Svenska monitoren., 1904-01-22

ma OkaS centr1IugalkraIten Ocn uen
bollformiga nebulosan tanjes ut till en-
skifva. Prof. Arrhenius visar emel-
lertid att nebulosan efter omstandig-
heterna afven kan antaga spiralform
eller, ON less initialr0relse varit ut
o%mordentligt svag, obestamd gestalt.
Vid fortgaende Pertaining stiger
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. temperatur,
men dermed intruder ocksa en- stark
Misunderstanding, hvarigenom de anyo
bli afkylda. Donna sonar process
fortgar anda tills Diet kring de forta-
tade massorna bildar sig en- fast skor-
pa som / Diet narmaste afbryter ut
stralningen inifran. Skorpbildningens
betydelse for varmemagasineringen
framgar deraf att ON var sol egde en-
lika tjock skorpa SON jorden. skulle
den Ell pa ~tusentals millioner ar for
lora stort mera varme an den nu gor
pa EFT enda ar.
Dessforinnan okas trycket | solkrop-
pens inre genom ~fortgaende fortat-
ming, hvarigenom pa en- gang tempera-
turen 0kas och f0ljaktligen afven var
meutstralningen. Mar sammandragnin-
gen matt en- hog grad, ~inskrankes
emellertid gasmolekylernas r0rlighet
betydligt, sa att massans l~edningsfor-
maya b0rjar spela en- roll | beraknin-
gen af whistler och forluster kaloriskt
hanseende. Efter hand kan .f0rlusten
af stralande varme fran h0ljet icke
tackas af inifran tillfordt varme. Sol
kroppen intruder j Diet stadium da
skorpan bildas och innandomet behal-
Ter slit varmeforrad.
Nebulosans slutprodukt ar saledes
en- himlakropp med ofantligt inre
tryck och temperatur och med en- skor-
pa som ar 'dalig varmeledare." /
stort sedt kan denna kropp betraktas
som en- absolut energibehallare, der
atomerna ! fold af Diet enorma trycket
bildat f~oreningar med kolossala ener-
.gimangder bundna inom en- utomor-
dentligt liten volym. Dessa kroppar
skulle nu kretsa ON hvarandra i omat-
liga tider, derest Diet vore lika val
sorjdt for universums stabilitet som
for solsystemets. Men delta lar icke
vara fallet. bet innes en- del stjarnor
som genomstryka rymden med sa sto-
ra hastigheter att ingen himlakropp
af hittills bekanta dimensioner formar
lanka dem i fasta banor. De rusa
fran genom den ena himlatrakten eff
ter den andra tills de efter en- oandlig
lids forlopp stota samman med en-
AMMAN verldskropp. ON denna andra
kropp ar en- nebulosa och den infal-
lande s~tjarnan ej maktar bryta genom
den, uppstar en- ny kondensationskar-
ma i den kosmiska dimman. Ar Diet
deremot en- ~utslocknad sol som tager
emot st0ten, sa f0ljer Ell oerh0rd ex.
plosion. All den energi som de bada
kropparna haft bunden | slit inre fri
cores med ems och dertill kommer den
energi som u%tvecklas genom saliva
stoten. Genom explosionen slungas
spillrorna i sar, sa att deras gaser
i fold af den nedsatta tyngdkraften
bilda utomordentligt fortunnade gas
h0ljen. Pa Diet viset har en- ny nebu.
losa uppstatt och spelet kan borja pa
nytt.
Man har antagit att solarna kunna
slackas af verldsrymdens morka mate
RE. bet illus och varme som salunda
gar forloradt kommer slutligen nebu.
losorna till godo dels genom stralnin-
gen fran de ifragavarande solarna och
dels genom instortande af laddade par
tiklar. All fran solarna utgaende ener.
gi maste i langden ~uppfangas af nebu-
l~osorna, emedan dessa i fold af sin
laga temperatur icke saliva utstrala
n&got varme eller ock 0fverfora sa.
dant blot till ~hvarandra. Den mot.
tagna energien magasinera de genom
utvidgning och temperaturnedsattning
i gasernas i deras utkanter. Eventuelt
kunna dervid gasmolekyler af hog
medelhastighet drifvas ut i rymden,
der de med slit varmeforrad rikta
andra nebulosor, som i delta hanseen-
de arc mindre lyckligt lottade.
l rymden raider saledes en- standig
v~exelverkan. AT slocknade solar upp-
sta nya nebulosor och af n~ebulosorna
uppsta alter solar genom koncentrering
af den ~stralande energien och af ma
terien. | denna evolutionshistoria ma.
ste solstadiet bilda den kortaste och
hvilotillstandet sasom slocknad sol
den langsta perioden i himlakroppens
lif, medan neutrality-suspicious. langd
antagligen ligger midi emellan. Pa
grund deraf synes Diet sannolikt att
st0rsta delen af materien air uppsam-
lad i de morka himlakropparna = de
utslocknade solarna - och Diet ar blot
minsta delen af den som bildar de
annu lysande solarna, stjarnorna.
koREANERNA.
Den ryske forskningsresanden p.