Svenska monitoren., 1903-01-09
sTJARNRAkNINc

efterlemnat EFT Sa dJupI lnIryck pa
den manskliga tanken som sir VIII
liam Herschel, hvilken Diet a gifvet
att tranga In i a~fagsnare regioner al
u~niversum ain nagot manskligt oga
forr hade gjort. Genom manga AIRS
ihardigt arbete hade han sa smaning-
ON utvecklat slit teleskops rackvidd,
och med tillhjalp af delta tog han nu
itu med problemet ON himmelens
byggnad. Genom stjarnmatning hop
pades han utforska universums dup.
Han hade en- 20 tums r%efiektor. som
kunde forstora foremalen 12O ganger,
hyarigenom han fick EFT synfalt som
IA af manskifvans storlek; en- sa-
dan region, som fran iakttagaren
stracker sig / det oandliga, innefattar
ALA stjarnor inom en- notwithstanding
af rymden. ON saledes stjarnorna
arc likartadt fordelade i rymden och
Jag nagra vinkar blot dig velat gift
| hans teleskop Triangle iva ganger sa
langt som tidigare instrument, skulle
han Sc alta ganger fiera stJarnor, an
man forut kant till i denna region.
Herschel kunde icke rakna ALA de
stjarnor, som voro synliga pa hela
himmelen, derfor nojde han sig med
att utforska cit vidt battle. som
strackte sig mer an halfvags rundt
himlafaren; har raknade han antalet
af de stjarnor, som sAgos, | omkring
3,400 synfalt. Delta balte, som val
des / observation-disclosures, var lodratt
med vintergatan, och Herschel I'M
dersokte resultaten af sina matningar
efter denna. Han ann att Diet ge-
nomsnittliga antalet af stjarnor / en-
matning hastigt tilltog, ALT efter-
som han narmade sig vintergatan.
Hans tai arc:
Forsta zonen, fran 80 or. till 70
gr. fran vintergatan, i medeltal 4
stjarnor pr falt;
Andra zonen, fran rs or. till 60
gr. fran vintergatan, | medeltal 8
St1arnOr pr IalI,
Tredje zonen, fran 60 or. till As
gr. fran vintergatan, i medeltal s
stjarnor pr falt;
Fjarde zonen, fran As gr. till 80
gr. fran v~intergatan, / medeltal IA
stjarnor pr falt;
Femte zonen, fran 80 or. till Is
or. fran vi~ntergatan, i medeltal "a
stjarnor pr falt;
Sjatte zonen, fran Is gr. till 0
or. fran v~intergatan, i medeltal So
stjarnor pr falt.
vid sina matningar pa sodra half
klotet fam Herschel att antalet stjar-
nor i de motsyarande zonerna a 6,
Z, 9, 10. &c. SO.
AT dessa resultat sc vi att Herschel
var 0fvertygad ON att universum ar
vida utstrackt i yintergatans rikt-
ming. ON laran ON lika fordelning
fasthalles, kunde man bringas att tro
att n8gra regioner, som t. ex. Pleja-
derna, Praesepe, Coma Berenices och
andra s~tjarnsvarmar, representera
utvaxter pa uniVersums egentliga
kropp. Denna %uppenbart orimliga
mening hafdades sannolikt Ell af
Herschel; men da stjarnorna alltjamt
okas, ju mel man narmar sig winter
gatans plan, ansag han att matnings-
metoden gaf en- god forestallning ON.
Diet verkliga universum.
Den enda fornuftiga f0rklaringen af
en- stjarnsvarm i en- jamf0relsevis tom
trakt ar att den ar en- sjalfstandig
grupp eller swarm af EFT elIer annat
Stag. / vintergatan ha vi EFT stort
antal sadana svarmar eller dunstfac-
kar, som professor Barnard kallar
dem, med jamforelsevis m0rka rum
emellan. | delta fall kunna vi natur-
ligtvis sluta oss till att vi ha att CORA
med verkliga stjarnsamlingar och Ell
blot med en- utvaxt, hvari universums
granser fyttats langre ut. | saliva
verket kunna vi hvarken antaga att
~stjarnorna ha Stamina tathet / de olika
regionerna eller att de ha Stamina
ljusstyrka. De arc tydligen mycket
ojamt fordelade och ha ALA fargnyan-
ser, fran ~intensivt stralande till matt
lysande eller verkligen morkt.
Herschels ideer ON universums ut
strackning voro, liksom Rants, alltf0r
s~torslagna. De representerade hvad
mar kallar Diet transscendentala sta
diet af astronomers vetenskap. Han
kom naturligtvis till den slutsatsen
att rymdens dup AFRO outgrundliga till
och med med EFT sa starkt instrument
som hans refektor, som dock i verk-
ligheten icke ~f0randrade de resultat,
han u%ppnadde formedels sina mindre
teleskop.
| VII nHl -