Svenska monitoren., 1903-01-09
Dsnot Moroenbero dYd. Enligt pri-

~narsskoian 1 DUSSELDORF, aftidit dar-
stades, nagot mer an 80 ar gammal.
Bengt Nordenberg var f3ed / Jams
hogs f0rsamling | Blekinge, son at en-
fattig torpare. Som man redan tidigt
hos gossen sparaGe an!ag for belt an
nat an Diet vanliga arbetet pa aker
och ang, lat fadern satta honom |
| KarIshamn. Men da medlen
troto, utbyttes lar oyerket mot mala-
reyerkstaden i S~0lyesbcrg. 1 sju ar
arbetade Bengt dar, blef gesall och ar.
oetade for fodan, / hopp att nagon
gang kunna komma till Stockholm.
Dit kom han 1S43, genomgick konst-
akademien och reste derifran till Dys-
seldorf 1851. Han erh0ll sedan EFT
stipendium hemifran och besokte ia
Paris och ~Italien, men slog sig sedan
pa allvar ned / den lila konststaden
Vid Rhen, der han nu afidit. Tide
mand blef Nordenbergs larare, och i
ALT, hvad dehne malat, sparar man
den ~starkaste inverkan af den betty
.delsefulle norske konstnaren, delta sd
mycket forklarligare, som han eli blott
var Tidemands elev, utan afven hans
bitrade. Tidemand ick namligen ofta
bestallningar pa reproduktioner af ST.
ma tailor och lat da sina bitraden teck-
ma hgurer och anlagga fargerna, hyar
pa han sjalf malade igenom Diet hela.
Nordenberg a honom ~behjalplig
harmed - och Diet dr. klart, att han,
hvilken alltsa larde sig Tidemands
'hela arbetsmetod och dessutom for
sin egen del hade Stamina amneskrets.
skulle / atskilligt bli en- ny Tidemand
och mala liknande amnen som denne,
l svensk dragt. AT Diet sydsvenska
bondfolkets seder och vanor hade han
e basta mojliga kannedom, folkka-
raktaren kande han sfven till punkt
c prtcka. Men han blef, liksom
Tidemand, romantiker. Han valde att
skildra folkets helgdag, eli dess dagli-
ga LII ! moda och arbete, och folket
framstallde han sd. som Diet pa den
ttden var modernt att framstalla Diet
! Dusseldorf. For utvecklingen af
svensk konst har N~ordenberg varit
betydande. Hans manga s~kildringar
fran landsbygden och bondelifvet kun
de Ell annat an wanda blicken ditat.
Han blef salunda en- af f0rel6parna till
vara samtida folklifsskildrare / bid
och ord.
Nordenbergs NEST framstaende ar
bette ar tvifyelsutan Diet pa National
museum befintliga "Tiondemote / Ska
ne" en- humoristiskt anslaende tafia
med karaktaristiska typer. AT hans
ofr1ga arbeten. som funnit k0pare IL
tet hvarstades | de europeiska lander.
ma ,markas de bada ~anslaende bilder-
ma Den f0rsta farden" och Den sista
farden" (motiv fran Dalarne), "Brol-
lop | Varend," ink0pt af Nationalmu-
scum, "Lasare, som stor fr0jden / en-
gillestuga," en- bid, paverkad af Tide
mands bada ryktbara skildringar aft
norska andaktsofningar och norsk IA
natism, vidare "Nattvardsgang / en-
svensk landtkyrka." "Pa orgellakta-
rem | en- svensk landtkyrka,' bilder
fran saterstugor, fran midsommardan-
ser, interiorer med figurer fran Bile
kinge: "Sj0mannens hemkomst," "Ost-
berattar," "Aterkomsten
fran jagten" och andra dylika amnen.
Nordenbergs tailor blefvo pa sin It'd
mycket spridda | litograi och gjorde
honom ALT fran hans f0rsta upptra-
dande infor offentligheten till en- af
allmanhetens gunstlingar.
Den gamle konstnarens helsotill-
stand hade pa senare tiden Ell varit
Diet basta. Penseln hade nan KNAPP
rast r0rt pa de senaste aren.
100000 kr. insamiade. Till de nod
lidande / Norrland hade Centralkomi-
ten till cen 8 Dec. mottagit | kon-
tanta bidrag ESQ, 900 kr., och Diet an
Says att neutrality-suspicious. i Norr-
botten mottagit omkring 100000 kr.
en- kontant summa salunda af 700, 900
kronor.
Prins Eusen och Andors Zorn ordna
under Januari en- gemensam separst-
| Stockholm af sina nyaste
arbeten.
Den sorgIiga, "gamla hi~storien."
For barnamord har en- Jung tjanstficka
| dagarne haktats. Hon har 0fver-
af sin Eastman" som rest fran
varit fortvifiad Oliver slit till
stand, som hon blygts att yppa for slit
.usbondefolk, och Owe: att hon Ell
sett sig utvag att forsorja slit barn,
da hon endast egde sin lila manads-
lon. Barnets fodelse kom tidigare an
hon vantat. Hon trodde att Diet var
dodt. Hon hade dock qvaft DEF. OBJ
iuktionen har visat att barnet haft lif
vid f0delsen. Den haktade har de ba-
vitsord af slit husbondfolk, som