Svenska monitoren., 1903-01-16
ON vARME.

gen Dir. Men vi beh6fva en- grlpoar
s~6restauning on denna energiform'
och ia tillgripa vi f6~restallningen ON
yarmen sasom en- r6relse. Dermed arc
vi inne pa den mekaniska yarmeteo-
riens omrade, och fortsatta vi
framat, sa komma vi fran TILL aen
kinetiska gasteorien.
vsrre anses yara en- rorelse hos
kropparnas minsta delar, o moleky-
Ierna. Huru hastig denna rorelse az
kan man berakna af trycket hos en-
gas. Antages delta tryck endast pero
pa de st0tar, som molekylerna ga
sen utdela at vaggarna ! karlet' der
den forvaras, sa finer man genom
on tamligen elementar kalkyl att ma
stigheten hos vatgasmolekylen maste
yara 1850 meter i sekunden, hos syr-
gasmolekylen AGO O. S. ", ALT vid van
lig temperatur. Man fnner K atl
denna hastighet vaxer med tempera-
turep, afvensom att Boyle-Mariottes
lag ON volymens omVanda forhallanae
till trycket direkt f0ljer at vart an
tagande ON gastryckets beroende pa
m~oIekylernas h~astighet.
Men dessa hastigheter hos moleky'
lerna arc blot teoretiska. Mar kan
val knappast vanta sig en- direkt ex'
detrimental uppmatning af molekyler'
mas verkliga r0relsehastighet. Michel
son, en- ber0md amerikansk fystker'
har dock trott sig kunna
s~pektroskopet till att mata molekyler-
mas lika val som man mater stjarnor-
mas hastigheter. H. A. Lorentz gillar
hans s~lutsatser, hvilka sc ut pa unge-
far f0ljande satt.
stode moIekyIen i en- glodande gas
alldeles stilla, sa skulle Diet Illus, den
utsander, i spektroskopet sannolikt Ia
ia uppdela sig i ytterligt skarpa liner.
Finge sedan molekylen en- rorelse at
8skadaren till, skulle linierna fytta
sig nagot at violet, emedan fargen pa
en- IjuskaIIa vid dennas r0relse an
drar sig, liksom tonh0jden a en- loko-
motfypipa DR. olika vId locomotives
r0relse till och fran iakttagaren. En-
rorelse af m~olekylen i andra riktnin-
gen skulle gifva en- nagot r6dare ny
ans at spektrallinierna. Och rora sig
m%olekyIerna vexelvis fran och dllba-
ka med stor h%astighet, sa Dor resulta-
tet blffva att linierna breda sig ut j
st. f. att blifva skarpa, och at liner
mas bredd Dor nan omvandt kunna
berakna molekylernas hastighet. Re
sultatet circumstances med det,
som den kinetiska ]gasteorien lemnat.
Saval inom kemien som inom fysi-
ken f0refaller Diet verkligen som ON
man skulle kunna draga de NEST Vidt-
gaende konseqVenser af den atomati-
ska och mekaniska -verldsuppfattnin-
gen., utan att dessa konseqvenser visa
sig sta / strid med erfarenheten.
En- ~konseqvens af den kinetfska
uppfattningen af varmet blir da att
man val kan tanka sig en- lagsta var
megrad, der molekylernas hastighet
ar noll, men deremot icke en- h0gsta
varmegrad.
bet finnes ingen naturkraft, till hvil-
ken de ofriga ofverga sa gerna som
till varmet. F0rst konstaterades delta
for den mekaniska energien. w.
Thomson & lord Kelvin, fysikens
nu lefvande "Altmeister," uppstallde
1852 sin ber0mda salts ON den mekani-
ska energiens oupph0rliga 0fvergang
/ varme, hvilken sats Clausius 1865
trodde sig kunna 0fyerf0ra pa 0friga
naturkrafter. Ar denna sats, "entropi-
satsen," riktig, da skall till slut ingen
naturkraft an varmet kunna
existera. Verlden skall uppl0sas i
kaos och do en- "varmed0d."
Denna asigt ar foga tilltalande, at
minstone ur ~yetenskaplig synpunkt.
Man skulle mycket hellre sett en- asigt
ON e%ntropiens konstans an den ON
dess standiga 0kning. Ty okas den,
sa maste den 0kas med en- viss hastig-
het, och huru skall denna hastighet
matas? Hvilket samband har denna
hastighet med 0friga naturlagar? Ur
rent flosofsk synpunkt maste anita
gandet af %entropiens ti1lvaxt aIIsa va
ra mindre lampligt an antagandet om
dess konstans.
Och sa har en- svensk v~etenskaps.
man, den bekante DIR Ekholm, upp-
stallt och s0kt bevisa satsen ON en-
tropiens konstans i y~erldsalltet. jam
tie prof. Arrhenius har han pavisat en-
hel del energiomsattningar mellan me-
kanisk, kemisk, elektfisk, stralande
och varmeenergi, hvilka kunna vara
mojliga / verldsrymden, men som vi
icke narmare kunnat eller kunna stu
dera pa jorder. bet raider enligt hans
asigt j Verlex~ptet en- evig jamvigt
mellan yarL a mekanisk energi,
liksom ock ns4ian mangden af kalla
och varma kroppar.
V~erldsalltet ar EFT verkligt perpetn.
um mobile = och hvarfor? Derf0r att