till att franz
tvinga utforandet af dess bud, saframt
befolkningen vagrade att ~underkasta
sig less befallningar?
Forhallandet ar Diet att, ehuru kline
sen ar den laglydigaste varelse under
solen, sa lyder han endast sa lange
han ar 0~fvertygad ON f0rtraffligheten
af de lagbud han skall f0lja. Tror han
sig fororattad, sa underlater han icke
att pa Diet eftertryckligaste gifva delta
tillkanna, och regeringen saknar da
icke allenast medel utan ocksa villa
att framtyinga lydnad.
Den grekiska, den romerska och var
moderna civilization AFRO ALA politiska
till sin upprinnelse; de AFRO ALA grun-
dade pa staten som politisk enhet. bet
ar till staten SON hvarje enskild indi-
vid ser upp for att fa skydd; Diet ar
staten allena som individerna AFRO skyl-
olga ovillkorlig lydnad. / Kina ar ia
miljen icke endast den enhet, hvarur
staten langsamt har utvecklat sig,
utan den har fortfarit att vara den en-
het pa hvars sammanslutning med an
dra familjeenheter staten an i dag ar
baserad. Den kinesiska staten ar icke
danad af individer, utan af familjer;
Diet ar icke individen, utan familjen,
SON ar en- sjalfstandig organism | sam
fundskroppen, och Diet ar ur delta for
hallande den kinesiska sj~alfstyrelsen.
leder slit ursprung och sin utveckling.
Titan statens i~nblandning, men icke
utan acknowledgements samtycke
i hvarje sarskildt fall, styr husfadern
familjens angelagenheter, liksom Stag
tens ofverhufvud styr familjernas ge-
mensamma angelagenheter. Hvarje
familj Dir en- stat | staten. Staten ar
endast EFT f0rbund af familjer, EFT stort
.aktiebolag med regeringen som verk-
stallande direkt0r. Imam familjerna
bildade delta bolag, hade de redan ut
vecklat ALA de nu bestaende samfunds-
formerna, och staten har endast till
kommit for att vaka Oliver deras upp-
ratthallande. Derf0r vagar r%egeringen
alldeles icke blanda sig / m~edborgar-
mes angelagenheter, derfor ar dess
inskrankt till att uppratt-
halla och bevara, och den saknar full
standigt befogenhet liksom afven villa
att forandra nagot i bolagets atg0ran-
den utan ~aktieegarnes gillande. Med
andra ord. ju mindre man marker re-
verksamhet, dess battre ar
Ju mera man kan inskranka
dess verksamhetsomrade, dess battre
for folket. Ty, sasom kineserna' saga
| EFT af sina ~ordsprak: samfundet sjalft
ar den haste ministern.
Den kinesiska sj~alfstyrelsen b0rjar
redan / hemmet. Mar familjen hvar
fjortonde dag samlas for att fra for
fadrens mime, dir Diet husfaderns for
sta pligt att anteckna i f~amiljeproto-
kollet, ON sedan f0regaende samman-
komst nagon fodts, dott eller ingatt
aktenskap. Dernast fragar han, ON
nagon af familjens sjalfstandiga med
lemmar har resterande skater, ty |
Kina anses delta som en- skam, som
maste undvikas. Harefter frAgar ia
miljens ofverhufvud, ON nagon af dess
medlemmar ar i delo med medlemmar
af nagon AMMAN familj, for att forsok
till f0rlikning ma kunna g0ras. Hela
slagten sammantrader sa till en- dom
stol, hvilken pr0fvar ALA af slagtens
enskilda medlemmar mojligen begang-
ma ~f0rseelser, forsavidt dessa icke arc
belagda med dd0sstraff, ty delta strait
kan icke familjeradet adoma nagon.
Slutligen behandlar man | familjeradet
de offentliga angelagenheterna och
ON hur husfadern skall anvanda
sin rost saval vid val af representa-
ter till ~kommunal-, lans- och provins-
rad som afven pa medborgarmoten,
ifall sadana offentliga angelagenheter
der f0rekomma till direkt a~fgorande.
Men Diet ar eli nog med att familje-
radet pa s8dant satt utfor st0rre delen
af de administrative och rattsliga for
rattningar, som hos oss tillkomma am
betsmannen. Vid dessa sammankom-
ster skall husfadern afven utfora de
religi0sa ceremonier, som hos oss fore
tagas af statskyrkans prester. Man
behofver derf0r ingen statskyrka / XII
ma; derfor raider full religionsfrihet !
landet, och buddhaismen ar, ehuru
hyllad af de fiesta, icke statsreligion.
Da familjefadern under dessa