Svenska monitoren., 1903-01-02
\ y Harafrer farskracktes Bel

Dire nagon man. Code man, lat oss
hasteliga draga hadan."
De CODA tiderna under Gustaf Us re-
gering foljdes smart af svara ar. I'm
der Johan Hiss usla ~styrelse hemsok-
ties riket af pesten upprepade ganger,
sist aren 15SS-90, hvartiI kom en-
svar ~hungersn0d. Under ar 1878
a dels svag skord, dels rem miss
vaxt.
Radet yttrar att allmogen var tryckt
af ''armod och fattigdom, att der forr
varit aker och ang, der vaxte nu stora
skogar och der som | manga ar varit
rika och valbehallna bender, lupo de
nu omkring landet med happen och
sacken."
Aren 1649 och 1850 intraffade stor
missvaxt. Vid den riksdag. som hollis
Diet senare al dessa ar, visade en- bon
de fran ostergotland d~rottning Kristi-
ma EFT prof pa Diet barkbrod, hvarmed
man (. O. m. / denna provins maste
lifnara sig. Till nodens indrande be-
yiljades tullfrihet for den spannmal.
som under aret 1850 infordes till Sve-
rige och Finland fran andra lander;
Stamina frihet gafs afven for aret 1861.
Langt svarare voro mlssvaxtaren
under senare delen af Karl Kits rege-
ring, hyilka / trots af denne konungs
kloka styrelse och statshushallning no
ra till de dystraste i var historic. Nod
ar intraffade 1853, 1857, 1859, men
nadde sin hojdpunkt under den stran.
ga och ~langvariga vintern 1897. Norr-
land, Finland och Dalarna zorro NEST
hems6kta, vidare Smaland och Up
land, der inom EFT fogderi folket pa
gardarna dels dog bort, dels saknade
krafter att arbeta. ] vissa stader
fanns Ell den ringaste sad att kopa
och till Stockholm strommade skaror
af sjuka och hungrande, hTilka van
dade eller kropo omkring pa gatona.
emedan ingen vagade w0ttaga dem.
R%egeringen gjorde hHad den kunde.
All utforsel af spannmal forbj0ds,
fran utlander gjordes inkop. och sa-
som gafva eller Ian utlemnades sad
fran kronans magasin. Dessa atgar-
der voro langt ifran tillrackliga, utan
massor af manniskor omkommo. Dan
marks sandebud Luxdorph skref den
8 Oktober 1897 hem, att skulle Dan
mark angripa Sverige, sa fumes al
Ding battre tillfalle. Topelius berat-
tar. att under dessa hungersar i Fin
land bortdogo mer an 10000 manni-
skor, hvilket var inemot en- tredjedel
af landets hela befoIkninS.
Sa ~inIeddes Karl Kills s~tyrelse, I'M
der hyilken den stora ofreden brot in
Oliver yart land och herskade anda till
1921. Da blefyo stora strackor ode.
I bergslagen skingrade sig arbetsfol-
ket at olika hall, barkbrod var vanlig
foda, utsade saknades. / de norrland-
ska landskapen radde Stamina n0dtill.
stand.
AT foljande r~egeringar ar aren
1761-64 ma dock namnas sasom sva-
ra - Diet sarskildt Gustaf HES, som i
fraga ON missvaxt och svara tider
ar olycklig i aminnelse. Under h0-
stem och vintern 1772-1773 anmaldes
sadesbrist fran Dalarna, Varmland,
Vexi0, Kalmar Ian, Finland, Elfsborgs
och Stockholms Ian m. fl. Svarast sy-
mes Diet hafva yarit i Dalarna. Nal
ungs socken egde 5000 invanare, och
'af dessa hade redan i November 1900
lemnat socknen for att radda sig un-
dan hungersnoden. Pa warren 1773 ba-
kade man j Dalsland brod al ben,
knoppar, bark. hahn och agnar. Ko-
nugen sokte, sd langt han kunde, HAL
pa och deltog sjalf i ofverlaggningen
med myndigheterna i Stockholm. Vim
tern 1772-73 uppKoptes spannmal for
6 tunnor guild, Notwithstanding for
bj0ds, spannmalstullarna suspendera-
des. enskilda personer och sallskap
satte sig i spetsen for insamlingar.
Lika svara, ON Ell varre tider stun
dade emellertid. Sedan man 1776-79
haft CODA ar, foljde 1880 en- svag
sk0rd och derefter f1ere nodar. Re-
dan 1881 at man barkbrod i Finland,
och ! Diet egentliga Sverige intraffade
missvaxt i lanen kring Malaren och
-.
Vanern. 1882 gick Diet ut ofver ska.
ne. Halland och Bohuslan, hvartill
kom, att Diet daliga bergningsvadret
gjorde det lila, som erholls, olampligt
till utsade. En- slags n0dhjalpskomite,
den S k. OBSERVATION-DISCLOSURES
~tillsattes i Oktober 1888 och en- he'll
del atgarder vidtogos.
allmanhet visade allmogen tala-
mod och styrka under denna hemso-
kelsens It'd. "Folket lider och dor u
tan att beklaga sig" Hosten 1883 To-
rekommo oroligheter i osterg0tland.
bet var forst 1887, som jordbruket
borjade repa sig efter denna den lang.
sta och svaraste missvaxt, var histo-
80 80 A FMH H