Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-06-03

ktcrd Jim hylo Y huulish ptoiitt
ohyvatclstyo hlavniho mtsla
ksusasu zlravilo hroEnc dny a
roEtiloni ieho bylo ponekud smir.
memo tim, kdya ohci zutici North
Topeka uhasnul a voda rozlcvalici
sc do sfo p6ti mil potala opsda.
vati.
Zaehrshovaei prace $ opadava.
MIN vody byly konany dyoina'
sobnym dsilim to po celou nede.
Ii cd tasne rama al do noel a sta
ohrozenyeh obyvatel0 North
Topeka bylo dopraveno do bee.
peel.
postizenym potfna sc hrnouti
pomoe re vsech stran jedine
obyvatelstvo hlavniho mesta phi.
spelo sroo, 900 k umirneni hroz.
neho toho nestesti.
Pfedmesti North Topeka jest
dplne potopeno a jest velmi maIo
nadeje, ze nektere obytnfch sta
veni bude moci vzdorovati roz.
boufenYm vodam, ktere nc ma.
razf.
Lide hledajici ochranu Y Page.
owe elevatoru nalezaji Sc smut
mem postaveni, nebot nemeli ami
sou5ta v 1steeh cd patku. V ne.
deli rano byly yypraveny k MIN
dye lodice nalozene potrayinami,
ale vzdor veslaf1m, nadlidskym
namshanfm pracujicim, nemohly
lodice k elevatoru. Telegrafova-
no do nekolika NEST pro parni
tIuny a temito Sc utini pokus
zachraniti trpici.
Il. l.. Bailey 4. NJ. Alexander
Sc yyznamenali zachranenim diva.
nacti Zen deti, kterez vylezly ma
hronadu prken Y jedne dfevafskt
ohrade a tam SC choulily cd patku.
cd patkn. Lodicc byla nekoli
krat strzena proudem, ale konecnt
piece Sc dostali statetni veslafi \
pontonovemu mostu odtud byl
zachraneni narutich jinych mu
10 odneseni do bezpeei.
v Kansas City jest povodef
temef tax hrozna jako Topeka
poefta sc, ze tam zahynulo nejme
ne so osob.
Trst Santa Fe drahy naleza 81
pod yodou al k Holiday. Mos
Turner byl vodou strzen nedel
rano trosky neho narazcm mi
tili most Argentine. Take ne
kolik jinych most0 bylo rozzufe
ngmi vodami strhano a iedin'
skody ma techto mostech episode
ne obnasf s2oo, 900.
Mnoho.li je milionaf6 Y New Yorku
Die v techto dnech ucinenebt
odhadu sfdlf v dnesni dobe New
Yorku 1890 miiionath proti 28t
v roku 1880 a5r. 1853. Pfet
100 roxy nebylo Y New Yorku an
jedineho miIionafe. prvni, komt
Sc podsfilo nahromaditi million
byl John Jacob Assor. Pied tin
byl nejbohatsfm muzem Y New
Yorku lzak Classon, jehoz jmen
Sc odhadoyalo asi ma 1850, 600
Die jednoho bankefe New Yor
ku, ktery finaneni pomery nasicl
americkych Nabobn dokonale zna
jsou Y New Yorku nejmene ttyf
lide, jiehz jmenl obnaSf pies rot
milonn dollar1. Jsou to: Johl
D. Rockefeller, VIM. Rockefeller
Andrew Carnegie a Pierpon
Morgan. John d. Rockefelle
jest bezpocbyby nejbohatsim clio
vekem We Spojenych Statech
jmeni jebo mnze obnaseti okol'
500 mi!icna. Csrnegieho bohst
styi jest paeeno ma 900 milionn
Proti temto Krocsushm jsou ohI
Jacob Astor, Alfred Vanderbilt
Russell Sage, Geo. Gould, Hsrri
man, ID. Willis a Geo. Il. Baer
ktefi mali pry jen asi po so mi
lionech, prayymi zebraky. Nejbo
tatsi zenou We Spojenych Stated
je Hetty Greenoya, ktera ma mez
80 a 40 miIiony dollary imsni.
Koeisn dostaI svemu Slow.
Mlady tesky yirtuos vida, B
ueinil chybu, special j napravii
av prnvodu sveho stryce, ORA
Svatks, nsvratil sc do Ameriky
ably osobne Cloptonoyi jeho ma
jetek odeyzdsl. v patek pfisel
prnvodu profesora Kovafika
sveho stryce Ora. Svatks do ho
telu Empire, kde Clopton bydlf
dal Sc u nej ohlasiti. Ten pfijs
no yelmi pfivstiye oba 81 podsl
ruce a pax Clopton zdvofilc podt
koval Kocisnoyi "a opatrnost,
jakou housle osobne osetfoval n
ceste, ably sc jim mic nestalo. N
to Kocisn pomocf profesors Koya
ffka vylozil cloptonovi sve stane