Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-02-04
zabil v silenstyi celou svou rodinu.

/
mesicG, ale ponevadz jinak byl
pokojnym, tu 81 toho nikdo mno-
no nevsimal. PoJednou muscle
vsak silenstvi vypuknouti zufi-
vost on noci sekerou rozstepil
svym item detem sve manzelce
hlavy. Ma to uprchnul ma pole
sve fanny a tam 81 podfiznul
bfitvou KIRK a teto hrozne rany
krvaceje, utikal do blizkeho lesa,
kde dokonal. Rano tam byl ma
lezen sousedy, ktefi po krvavych
stopach ho vypatrali. Celia rodi-
ma byla pohfbena "a velikeho
1eastenstvi nedeli.
Rozvzteklena lena.
v sobotu Sc dostali spolu do
hadky manzele Reichardovi v
Hazletonn, Pa. a, to koneene po-
public Richardovou tax, Re ucho-
pila revolver a STELLA po SVEN
muzi. Tento prvnf vYstfel minul
Sc vsak cile a Reichard hledal
ochranu "a dvefmi, ktere rychle
"a sebou zavfel. Rozzufena zena
vsak vypalila druhou rauu skrze
dvefe Reichard bolestnym W.
kfikem sklesl smrtelne ranen k
zemi. Vzteklice byla zateena
nezli jeste opustila dun uvezne
ma. Kdyz il bylo feteno, ze
manzel jeff do rama nedozije, tu S
placem prosila, ably il bylo dovo
leno he osetsovati, iet zadosti jeji
nebylo vyhoveno. Reichard ze-
mfel nemocnici, nenabyv vice
vedomf.
Kryave dozvuky stayky nakladaSI.
V lete v Chicagu zahajena byla
velka stavka nakladaed rGznych
skladistich drah a prohrana byla
tim, ze Sc draham podafilo selma
ii dosti stavkokazd. Mezi mimi
byl take iisty Charles Ballard,
ktery pracoval We skladisti drahy
burlingtonske. Ballard byl stlu-
Cen nekolika muzi pied neiakym
tasem cd te DOLBY nosil stale
revolver pfi sobe. V patek asi
po seste hodine setkal Sc delni-
KEN McNamarou, ktery pracoval
az do nedayna tom samem skla-
disti oba muzi pocali spolu mlu
viii. Mcnamara polozil Ballar-
dovi ruku ma rameno tazal Sc ho
po pfitine, proc Sc nepfida k uni.
TAX mluyili spolu nejakou chyfli
pojednou Ballari-dle sve vypo-
vedi pry Sc obaval, ze mu McNa-
mara chce ubliziti-a proto Wy
tshnul revolver McNamaru
stfelil do zaludku. Ma to Ballard
odebral Sc Sc svym pfitelem do
sve nocleharny, kde byli oba po
zdeji zatceni. Rama McNamaross q
jest naprosto smrtelna. Ballard
Jest vseobecne znam jako stavko-
kaz.
Stayi narodni hotel---ye vzduchu.
VIM. M. Beiden Ksllispell,
Mont, zsslal v techto dnech di
striktnim komisafim We Washing.
tonu plan ku postayenf narodniho
hotelu hlavnim meste. Hotel
ten ma bgti urten pro cbecens.vo
a pro politiky, ably Sc zde schazeli
ku spolecnym rozhovornm dobe
mimo zasedani. Belden navrhuje,
sby budova postavena byla ma
celem ctverci ably strany budo.
Wy pfeistavovaiy americkou vlaj-
ku. K tomu Gcelu muscle by Sc
uziti cihel tervenych, bilych mo
dr}ch zdi pry by meiy byt TAX
staveny, ably znazorhovaly zahyby
vlajici vlajky. V modrem poll
mali byti hvezdy poniklovane.
Belden 81 svnj plan dobfe vymy-
sill, ale stsvby Sc nedoeka.
Ma poeest narozenin McKinleyho.
V Canton, o., odbyvana dne
27. lcdna dIstojna slavnost ma
poeest narozenin posledniho pre-
sidenta mueennika ku pfiprave-
nemu banketu dostavilo Sc cele
zeme tolik vynikajicfch a pfednfch
obeann teto zeme, jako nikdy "
Cantonu jeste nebylo. Hlavnim
feGnikem pfi banketu byl presi-
dent Roosevelt, dale sud- Day,
ktery byl tajemnfkem zahranic-
mich zalezitosti "a McKinleyho.
Mimo to nekolik presidentovych
tajemnik1, generzld, admiraln a
jinych vysokych dnstojnikn s1east-
milo Sc banketu. President We
skvele sve fe6i lieil drahu, kterou
kraceI president Mckinley k ne
smrtelne slave vyslovil mu
chvalu, ze Sc nikdy neuchylil cd
povinnosti, ktere mu kazaly dobro
zeme a jeho svedomf. Ma to
soudce Day vylieil karakter Nc
Kinleyho, lax lei poznal vlastnf