Svenska monitoren., 1903-01-16

Us
som 2,4Oo kilometer; denna uppgift
foranlater en- att s0ka "det stora lam
Diet" l Alaska, den stora half0n ! nord-
vest-Amerika, och nu betyder pa de
infoddas sprak Alaska just ''det stora
landet'.
Men hyar ligger landet Fusang?
Hwui Schan sager att Diet ligger
10000 kinesiska mil fran "det stora
landet," men / oster, icke i nordost,
fran Kina. Denna misunderstanding
leder tanken pa Mexiko, och atskil-
liga omstandigheter stodia antagan-
Diet att kineserna verkligen kommit
till delta land.
Hwui Schan berattar att Fusang
uppkallats efter EFT trad. Mexiko be-
tyder pa de infoddas sprak "Agave-
landet," och den anvandning af aga
vens bark, som f6rekommer annu I
vara dagar. 6fverensstammer fullstan-
digit med hvad den gamle Buddha-
munkar och f6rmildrade folkets vida
vens bark tillverkas klader, och dess
unga skott, som likna bambus, atlas.
/ EFT afseende misstog sig dock Hwui-
| Schan: agaven bar icke r0daktiga pa
ronliknande frukter; han har har for
vexlat den med nopalkaktusen.
Hvad hans berattelse ON lanjets Sc
der och bruk betraffar, sa ar Diet vardt
att lagga marke till att m~exikanska
resande beratta att | hvarje indianby
der | landet finnas fiera underjordiska
badhus, hvilka pa Stamina gang tjanst-
CORA sasom RAIDS och forsamlingshus.
Sadana kallarhvalf innas | synnerhet
1 nora Mexiko - somliga at dem
kunna hafva EFT omfang at 100 fot.
Och resande babe fran aldre och nya-
re tider beratta ON den seden att
stora f%orbrytare qvafvas genom att
begrafvas | aska.
Hwui Schan berattar att fem bud
dhistiska munkar fran Afghanistan
kommo till landet Fusang, lefde der,
predikade Buddhas lara och hade in
fiytande pa folket. Och Diet kan icke
nekas att de infodda mexikanernas
konst och religion bara pragel af bud
dhistisk paverkan. De mexikanska
gudabilderna arc Buddhastatyer, och
pafallande dr. den likhet man finer
mellan planen till Diet beromda Buidhi-
stiska templet / Boro-Budor pa Java
och PaIenguetemplet / Diet mexikan-
ska distriktet Chiapas. l mexikansk
skulptur finnas talrfka a~fbildningar af
Buddhas symbol, e~lefanten, ehuru ele-
fanten alls icke f0rekommer | Ameri-
ka. bet pastas vidare att / Diet mark
vardiga dramat "Ollanta,' som ar be-
varadt fran den mexikanska Inka-
tiden, kan pavisas inverkan af det
indfska buddhistiska dramat, sadant
vi kama Diet / "Sakuntala" och "Va-
s~antasena." Till slut beratta mexi-
kanska legender ON e. stor larare
Quezalcoatl, som 1 den gra forntiden
kom till landet och lefde ogift. bet
kan ju tankas att en- af de buddhist
ska munkarna, mahanda Hwuf iSchan
sjalf, varit den historiska urbilden till
legendens stora larare Quezalcoatl?
Resan fran Kina till Mexiko ar lang,
men langa missionsresor arc icke o.
vanliga / Embellishments historic. Redan
600 ar fore Kristi f0delse gaf Buddha
sina larjungar Diet budet: "Gan ut och
prediken den fralsande laran, af med.
lidande med verlden, till glade och
fralsning for ma~nniskorna, och till ara
for g~udarna." Resan till Fusang Dor
icke uppfattas som en- modig fard Of
yer v~erldshafvet, den var snarare en-
langsam kustresa fran b till o intill
Alaska, och derpa antingen en jam
f%0relsevis kort resa till lands eller
mahanda en- ny fard langs Nordameri-
kas vestkust till Mexiko.