Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-06-24
Z washlngtonu.

Aekoliv vlsda republiky Co.
lombe jednA proti Stryci Samovi
veliee nevdeene, tn president
Roosevelt jest odhodan ptimeti
Colombo pc dobrem uzavfeni
smlouvy nutne k dokoneeni pa.
namskeho pr1plavu. President
chce, pokud jeho vliv sta6i, "a
branit tomu, ably vlada Colombo
ptekazela svetoyemu pokroku a
chce pfimeti j k tomu, ably sliby
dane Spoj, Stat1m splnila. Tento
Gmysl presidentnv byl prostfed-
nictvim vyslance Colombo sdelen
jeli vlade Bogote. Neni to Wy.
hrnzka, ale spise pfipomenuti ma
povinnosti zeme k ostatnimu sve.
tn jeho pokroku.
Colombicka vlada prostfed-
nictvim svych zastupcd dayala na
jevo vdecnost svou "a mnohe
sluzby nasi vladou j prokazsne a
slibovala vsechnu pomoc a ysech
ny vyhody, ably SpoJene S,aty
p'evzaly pansmsky prnplav na
zaklade techto slibn jednal kon.
gres pFijal povoleni ma dokonte-
nj prnplayu a koneene byla !
smlouva spoletna sestavena pro-
TO president hledi nelibosti ma
prntahy Sc strany Colombo pie
je 81, ably tato pFikroeila k jednani
* praci.
Columbicky kongres sestoupi Sc
v techto dnech k zasedani bude
smlouve, pfedIozene mu Spoje
nymi Staty, jednati. Kongres ma
do az. zafi Gas o smlouve to roz-
hodnouti. Jine mocnosti SC diyi
trpelivosti snovfvavosti vlady
Spoj. Statd vhti jihoamericke re-
publice, jez ueinene sliby chce
zrusiti.
Pomalu, ale pfee Ien zdarne
pokraeuje zFfzeni noyeho odboru
obchodn a prace. Atkoli vsechny
skoro 1fadoyny odboru nalezaly
Sc jiz odboru pokladny a ' ii.
nych odborech, tn vzdor tomn
znoyuzfizeni pfenesenim pravo.
moci ma tajemnlka Courtelyoua
bylo yelice obtlzne.
ZnatnY Gkol byl vykonan zfize-
MIN move dfadoyny korporaci a
1Fsdovny toysren. Pryni zsmysli
vlada seznsti uyefejhoyati ope-
race trustd a prdmysloyych kom.
binacf "a tim 1telem bylo "a
potFebi sebrat velisl mnozstyi
spray a statistiky tfustd Sc tykaji.
CT. Toho lie doeiiti pomoci Jed.
nsteld podobnych zfizench, jiz
must k tomu byt vycyiteni a zfize.
nj To bylo jiz yeta tasti Wy.
konano al Sc kongres ma zimu
sejde, doufa tai Courtelyou pied.
loziti dlouhou fadu statistickych
ddsjd a jinebo sdelenf o trustech,
ably jich mohl We SVEN vyroenfm
poseIstyl uzfti.
Prace 8 pfenesenim dfadoyny
zahrani1neho obehodu cd odboru
zahrsnieueho do odboru obcEodu
a prace a spojenf teto dfadoyny
ststisticke jest yelmi dGleaita.
Sloneene tyto 1fadoyny budou
sbirsti. nqefejaoyasi rozesilati
obchodni zpravy cd konsul6 a
jinz podobns sdeleni, COZ svefeno
James c. Mansgbanovi 2 Wis.
jenz zsstayal po leta dad ameri.
ckeho konsula Ksmenici Srb-
sku. Statistickou 1fadoynu po.
vede o. z. Austin, jenz byl cd.
bornikem 1fadovne pokladnika
Spoj. State.
Komise mezistasniho obchodu
pfipravila souhrn sve zpravy 0
drahach We Spoj. Statech "a died.
nj rok koneicf 80. cervns 1907.
Die teto zpravy meli jsme We Spo'
ienych Staicch onobo dne 2oa,- :
Ar mil jednoduchgch zelesnienich
koleif, COZ znamena rozmnozeni o
saga mil "a rok. Jiz cd T. 1890
nebylo tolik trait pfistaveno. Po-
eitaje to vyhybky, dvoiite koleie
atd. bylo vsech trait a74.I95 mil.
Parostroj1 bylo 4I,aaS. vozd
I,64o,aao, nepotitsje to vozy
soukrome. Q tech ureeno bylo
36,qoT pro doprsvu lidf.
cestujicfch pfevezeno 64e,S7S,-
SOS a nAklsdn doprayeno rr,oSo,.
s47 tun. Hrube pffjmy vsech
zeleznic "a rok obnasely sI,7a6,-
$50. a67 q hrube vydsje sI,II6,-
74S,747. Diyidendy provozo-
vaciho kspitzlu obnzseIy sIs5..
4zI,a3o.
v celku pfihodilo Sc "a omen
minuIy rok nestestf 73,a5o lidem,
nichz bylo 1888 zsbito %, ,66r
zraneno. Mezi zeleznitnimi zfi.