Willmar tribune. [volume] (Willmar, Minn.) 1895-1931, 1903-01-21
Anderson Bros.
jewelers. and Opticians.
ROFVARE-HJELTAR.


Ehuru folk alma nhet ar hederligt
ar Diet dock EFT faktum att pastan
hvarje land har en- stortjuf som lefver
allmanhetens mime med en- sorts
bjeltegloria kring slit hufvud. Ital-
len har sin Rina!do Rinaldini, Norge
sin Gjest Baardson, Sverige sin Lila
eller Lasse Maja, o. S. ".
Amerika ar ga nytt att folk tradi-
tionen icke annu hunnit samla sig
kring nagon sadan bjelte, ehuru J ames
br0derna VISA delar at landet be-
traktas som lampliga kandid alter for
denna plats. Men de sakna sorgligt
nog en- at de egenskaper som fordra:
des i gamla landet for att bli lyftad
till den h6ga standpunkt. Det h6rer
nemligen till stycket att dessa h]eltar
skola r6fva fran de rika och &c till de
fattiga. Den fora delen haraf til.
]ampades visserligen at Missouris
banditer, men de f0rgl0mde den sed-
mare delen deraf.
Skall da Amerika bill alldeles utan
en- sadan der bjelte konsten att flytta
andras egodelar i sina fckor? Nej,
for all del. Men som ALT har Ame-
rika gar en- stor skala maste vi lem
ma utan afseende vanliga tjufvar cch
r6fvare och SO upp till dem som gen.
ON knep samlat millioner hundra-
fo1 a. e11
Der ha vi till exempel John D. Rookie
TELLER, oljekungen. Hans satt att till
valla sig sina hundratals miIlioner
har varit och ar skuggigt nog att sat-
ia honom sida vid sida med hvilken
r6fvare som helst. Till exempel, hans
kontrakt med jernvagarne genom hvil.
ket han icke allenast fick tillbaka en-
stor del af de fraktpriser han beta!at
ut, men ocksa fick Stamina rabatt "a
hvad andra o]jebolag betalat. D, t
sednare var ju en- direkt st6ld. Jern-
vagskompaniet stall den summan fran
de andra bolagen och lemnade den till
Rockefeller Den som mottager tjuf-
gods ar inf6r lagen lika sky ldig som
den som stjal Diet.
Rockefeller vet att Amerika ar jem-
likhetens land, och derf6r tager han
fran ALA, saledes skiljande sig fran
sina prototyper de land der klass
skiljnaden existerar. Som han icke
erkanner agpn ski]jnad pa folk err
6frandet at sina egodelar kan han ma
turligtvis icke CORA nagon >adan skill
mad vid utdelnlngen af den del at rof-
vet som tkall utbetalas for erhallau-
Diet at glorian. Derf0re har han stiff
at EFT stort universitet Chicago, till
hvilket ham skankt ofantliga summon.
Han offrar hvarje ar pa ra hundra
tusenlappar af folkets medel till dem
ma anstalt. For hvar gang han g0r
denna uppoffring skrufvar han upp
priset pa lot gen sd att han morn nag
"a manader far det tiofaldiga 1gen.
Nog kunde han duga att fylla denna
hjelteplats har ! landet.
Men Rockefeller ar icke den ende
SOM sd der anrandt medel bekomna
pa ett tvifvelaktigt sStt for att vinna
anseende som flantrop. Leland Stag
ford kugg ade sina medegare hera
jernvagsbolag, utpressade ofantliga
summon fl an folket genom ohhiga
frakttaxor, och grundade med en- del
haraf EFT stort universitet i Califor-
nien. Andrew Carnegie, som ar. 1892
hellre lat Pinkerton detektiver ned
skuta en- del at hans arbetare an han
kunde f6rma sig att betala dem lite,
h6gre for deras arbete, han har fun.
nit pa cit sats att CORA slit namn od0d.
ligt genom att skanka medel till etab
lerandet at bibliotek ALA stader sou
arc villiga att ataga sig att arliger
betsla far uppehallande deraf en- ton
dedel af summan som han skanker
Pa ito ar Sd far folket saledes betale
lika myoket som Carnegie skankte
och deras del at b6rdan fortfar ;andi
oafbrutet. + Men byggnaden star de1
med Carnkies MANN inristadt stem Q;
att efterverlden ma miunas han.
mann. Men dessa minnesrunor ,kom
mer icke Homestead tragedien at
namnss. Icke heller kommer Diet at
namnas ON huru Carnegie, sedan Nc
Kinley billen holt tullen pa ALA pro
dukter ST Carnegies fabriker, neds att,
betalningen for sina ar betare med fem
ton procent pa Stamina gang han hold,