Svenska monitoren., 1903-01-16
NBlLLNINes

Or en- uppsats af DIR P, Meissner !
Beri. Lokalanzeiger atergifva vi fol-
jande:
neutrality-suspicious. och fantasien,
som satta manniskan 1 stand att for
sin inre blick framtrolla angenama
Elder och f0restallningar, AFRO ocksa
mycket ofta orsaker till deprimerande
och oangenama f5restallningar. Diet
dir ofverraskande att Sc med hvflken
sorgfaIlighet och pa hvilket detalje-
radt satt just sjukdomsbilder och sjuk-
domskanslor genom inbillningskraften
alstras hos manniskan. lag talar har
icke ON de fall, der sinnesf0rvirring
medf0r dylika f0restallningar, utan ON
de fall, som forekomma hos normala,
andligt friska manniskor, och hvilkas
ursprungstyp Moliere sa ~masterligt pa
rodierat / lie malade imaginaire'. Dag
ligen m0ta vi sadana inbillade sjuka
- hvarje stand och hyarje yrke har
exempel att uppvisa.
ON vi forst med nagra ord skuile
ber0ra hysterien, sd ar Diet icke derf6r
att vi antaga denna sjukdom vara In
billad, utan derf0r att vi allvarligt
villa betona att den ar en- sjukdom !
ordets egentliga mening. / gamla IT,
der ansAg man de stackars af hysteri
lidande manniskoTna vara besatta,
hexor och trollkarlar, senare hemf0llo
de at han och bespottelse och behand-
ladies' som ~bedragare. Forst var It'd
har bragt Diet derhan att man betrak-
tar afven de hysteriska som sjuka och
lemnar dem den ward och uppmark-
samhet de f0rtjana. Trots ALT forbin-
der man dock annu, sarskildt | LEX
mannakretsar, med ~begreppet 'hyste-
risk" nagot misstankt, som ar lika o.
rattvist som grymt mot de sjuka. Man
gor val ! att vara mycket f0rsigtig
med sin dom. Sayal q%vinnor SON man
kunna vara behaftade med denna a.
komma, men hos de senare upptrader
den vanligen under former, som icke
gifva sadan anledning till hanande kri-
tik, som da den innes hos de fora.
Bortse vi fran denna sjukdomsbild,
sa finna vi dock en- heI del folk, som
endast inbilla sig sina sjukdomar. Or
sakerna hartill arc mangahanda. Ofta
ar Diet okunnigheten, ofta h%alfbildnin-
gen, men oftast sysslol0sheten. Som
liga manniskor arc fran hemmet van
da att egna sig at sjukdomsfunderin
gar, under Diet andra arc sa uppfost-
rade att de aldrig slappa sin inbill-
ningskraft los i denna riktning. ON
f0raldrar STAMINA bort sina barn och
CORA en- sadan affair af hvarje den min
sta smasak att barnet endast lar sig
att alitid observera sig sjalft och tan
ka pa slit helsotillstand, sa blir foil.
den den att de som utgatt fran EFT
sadant hem ha mycket lattare att in
billa sig sjukdomar an andra. Just |
b~arnaaren patraffar man manga dylika
fall, och Diet behofs en- alldeles sarskild
sorgfallighet for att med framgang
kunna kurera dessa barn fran deras
v~illfarelse.
Vid en- mera framskriden alder -
! mognadstiden hafva dessa inbil-
lade %sjukdomar ofta sin grund / en-
blott alltfor utbredd okunnighet ON
Diet fysiologiska %forloppet och f6ran-
d~ringarne i kroppen, hyilka nya och
ingripande storma in pa den unga or
ganismen. Sedan kommer en- It'd. ga
genom umganget med jamnariga, ge-
nom lektyr eller studier en- mangd
halfforstadda begrepp fastna / hufvu-
Diet och f0ranleda v~ederb6rande till
u~pptackter af akommor, som alls icke
finnas.
Eft drastiskt exempel harpa erbju-
der den studerande ,m~edicinaren, som
for forsta gangen laser eller h0r fore
lasas ON sjukdomar och sjukJoms-
symptom. Fa arc val de lakare, som
icke medge att Diet under studiet gif-
yes en- It'd, under hvilken man inbilIar
sig hafva icke en-, utan manga sjuk-
domar. Man svettas t. ex. en- matt. och
pa morgonen har man diagnosen stalld
pa lungsot; man darrar en- smula pa
handen och blir genast 0fyertygad ON
att man har den hemska n%ervsjukdo-
men paralysis agitans. Kort sagdt, al
la mojliga sk~rackbiIder stiga upp for
att efter kort It'd med fortskridande
insigt alter f0rsvinna. Men arven icke-
medicinare raka ut for dylikt och ofta
derf0r att de lasa valmenande popu-
lara skrifter, hyilkas fortattare yanIi-
gen arc ~behaftade med Stamina okun.
nighet som sin publik. Man kan icke
CORA sig en- f0restalning om, hvad des-
sa s. k. popularmedicinska becker kun
ma stalla till for en- oreda. vi lakare
hafva ofta nog att kampa med de fran
sadan lektyr harstammande, bergfasta
fordomarne. Till okunnigheten och
halfbildningen salIar sig ofta fruktan
och f0rmar folk att sla / ALA m6jliga
lexika och ~fackskrifter for att skaffa