Svenska monitoren., 1903-01-09
o ~PERsoNERs DIET.

terna, det ar en- gammal erfarenhet
Men afven ON Diet dr. naturligt att alls
lifvets professor och o~msattningar ]
kroppen forsigga med minskad
hastighet och kraft, sa dr. Diet
likval sakert att k~rafterna hos
de fiesta gamla manniskor, ia,
afven hos de unga, aftaga lAngt
starkare och tidigare in naturligt ar
skrifver norska Sundhetsbladet Or.
saken dertill maste s0kas / 0fvertra
dande az sundhetslagarne.
Pa intet omrade spela dessa Diver
tradelser en- st0rre roll an pa dietens
Mar folk borja bill till aren, afven ON
de icke kunna kallas gamla, och d.
marka att krafterna minskas, ligger
Diet nara till hands 1 var atsjuka tic
att tanka att man far for klen kost,at
man alltsA maste alta mera for att hal
la krafterna uppe - EFT tillyagagangs,
satt som ! de allra fiesta fall for till
EFT belt annat resultat an Diet asyftade
For aldre personer CALLER mer an fol
yngre att kosten maste vara jamfo
relsevis lattsmalt. Mar man har min.
Dire krafter till ant annat, har nan det
afven till matsmaltningen, tarmforhal-
landena CORA det dessutom 6nskvardt
att fodan forberedes nAgot pa f0rhand
att ratterna kokas och graddas ON.
~sorgsfullt, att br0det rostas O. S. v.
Hvad betraffar de olika fodoamne
a Observation-Disclosures, sager Diet sis
sjalft att Diet vid hogre alder ar amt
farligare att anvanda for mycket agg-
hvitamnen, hvilket i de fiesta manni-
skors matordning kan undvikas genon
att spara pa kottet och kottratterna
orsaken ar den att de olika organer
mas vafnad langsammare f0randras
hos aldre personer. som derfor ha min.
DIRE anvandning for agghvitamnen, un.
der Diet agghvitamnenas s~lutprodukte1
med Store syarighet afsondras frar
kroppen ju aldre man blir.
Att fodans mangd pa Diet hela taget
maste minskas framgAr deraf att wax
ten fullstandigt a~fslutats; Diet ar icke
langre fraga ON att nagot organ skall
undergo nagon Store utveckling. Der.
till kommer dessutom att ju aldre mai
blir desto mindre arbete utfor man och
beh0fver derfor ej heller sa mycket fo.
da till arhetskraftens fornyande.
Man kunde mahanda fraga: Men
kr Diet egentligen da nagot ondt i att
man alter en- smula for mycket?" Har.
pa maste svaras mel, savida man sar-
skildt betonar zen smula" och Diet
blott skier nagon enstaka gang; mer
skier Diet dagligen, sa hopsummeras
aetta missforhallande, cch smaning-
ON blir Diet stort och kan da ~f6rorsaKa
neryositet, gikt, apoplexi O. d.
Den bekante venetianske adelsman.
men Luigi Cornaro e. 1467), som f6rde
EFT mycket utsvafvande lif till slit 4O:c
ar, uppnadde likval en- alder at ofvel
SO ar genom att efter denna It'd folja
en- mycket mattlig och regelbunden
diet.
Hufvudgrundsatsen var den att man
Dor folja sin naturs instinkt, sasom
han TRANSLATE Diet i sin box "Discorsi
della vita sobria", som 0fversatts pa
flera sprak.
Hvad betraffar den har behandlade
fragan sager han t. ex.: "Xldre perso.
ner, som tycka ON att alta mycket, saga
att delta ar n0dvandigt och att de alta
och dricka sa mycket for att vidmakt.
halla kroppsvarmen, da de arc benagna
att frysa mera ALT efter som de bill
aIdre, ia, de anse Diet som sin pligt att
alta riktigt af ALT som kittlar i gom-
men, ware sig Diet ar kallt, varmt eIler
ljumt, | Diet de f0rmena att mattligt LII
tillika skulle bli EFT kort lif. Harpa
will jag svara: For att gamla man
ma lcfva annu langre och uppna en-
hog alder har var kara moder natur
ordnat Diet salunda att de kunna reda
sig med litet som jag g6r; ty stora
f6domSngder kunna icke smaltas al
gamla, syaga magyar.