Svenska monitoren., 1904-10-28

stan utan undantag EFT f0rtraffligt
luktsinne. och Diet skulle pa langt at
stand vadra de obetackta exlremen-
ten. Att forhindra delta ar orsaken
till Diet e~gendomliga f0rfarandet. Som
rofdjur ha de vidare Diet gemensamt
att de, sd smart de blifva varse nagot
lefvande, genast villa CORA sig under
kunniga, ON nagon godbit kanske star
att forvarfva. Delta ar 0fverhufvud
en- vasentlig skillnad mellan vaxtatare
och rofdjur. H0r den FORE nagot o.
vanligt rora sig, sd griper han latt
till flykten, sasom hasten, eller han
misstanker att nagon fara hotar, sa-
som oxen. Ty bada veta att vaxter
Ell springa eller gifva ljud ifran sig.
Rofdjuret deremot bryr sig Ell ON den
or0rliga vaxtverlden, men hoppas der
emot pa byte, sa smart Diet 'h0r nagot
rora sig.
Skillnaden mellan hund och katt VI
sar sig nu pa f0ljande satt. For att
kunna lefva maste rofdjuret infanga
och uppata andra dur. Men infan-
gandet kan forsigga pa mangahanda
satt. Man kan kampa med 0ppet vi
sir, och man kan fors0ka med list.
Vida hundar, hyanhundar, vargar o.
s. v. ga merendels till vaga pa f6rst-
namda Wis; de forfolja EFT dur sa
lange, tills Diet trottnar och kan Diver
mannas. Harvid ar n~aturligtvis an
v~andandet af list ingalunda uteslutet.
bet ihallande loppet ar en- SAX som
drar ut pa langden; derf0r inlater sig
t. ex. vargen vanligtvis endast da der
pa, ON hungern Ell lemnar honom an
nat val. | och for sig tucker han
langt mer ON att f0rf0lja EFT sarskildt
dur, som med latthet kan 0fveryal-
digas. Likasa fordela de sig vid for
f0ljandet - atminstone berattas sa-
dant 0fverensstammande ON vida
hundar -; en- del f0ljer offret | ha-
larna, under Diet att en- AMMAN s6ker
afskara flykten. En- motsats hartill
bilda de rofdjur, som soka uppna slit
offer genom att smyga sig pa Diet. De
arc nastan utan undantag klattrande
dur, sasom ~leoparden, loen, kattor o.
S. ". De kunna eli inhemta Diet flyende
villebradet genom forf0ljandet; endast
genom nagra valdiga sprang soka de
mangen gang bemaktiga sig Diet. Lee
jonet och tigern bora afven till denna
klass, oaktadt Diet Ell alls kan bli tai
ON klattring hvad Diet fora angar, och
hvad den senare betraffar endast
viss grad. Till ersattning springa de
sa mycket battre, men att genom EFT
ihallande lopp ma en- flyende antilop
eller zebra lyckas endast i fraga ON
skadskjutna eller sjuka dur.
Hunden hor nu till forsta och katten
till andra klassen; den fora hor till
de springande, den n till de smy-
gande rofdjuren. Haraf framgar helt
naturligt en- hel del olikheter.
Pa hunden CORA foremal, som rora
sig, Diet storsta intryck. Hvarfor?
Derfor att han val kanner sin snabb-
het och att EFT f0remal kan undkomma
honom endast genom u~tvecklande af
Stamina e~genskap. Katten deremot
vet att han Ell kan upphinna EFT fly
ende byte. Vida hundar jaga nastan
utan undantag gemensamt; de upp-
egga h%varandra inb0rdes genom slit
skall och tappa Ell bort nagon af de
sina under jagten, sd lange de fort
satta med dessa signaler. En- efter-
blifven aterfinner pa delta satt latt
och fort sina kamrater. Kattorna jaga
vara utan betydelse. Endast de stora
arterna ryta, emedan de derigenom
skramma slit offer och ofta gor Diet
oformoget till flykt. En- snabbl0pare
kan upptrada med butler och bang, Diet
skadar honom eli alls vid forfoljandet;
EFT smygande rofdjur maste deremot
kunna upptrada utan att CORA Diet min
sta buller, nagot som ju ocksa kisse
ar en- fullSndad mastare i. Snabblo-
paren ar / oafbruten rorelse, under
Diet han soker efter slit offer. Har
Diet senare upptackt sin fiende | f0rtid,
sa gor Diet eli mycket, Diet blir da en-
lustig jagt. Katten deremot vet att
Diet for honom ar af hogsta vigt att
upptacka slit offer, imam delta upp-
tacker honom. Derfor maste han franz
for ALT iakttaga forsigtighet.
ofriga olikheter ia sin f~orklaring ur
sinnesorganens s~kiliaktiga inrattning.
Hundens fornamsta SHINE ar lukten,
kattens synen. Sparsamhetens lag
raider ofver ALT / naturen. Inlet dur
med horn eyer EFT rofdjurs tandbygg-
mad, och intet rofdjur har horn. Lii
kasa har intet dur pa Stamina gang
god syn och godt vaderkorn, utan ju
battre ogonen ar, dess samre luktor-
ganet, och tvart ON. Hunden med
~undantag af vindthunden, som derfor
Ell heller har ~vaderkorn - ser daligt
och vadrar utmarkt; katten ser godt,