Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-02-11

vati podobny navrh We SVEN sne-
mu. Tento novy stat, die dosa-
vsdnich plann mel by poiimati
sobe vychodni Montana. az po
vrchy zyane Belt a zapadni Cast
severni Dakoty az po feku Nilsson
ri, coz by tvofilo rozlohu IS, 900
ttver. mil Novy stat ma Sc ime
novati Montague hlavnim me
stem ma byti Glendive.
Buff do Texasu.
Zastupci hrdinneho narGdka
BdrOv vybraii 81 pry Texasu
200, 600 akr1 pozemkh k osazenf.
Vyjednavani fidil byvaly statni
tajemnik Oranzskeho Svobodnebo
Statu, Reitz, ktery sem nedavno
pfijel. Zpravu tuto nelze brati
ieste "a bernou minci, ackoli jest
pravdepodobne, ze by B1fi dali
pfednost Wade stryce Sama pied
vl4dou Iohna Bulla.
Zachrance 200 zivotG.
Y tunulu pohofi Cascade zasta-
ven byl dne 6. Gnora vlak drahy
Great Northern, tazeny dvema
parostroji vezouci 200 cestuji-
cfch. Tunel jest z mile dloahy
cd sveho otevfeni spdsobil draze
mnoho svizeld. Dym re dvou To-
komotiv, do svahu jedoucich, ma
plnil brzy cely tunel hustym
d}mem a plyny, tax ze zivoty
vsech byIy ohrozeny. Tu jeden
cestujicfch, John Abbot jmenem,
obdafeny neobytejne silnymi plf-
cemi, vida, ze Sc spolucestulfci
jeho dust vybehl ven, ably Sc pfc
svedGil CO jest pfjtinou zastavky v
tuneiu, ktera trvala liz pull druhe
hodiny. Tam ku svemu zdeseni
shledal, ze muzstvo ma parostro
itch lezi bez sebe. Abbott ma Ste
sti rozumGl jak fiditi parostrol a
tax Sc mu podafilo vycouvati tu-
nelu ven ma terstvy vzduch efmz
zachranil ziyoty vsech 200 osob.
Jeste 7 hodin po tom jeden kon-
dukter, jeden brzdaf dve cestuJi-
CT zeny byly V bezyedomi.
Dostanou zadany pfidayek.
President unie. uhlokoph, Nit
chell, mdze Sc pochlub'ti opet no
wynn vitezstvim ktere dobyl pro
uhlokopy zamestnane tezenim
mekkeho uhli v konferenci, lez
odbyvana byla mezi zamestnavate-
Ii zastnpci unie, ucineno So
botu dohodnutf, die nehoz uhlo-
kopove obdrzi prnmerne IA pro-
cent pfidavku ku svym nyneJsim
mzdam. Konvence uhlokopG do
hodnuti toto schvalila ackoli
tyka Sc pouze Ohia, Indiany, llli-
noisu zapsdni Pennsylvania, tu
bude slouziti "a zaklad i pro
ostatni staty, v mich Sc tezi mekke
uhli. Die vypottu majiteld doln
zvysf Sc timto pfidavkem mzdy
uhlokopd o 49 miliond dollard
roGne.
Uriznul hlavu svemu spoluvezni.
V Eastern vezeni We Philadelfii,
odpykaOal sve zlociny ternoch
James Pratt, ktery byl odsouzen
ma 20 rokn a MIN zaroveh jed
ne cele odpykaval sv1j zlotin Ger
noch Bush, kterV byl odsouzen
ma 2 roxy. Kdyz dozorce vezeh-
sky, Josef B. Smith Konal svou
obvyklou obchizku We stfedu 7,
hodine rano, tu videl pouze Bushe
proto Sc ho tazal, kde ie leho
spole6nik. "Ten nebude vic po
tfebovati zAdnou snidsni nebude
vas vice 'badrovati', " odvetil do
zorci Gernoch S 1smeskem. Do
zorce otevfel mffze a vstoupiv do
witt naiezi tam mrtyolu Prattovu
a sice bez hlavy, Bush byl ihned
doprayen do jine cely, ale nezli Sc
tam odebral, tu vytahnul hlavu
2 pod prycny, kdez j uschoval.
Kdyz byl Bush tazan, proc Prstta
zabil, tu pravil, ze Sc MIN poha-
dal neiakou nabozenskou otazku
kdyz Pratt usnul. tu mu stolici
rozbil hlavu a pax il nozikem
ufiznul a poloziv j ma sthl, mluvil
k nj pry po celou noe. Bush
bude souzen pro tuto vrazdu.
yefejne trestani ziIou Delaware.
Podle starodavnych zakond v
Delaware sobotu byl den yefej-
nych vypraskG pro okres New
Castle a "a tou pfieinou shromaz-
dil Sc okresni pracovny v Green
Bank veliky dav lidi, mezi nimiz
bylo mnoho zenskyck. Veziove,
kteff byli podrobeni tomuto trestu
trpeli dvojnasobne, nebot ostry
vichr val, kdyz vyprask byl odsou-
zenym udelovan, zvysovsl jich
bolesti. Z pracovuy byli vezhovt