Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-01-28
TfiIeta valka.
Yspomfnky generdia Kristiana
De Weia.

budou povzdy k nejskvostnejsim
kniham vydanym We 40. stoleti.
Sc skromnosti praveho velikeho
vojiua pise sice DeWet We sve
kraticke pfedmluve, ze uenf spi-
sovatelem, lee kniha jest zajimava,
ze date-li Sc do cteni, tu nemdzete
Sc cd nj odtrhnouti. Jest psana sice
prostym slohem, ale tom prave
lezi sila tohoto velikeho dila veli-
keho vndce jedne nejvetsich re.
publik.
Kazdy, kdo ponofi Sc cettu
techto vzpominek, mimovolne "a
letne duchem SWIM Ike vzpomfn-
kan jineho velikeho vndce, gene
rala Grants, nebot ODE knihy mali
sobe mnoho spolecneho.
Kristian Rudolf DeWet vstoupil
do armady republiky lako prosty
vojin, ale zahy vysinul Sc ma
pfedniho v6dce vojska sve vlasti.
Prvnf srazku prodelal u Modder
Spruit, kde zaujimal jiz mfsto pod
komsndanta sboru. Anglitane Wy.
padli Ladysmithu, ably prolomili
fetez oblehajicich je Bdrh a odde-
leni, ma nez Anglicane S velikou
silou vpadli, eitalo pouze 1000
muz6 melo pouze delo, ktere
hned potatku bitvy bylo porou-
chano nemohlo byti pouzito k
obrane. Anglicane meli naproti
tomu nekolik baterif del a velkou
pfevahu ciseinou, lee byli piece
odrazeni velikymi ztratami. V
tomto boji DeWet dokazal, jak
veliky v1dti duch v mem sidli, let
on sam We sve knize skromne dava
kredit svemu spolukomandantu.
V maloktere knize, popisujicf
valetne udalosti, nalezame tax
skvostny popis srazky, jaky po-
dava DeWet o bitve Il Nicholsons
Neku, jiz B1fi nazvali "Malou
Majubou' ma pan,atku vetsi bitvy,
ktera byla bojovana mezi Bury a
Anglieany skoro pied dvaceti roxy
a Y niz rolnictf bojovnici zpnsobili
tax hroznou porazku anglickemu
voisku. ze hrda Angie donncena
byla ke smiru.
Z rama, kdy srazka u Nichol-
sons Neku Sc strhla, bylo koman-
dantu Nelovi nafizeno, ably Sc
svym oddelenfm zaujal misto ma
kopji, vzdalene ponekud cd Neku,
lee komandant nevykonal tento
dany mu rozkaz Anglicane mezi
tim kopji obsadili. DeWet a Stee-
nekamp Sc proto rozhodli,ze kopji
must dobyti 1tokem, ably Anglitany
odtud vypudili. K tomu dtoku
sc odhodlali pouze Sc 900 muzi a
s touto hrstkou dobyli severni
stranu kopJe. Tato Cast byla
plochou Buff byli zde temef
dplne vyd5ni Sane vrazedne
paibs, kdezto Anglicane nell zna.
menite kryta postaveni. Nynf
nezbylo B1rnm mic jineho, Dezli
utiniti jeste jeden dtok posta
veni Anglicand zteci. Pet set
yardG museli s.ateen! b0rsti bo-
jovnici pfebehnouti desti kulf,
lee oni toho nedbali, nebot Angli'
Cane byli tax mizerni stfelci, ze
phi tomto podivuhodnem dtoku
Bdfi ztratili jen 4 mrtve S rane
nych. Nicholsons Mex byl zaslu-
hou DeWetovou dobyt Anglia"
ne straslive zaplatili svoii po-
razku. DeWet sam pfse tom
takto We sve knize: ga sam
napotital 400 mrtvych a ransnych
a mohlo jich byti jeste vice, ktere
jsem nespatfil Co sc tyte nasich
zajatychr kteff krateli kolem mne
We ctyfstupu, tn isem jich napotf'
tai Si7."
v kapitole, jednajfcf oblezen
Ladysmithu, general DeWet sc
zmifinje o siru Redversu Bullero
} vi, ktery byl pro sye porazky '
! Anglii tolik strhan. DeWet pise,
ze osobne nemel pfilezitost pie.
svedeiti Sc methodach generals
Bullera dodava X tomu: "avsak
) tolik pravfm, ze, at jeho lide cokoli
mluvi k jeho zlehceni, sir Redvers
. Butler operoval proti silnejsfm
postavenfm, nezli kterykoli jiny
, angIicky general v JIM Africe.'
Dne g. prosince, V prvnim roce
valky, byl podkomandant DeWet
povysen ma rechtgenerala, kterezto
. vyznamenanf jeho sameho nanej-
: vys pfekvspilo, ale bylo pfijatc
b1rskYmi bojovniky vseobecnou
pochvslou. Hned ma to byl De
: Wet pfidelen k oddeleni vedenemu
: generalem Cronjem, nemz Sc We
! sve knize zmihuje velikou po-
chvslou hlavne chvalf jeho neo'
byeejnou chrabrost, iakou sc
5 "starY lev africkY," iak Cronle