Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-09-23
KR0NIKA uDAL0STf.
Kryaya dohra X polltlekemu boil.

Kryaya dohra K politlekemu boil.
V itery minulebo tydne byly Y
New Yorku pfedvolby 4 ma mno.
hych mistech strhnuly Sc rvacky,
avsak ma narozi S ave. ans ul,, (,
doslo skoro k pravidelnemu boji
mezi ptivrzenci dvou piedak1 tam.
manistickych, ktefi sc domahali
v1dcovstvi onom okrsku. Jeden
elovek byl v teto srazce snrtelne
zranea a nekolik osob bylo vice
meme potluteoo. V pr6behu bylo
vypaleno mnoho stfelnych ran
jedine zakroeenf sinGho oddilu
policie lie dekovati, Be byl pofa-
dek opet zaveden. - lzak c.
Hopper a Daniel j. o'Connell
domahali Sc y 81. okrsku v1dcov-
stvi a jejich proved tvofila desne
hulakajici lomozici chatra, iejiz
khk bylo slyseti na nekolik bloki
daleko. V}sledek volby zavisel
cd hlasovani v imenoyanem o..
krsku. Mnoho Hopperovycb pff-
vrzenc6 vydalo Sc ma podomni
honhu "a voliti. Pied jednlm
hostincem ma rohu S. ave. II6
al. spozorovali vyveseny znak
o Couaclnv Ia fevu a ramusu
no strhli tahnouce bo po ulici
dale, setkali Sc vyzdokenYm vo'
zem O'ConnelIs, ma kteryz Sc lined
yrhli, hodlajice no znititi. Policista
Leonard snazil sc poeinani lnzy
zabraniti a ucbopil diva nejvetsi
kFiklouny, tom byl ale nena.
danf jich spoludruhy obklopen, be
y Gteku hledaI spasu Mezitim
mu pfisli ma pomoc Crombie
VIM, Raih. Ojeyenim Sc jich byl
vztek l6zy TAX podrazden, BE
nekteH Sc yrhli ma Crombieho v
vyvleknuyse no do prostfed ulice,
tam no srazili skopali, ze zfstal
bez vedomf lezeti kdyz byl dove
zen do nemocnice, stay jeho pro
hlasen byl "a beznadejny. Polici.
sta Leonard byl tel pestmi TAX
stlueen, BE klesl take Y bezyedomi
ma zem a leden tloyek byl kuli
zrsnen do nohy. konetoe Sc
strhla ryatks mezi pfiyrtenci Hop
perogymi O'Connellovymi, nfz
mnoho osob bylo vice meme IRA
memo tomnto chaosu utinjla
teprve policie konec.
Republikansky statni sjezd Y
Marylandu.
Dne rs. zaff odbgvan byl v
Baltimore repnblikansky statuf
Sized, nemz postayen byl do
poIe nasledujicf listek; Ia gu
vernera, S. A. Williams, "a vrch-
niho nayladniho. q. Whitelock,
"a statniho Geetnika, l.. Z. p.
Demise. Y prohlaseni zdsad
schvaluje Sc vlada presidenta
Rooseyelta odporutuje Sc Ike
zyoIeni Y r. 1904 NynejA sprava
ststu Msrylandn jest odsuzoyana,
dale sc prohlaseni zada "a opra
VII yolebniho zakona a odporutuje
Sc z5konodarstvi onledne sto
kovanf Bsitimoru = pr1myslu
1stficoyebo Y zalivu Chesapeake.
Zayodhoyaei sjezd V ogden.
DO Ogden, Utah, dostayili
Sc jedenacti statd zapsdne cd
Mississippi lezicicb zastupcI vsech
obchodoich spolkd. ylad obci,
aby s1cssinili Sc prace II. zavod-
ioyacibo sjezdu, ktery tam byl "a
bajen. Jeste nikdy nejevilo Sc
tolik zajmu o zsvodbovani veli-
kych zap,dnich sousi, jako nyni,
kdyz vlada uz pocals povoloyati
ma to penfze pracuje ma obrov-
skem 1kolu zavodnenf techto SOU
u. Zsstupci do sjezdu sc dcsta-
vivsi, byli veIice poteseni pfipisem
cd presidenta Roosevelta, ktery
jest pro zavodhovani nadsen .
pfedpovfda, be bude prace sjezdu
toho nehynouci dobrod6jnou pa
matkou budoncnosti, nebot Nd "a
yod6ovanf 81 must Amerika pro
budoucf pokolenf velice zskladsti.
Take tsjemnik vnitra, Hitchcock,
postal delsi pffpis,v nemz vyklada
o d6lezitosti zayodhoyani. Ia.
jemnfk zemedelstyi, Wilson, do
stsvil Sc do sjezdu We sye feei
yykladal, he ma nemalou d0veru
y tyto zapsdni staty, be Sc stsnou
zayodnenfm daleko bohstejsf a
uziteenejsi. nezli sc vsim zlatem a
stfibrem, kterez Sc 2 1trob zeme
jejich dobyva. Dale praviI, ze
ma vlada diva tisfce pfirodnich
znalc1, ktefi ison vsichni k sluz.
BAN syymi zkusenostmi a svym
vedenim americkemu farmerstyu. !