Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-03-04
lasedani lseIslatpry staiu
Nebraska,


sert fawdfty.
piedminnle poudtli konrtns
plodlolens byla v nilkim dome
nova saahosaci pledloha a byls
kIerkom ttena v odpolcdnim Ease.
dani cteni td,o pitdlohy, maiiei
vice nesli 10000 SLOW, vEalo eclt
dive hodinY,
Zylastni vybor prscoval ma tdio
plsdloze po ttyry nedelo zprs.
covana jest ma zAkoneeb state
kansasu, Iowy, ohia, California a
Indiany. Zakladem iejfm jest, BE
ma byt maietek odhadovan dplne
hodnote a zdahovan v jedne peti.
NE hodnoty. Pavodne navrhovana
byla jedna ttvrtina, ale konetne
ustanovena jedna petina.
Pfedloha zakona, davajfcfho
okresni sprave pravo zavesti ka-
rantenu, byla guvernerem pode-
psana.
v nternim zasedanf senats Pied
lozil Hall 2 okresu Burt nasledu
jfci resoluci:
Ponevadz byla Spoienym Sta.
to pfedlozena pfedloha zaffditi
v zemedelskem o1boru 1fadoynu
"veFejnych cest, "a zaloziti system
narodni, statni a mfstni kooperace
k zlepseni vefejnycb cest, a pone4
vadz jest zadano poyoleni $40, 1000
ma provedenf dotycne pfedlohy, a
ponevadz dotycna pfedloha by
slouzila k obecnemu dobru v Ncb-
rssce, budiz uzavfeno, ably presi.
dent senstu jmenoval yybor tfi-
elenny, 2 nichz jeden ma bYti
pravnfk, by tento vybor vypraco-
val pfedlohu, kteraz by pfiprayila
Nebraska k pfijmuti vSech who'd
zakona piijatebo kongresem Spo.
jenych Statd.
V nizsfm dome ttena byla zda-
hoyaci pfedloha podrube odka.
zana byla zdshovacfmu yyboru.
Ma navrh Scarshv usneSeno, ably
vytistena byla 1000 vytiscfch.
Koetter Douglas podal reso.
luci, nfz poukszuje ma to, ze
Union Pacific drahs cely svnj
system nechala zanedbati takgm
zphsobem, ze postovni spojeni
jest nynf yelmi nedokonale, a cd.
porutujc, ably pozadan byl postov.
nj odbor We Washingtonu, by
stala Sc one veci naprava.
V stfedovem zascdanf legislatu-
ry Hall 2 Douglas uspofzdal pro
celou Nebraska zvlastnf pfekva.
peni. Podal totiz resoluci, ably
legislature nafidila generalnimu
nzylsdnimu, by upustil cd vsech
zakonitycb krokd proti rueiteldm
byvaleho statniho poklsdnfka
Bartleyho "a nahradu zaplaceni
soudnich dtrat.
Resoluce Hallova je tax zajt-
maya a ddlezita, he j podavame
zde plnem zntni.
Ponevadz jest byl temef po
pet rokd spor pied soudy tohoto
statu, Y namz stat jest zalobcem
proti rutiteldm ma dFednf zaruee
Josefa S. Bartleyho, byvsleho
statniho poklsdnfks, a
ponevadz dotytny spor Sc stal
yelice naklsdnym pro stat, jsa
projednayan po styfikratc y dist.
riktnfm sondu a po tfikrate v
supreme sondu,a TAX dalece se'do.
kazalo, 10 iento spor skoncil
snad skonei bez veskereho uzitku
pro stat, budiz uzsyfeno senatem
statu Nebrasky, sc souhlasem
domu zastupcd, ze tfmto Sc nafi-
zpje generAlnimu naylsdnfmu, by
ma kone1ne urovnani vsech narokh
tohoto statu proti rueitelnm ma
zaruce S. Bartleyho pro jeho
lhntu jako statniho pokladnfka,
ktera zapotals dnem 5. ledns
1895, zaneehal vsech dalsich pray
mich krokn pod podminkou dplne.
ho yyrovnani vsech soudnieb dtrat
. onoho sporu vzeslYch, tsxova.
nych proti ruciteldm proti statu
Nebraska.
Zaruks, ma niz podepsano bylo
IL pfednfch obcann Nebrasky,
obnasela 81. 500, 600. Ackoli Bart
ley byl odsouzen k dvscetiletemu
weren't pro zpronevefeni vice nezli
pol milionu dollart statnich pc.
nez, pFec dosnd stat cd rucitel1
neobdrzel ami jediny cent.
Jaky osud bude miti tato reso
lace, TO jest tezko fici. Nektefi
zakonodsrci yysloyuji nj sou.
hlas, jinf stoji rozhodne proti nj v
odporu.
We stfedu jmenovani byli Sc.
natu, die Hallovy resoluce ma W.
Dor k vypracovanf pFedlohy k
dobru vefejnych cest Hall Burt,
Hasty Furnas a Sloan Fill
more.