Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-12-02
zaloAcn lS7l.--Rotnfk XXXIII.
Ctyri kandidati
Mladistvi .srveAIznivi bandi.
lsou spravcdlnosti.

slcdnim elsie p H., pfiGoal Sc po.
lieii. ae Sc podilel ma sesti loupea.
nych vraadaeh a zafoven ma ouom
povestnem lupu, ktery provedrn
byl 1tsdovne poulieni drahy
jiAni strany, ,jehot pachatcle policie
po tax dlouhou dobu marne hle-
dala
''Jsem beztoho 1plne ztracen,
prohlasil mlady, ale pro sibenici
liz zraly mut. "a tax Sc mohu
pfiznat ku vsemu'. Ma to Marx
pokraeoval takto We SVEN pfiznani;
"Mel lsem 1east ma vrazdaeh Y
1fadoyne poulieni drahy. Praci
tn jsme vykonali ia moi kama
radi Van Dine, Petr Niedermeier
a Emil Roeski. Take lsme nell
ma svedomi zavrazdeni hostinske
ho LeGrosse lineho muae, kterY
Sc tehdy y hostinci nalezal. Dale
jsme provedli linou vrazdu ho.
slinci na Ashland ave. konecne
jsem zastfelil Quinna, hodlaje Sc
zachraniti pied za,eenfm.
Okamzite po teto vypovedi po-
Cali detektivove patrati po celem
Chicago po Van Dineoyi, Nieder-
meieroyi a Roeskim. Vypomocny
natelnik policie Schuettler pfimel
Marxe, ably vyznanf sve stvrdil
svyn podpisem, coz tento ucinil.
Sest vrazd, niehz mel Marx
Geast, provedeno bylo IA techto
osobach:
Frank Stewart John Johnson
byli zastfeleni v kolnach pouliep
drahy Chicagu.
Krajan Bohumil c. LeGros.
byl pos,felen druhy den zemfeI
v nemocnici.
Otto Bander, mladik. zastfelen
byl phi Ioupezi, iiz banda spa
chala ma hostinskem ma Ashlanc
ave,
/. Quinn, zastFelen byl Marxem
kdyz ho chtGl zatknouti.
Lup ~ kolnG poulieni dfah,
pfipravovala tato banda po nela
kou dobu a neidfive, patrala jak,
jsou okolnosti v 1fadovnsch
zdsli by bylo mozno lup proyestI
Kdyz shIedai, ze okol1osti lsol
pfiznive, sesli Sc cne 80 srpna
9 hodine ranni na 63. ulici a lou
pei, phi niz ztratiIi zivot diva lide
progedi a uprchli do Jackson
Parku, kdc Sc phi zablesku ranni
ho slunce o kofist rozdelili. Il
diva dny ma to po spachane tett
loupezi odleli do Denver pax d.
Cripple Creek, kde chteli oloupit
ylak, plan ten Sc jim vsak nezda
iii. Potion nsvratili sc opet d.
Chicago a zsbyvali Sc plany pro
yesti loupez kolnach poulitn
drahy ma Devon Wentworth
ave-, lee pro pfekazky tobo nc
chai.
Dale We SVEN vyznanf obyin
Marx Niedermeiera Roeskiho
he postfelili jednatele drahy NORTH
western. Marx tusil, Be jei
mu policie v patach a proto nos
stale diva revolvery, ktere koupil
Clevelandu.
Marx jest sotys III rokn star
oststni clenoye teto kryezlzniv
handy nejsou stars! nez'i z2 rokf
vsicbni pochszeji vazenych r'
din. Van Dine sIouzil v pluk
drsnych jezden a jest TAX znsm'
nitym sltelcem, be treh cent Z
sVeho reyolveru ma 40 krokt
Kdyz ho policie hledsla Y byi
jebo matky, ,ato prsvils: "Kdyt
moi syn spachsl novou vrazdu
teto minute. ncpomohla bych van
poiicistnm. abyste ho chyiili, nj
opak snazila bych Sc, ably v,
yaz66i "
po!icie rozeslsla telegramy q
ysechny strany taae ! do Kan
dy, ably Van Dine, Niedermei'
Roeski byli zatteni, kdyby
nekde vyskytnuli.
Odmena, jiz spoletnost poulie
draby yypsala ma yypatrani yrsbl
bude rozdelena. Poloyici dostsf
vdoya po zsstfelenem detekti'
Ouinnoyi drubou poloviei obdr
detektiy Blsul, jenz Msrxe zstkn
a odzbrojil.
Ameriks mels iiz nesolik p
vestnych bandito jako Jesse Jane
brsry Yonngery, Traceyho a
temto fadi Sc etyfi chicsgsti VI
hove, jiz octIi Sc po tuhem boji
niyzch Indiany, v rukod spr
vedInosti.
Tito vyyrheloye Iidske spole
nosti, jimz ziyot eIoveka neb
nieim. kdyz chteIi ziskat par de
LARD, kteH ievili neobytejnou k
RAJ phi lupech svych provazeny'
vrazdsmi, poiednou tuto kur
ztratiIi vzdali Sc ns milost o
milost nlkolika honcnm, kteff
vyeIi ns ss Sa I nahodou male
btafA
HciIv