Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1903-02-25

Ur dagens kr0nika.
Az
Jdkob Jesperson.
Det gladde mig rnycket, mar jag
nlarkte, att min van och medmenniska.
tyske kejsaren gaf akt pa nina var
ningsord och hyggligade till EFT ryck
och blef medgorlig och resonlig och
nagot sd mar rattvis. Det gladde mig,
sager jag, icke sa nycket for min.
egen skull, ty ehuru visserIigen afven
en- smabonde har hjerta eller atmin-i
stone nagot, som kallas hjerta pa
bondspraket, och fo1jaktligen afven
kansla, SAINT salunda ocksa besitter
formaga att njuta glade och sorg sa-
som andra nenniskor, fastan pa EFT
enklare och tarfligare Wis. Diet ar gif-
vet; och ehuru en- salunda skapad och
begafvad menniska nog kan kama
sig frestad att understundoin hangif-
va sig at glade och frojd pa sadana
tider och stunder, da hon marker. ait.
hennes enfaldiga ord blifva uppmark-
sammade och hennes enkla och val
nenta rad blifva atlydda och foljda-
si trots af ALT delta, sagersjag, har jag.
hela min lefvetid sorgfalligt und-t
vikit att giadja mig osvcr llofvail i
framgangens timme for att icke falla
j hogmod och ofverdad. Men jag
gladde mig for kejsarens skull. Jag
har alltid hallit styft pa den satsen att
man skall unna sin nasta sd godt som
I sig sjelf. Och tyske kejsaren ar ju
min nasta, fast vara lifsstallningar aro.
3sa olika. Han bestaller intet annat
an att herska och regera och vasnas.
och domdera pa tyska ellernagot an
nat frammande tungomal och gar
grant k1add och har CODA dagar och,
ar aktad och ansedd och ar stor och
forskrackIig i bade ord och athafvor,
medan jag mast forsorja mig med ar
iigt grofarbete alla nina dar, och sa-i
dana r1lennisker vinna hvaTken ara ell
Ter anseende denna verlden. Jag i1n-
mar salunda gerna min nasta lika godt
som mig sjelf, och CALLER det klander
och upptuktelse och tillrattavisrling
och warning och formaning, sa ar jag
rent af frikostigare mot nastan an
4 - $50 -
en1ot mig sjelf. Och dock gor jag ej pa
den grund ansprak pa nagon foretra-
5 desratt eller att vara battre an andra
menniskor.
Anejl Man far vara mattlig sina
ansprak.
Men Diet ar icke tyske kejsaren.
Derfor maste jag rikta nagra yar115
ningsord-4iil honom igen. Deta ar tra-l
kigt att behofva CORA det, men nod
en- har ingen lag.
Delta vile jag saga honem:
Hor hit, kejsar Wilhelm, och iyssna
till NINA ord, gif akt uppa r1itt tai och
lat nina forn1aningar ga dig till hjer-j
tat. Du ar en- bra karl mangt och.
inycket, och dina tyskar arc ingalun-5
.,da att forakta. Makt har du och RI.
kedom och styrka, och slass kan du,.
3 sdet vet jag nog. Blif dock icke for.
stolt ditt fsinne och lat icke hogmod
dragas dig till fall. De maktiga forgasi
ock, och de valdige aro icke eviga pa
sjorden. Hvi gar. du efter din rastas.
argaste och stalier till oreda bland.
rnenniskors barn2 Hvi soker du stall
& Ia till strid och orlig, hvaraf verldeni
redan haft mer an nog? Ar da stri--55
den dig ekar och menniskors olyckai
dig ljufvelig? Hvarfor soker du reta
och forarga var godmodige Onkel
Sam !? Han ar fredlig, Diet ar SAINT, ta-i
iig och langmodig, men han kan ock
sla till, ON def kniper; och ger du dig.
4 kast med honom, sa torde du ihcke. h
skomn,a att rosa leken. Du fikar efter5
! sgd Amerika. Du trangtar efter MAXI
och valde den nya verlden. Vet dti.
,da icke att sgd America ar EFT bihaflgH
till Nord. Amerika, och lhvad har dus
med vara bihang att bestalla? al du
oss skota dem, Jag forstar 81 grant
hvad did viii komma At att BORA med,
IN det kan hvilkcn smabonde som
helst forsta: dn viii ha sgd Arnerikas
handel eller atninstone storsta delen.
deraf, men, Vet du, det slipper du nog,55
foor den skola vara affarsmsn ha. Trorl
/ tlu u kunna lemna dem pa bar backe
.foor din skulla Vet inte du, att yara3
affarsman aro bade af naturen SAINT
ger,om uppfo ostran4 och iagstiftnirig da-g
made och skickade till att skota alI
handel pa detta halfklot och den me-:
Sta pa det andra half klotet ocksa! &
( Och ON man framtid den lyckas upp-
rata nagra handelsf orbindelser med
frainmande himlakrop ppar. solen I. ex.,;
ssoni nj pastas vara bebodd So forbe-S
,hiila VI st vAra affarsn,an rattighetens
att slxota den shandeln allena, med fri
shet att sina vallof1iga och patriotiskt
ntonopolistiska intressen lagstifta och