Willmar tribune. [volume] (Willmar, Minn.) 1895-1931, 1903-07-29
TRUSTERNA AFRO ALDRIG
~ .N0JnA ss3s5 -E..,s.s e: 81

: = liz 1EHN a 4AFtO $ALDEtlG 8e
" :: ~ H. .NOJDA. .:ss z 49,
Snikenheten bedrager sig self raft
ofta. "Den som gapar Diver Tor
mycket mistar ofta hela stycket. .,
Sannineen at denna sats har bevisats
under den sednaste tiden i trusternas
historic. Ideen ON sammanslagninP
at ALA intressen en- viss industri var
god, sedd fran -fabrikanternas sida.z
De kunde harigenom fullkomligt be-,
herska denna gren at industrien och
bestamma priser efter behag. Men de
som stodo spetsen for dessa f0retap
voro Ell n6jda med utsigten at CODA
f0rtjenster framtiden. De vile gen.
asst 0sta stora extra f0rtjenster utan
att gesvaluta derf6r. Derf6re utgafvo
de en- massa at hvad man kallar~ " att
made aktier," det will saga aktier som
ej representerade< nagot varde utom
vinstutdelningar. Kapitaliseringen
var fiesta fall tire till >fyra CANCER
vardet at den egendom trusten for.
fogade Diver. Men man vautade att
genom Diet monopol man erh6ll kunna
f6rtjena nog att utbatsls stora vinst-
utdelningar, och att pa grund baraf
skulle alma nheten kama sig hagad
att k0pa dessa aktier. Till on b0rjan
lyckades delta delvis. Men mar den
ena industrien efter don andra ga.
lunda blef kapitaliserad blef
nassau at dessa aktier for stor, och
de som k0pa aktier f6r att tillf0rsakra
sig en- tnkomst b0rjade tveka anga-
ende vardet at dem. Man resonerade
att det m6jligtvis kunde ga an for
trusterna att f6rtjena nog att betala
godt intresse pa insatta medel under
CODA ar. Men ON daltga tider skulle
komma och f6rtjensterna minskas
stode man der med vardel6sa paper.
Talet ON lagstiftning mot trusterna
hjelpte nog ocksa till att CORA speku.
lanterna f6rsigtiga. Resultatet blef
att desss bolag ej voro stand att af-
yttra sina aktier, och den vantade
stora winston fran denna sida uteblef
i manga fall nastan helt och ballet.
I somliga fall. till exempel i skepps-
trusten, hade man satt sig stora
skulder for att uppk0pas stridiga in
tressen och IA fullkomligt monopol.
Denna trust har derf6re gait kaput-
ten, och fe1a andra sta pa branten at
ruin.
Spekulanter Wall street som kept
en- massa at dess obligationer eller
aktier pa kredit for att sedan afyttra
dem till h6gre pris hatva sett priser-
ia pa dessa aktier stadigt fslla under
de sednaste m} naderna, tills Diet slut.
ligen blef om0jligt for dem att hal'a
ut ]angre, och somliga at dem hafva
gait BANKRUPT; andra ha salt ut med
stor f6rlust, och en- kris hotar att Ut
bryta hvad dag som helst.
Hade dc som organiserade deesa
truster mott sig med framtida for
tjenster pa slit monopol sa hade de
nu staff pa saker grund. Men snikeu-
heten var for stor. Man Vile kla icke
allenast allmanheten som k6per trust
produkter, men ocksa de som ha peng-
ar nog att k0pa aktier. M ha dessa
snikna herrar aera fall gait miste
ON begge f0rtjersterna. Icke nog
hermed. Det kommer att framtiden
bli litet svarare for dessa trustmata
dorer att organisera nya truster. sa-
vida de icke kunna visa att de sta pa
alldeles saker grund. For EFT par ar
sedan var Diet nog att visa att Nor
gan stod spetsen for cit f6retag for
att "a egarne at industrier att inga /
en- trust. Men som nu aera at Nor
gans f6retag visat sigl osakra och en-
del at dem gait under sa har Morgan
f6rlorat sin dragningskraft. Hans
MANN ar 81 langre en- god bergen for
att cit f6retag ar tillf6rlitligt och SAX
ert att lyckas. Morgan har f6rtjenat
stora summon pa dessa trustorganisa-
toner, ty han tog alltid god betalning
for att lana slit maktiga Mann; men
han har f0rlorat trollkratteu at delta
Mann, och kommer badanefter att an
ses mera som en- vanlig meuniska.
ON det stannar harvid sa bli b6rs-
spekul anterna de enda som f6rlora,
och folket winner. Men det ar mycket
m0jligt att en- kris Wall Street kan
stracka sig Diver hela landet och for
lama till en- del all handel och in.
dustri. Det var Wall Street som de
stora kriserna at 1873 och 1898 togo
sin b0rjan. De CODA tiderna ha gjort
folket for djerva och man har kastat
sig in pa ofantliga f0retag med Ian.
ade kapital. ON de som ha pepga1
insatta i bankerna bli radda och dra
ga ut dessa pengar sa, skall man fin.
ma att dessa stora f6retag arc byggds
pa sander och kunna ej motsta er
finansiel storm.