Svenska monitoren., 1903-01-16
ON koLD.

ma definiera kolden, absolut taget, p;
delta satt. Men ~vetenskapen har an
nu icke bragt nagon kropp | Diet till
stand att den icke skulle kunna afky
las ytterligare. Den %innehAller sale
des ~fortfarande varme; den absolut;
kolden har icke nagonsin blifvit fran
stalld. EKisterar den mahanda
verldsrymden?
Da vi saledes icke kunna berofvs
en- kropp ALT dess varme, hafva "
icke raft att definiera "koIi" pa anna
satt an som en- lagIe grad af varme
hyilken till "yarme" forhaIler sic
som ''skugga" till illus" Men veten.
skapen raknar Diet oaktadt med en-
absolut k0ldgrad och har bestamt
denna att ligga 272 gr. under vattnets
fryspunkt, raknadt a den "centigra.
da" skalan Us or. c. lases utomlands
oftast icke Is or. Celsius. utan Is or.
Centigrade.) Huruyida denna "abso.
luta nollpunkt" ocksa verkligen re-
presenterar en- fullstandig franvaro af
varme blir nog icke mojligt att afg0-
a / hyarje fall spelar ju den S. k.
absolute temperaturen, hviIken rak-
mas fran namda punkt sasom noll-
punkt, i varmelaran en- mycket betty
dande roll, och enligt termodynami-
kens "andra hufvudsats" skall t. o.
m. EFT perpetuum mobile kunna kon-
strueras, ON nan mar denna punkt.
d. v. s. icke EFT %perpetuum mobile,
som sjalft skapar kraft af intet, utan
EFT sadant, som omsatter nagot al
naturens stora ~varmeforrad / meka-
nisk kraft.
bet ar nu tvahundra ar sedan
Amontons framstallde slit f0rslag till
en- absolut temperaturskala EFT
f0rslag, som glomdes for att icke kom.
ma till heders forr an fran pa 1900
talet. Och han fick fran denna skala
enom att som matare pa varmegra-
den begagna trycket hos en- inne-
stangd luftvolym. Delta tryck antos
han vaxa proportionelt mot den abso'
luta temperaturen, och han fck som
en- fold deraf att den absolute tenn
p%eraturen ar 0 gr. mar gasens tryck ar
O. Delta intraffar vid - 273 or. Men
ar Diet icke ~godtyckligt att antaga luf-
-. or,,oroatrick cuhStanS2 An
taga vi I. ex., att den absolute tenn
peraturen ar proportional mot qvtck
s~ilfrets volym, ia vi att denna NoIym
forsvinner vid - $500 gr. och der kun
de saledes ocksa den absolute HOLDEN
vara. Och ar Diet raft att antaga att
temperaturen ar proportional mot
volymen? Kanske den vaxer aritme-
tiskt, medan volymen r.lltager geo
metriskt; da fnnes det 6~tverhufvud
taget ingen absolut k0ldgrad.
Ur den S. k. kinetiska ~gasteoriens
synpunkt existera icke dessa svarfg-
heter. For denna teori beror gaser-
mas tryck pa den hastighet, hvarmed
deras molekyler rusa fran och tillba-
ka, bombarderande v~aggarna / Diet
karl, der gasen ar innesluten. Def
nierar man nu temperaturen sd att
den (absolut taget) ar proportional
mot gasmokylernas r0relseenergi,
eller hvad som f0rr kallades lefvande
kraft, sa far mar I Diet allra MARINA
ste Stamina temperaturskala, som
Amontons uppstallde; afvikelserna
mellan den teoretiskt %beraknade och
den pa en- lufttermometer uppmatta
absolute varmegraden arc brakdelar
af en- grad. Enlist den kinetiska teo-
rien ligger saledes den st0rsta tank
bara k0ld vid - 273 gr. uppmatta a en-
gastermometer - n. b. ON denna ar
| fylld med en- ideal, permanent gas, sa-
dan som helium i Diet narmaste ar.
Ty Diet egendomliga med gaserna ar
ju att ALA gaser utvidga sig lika
mycket med temperaturen, sa lange
! de icke befinna sig / narheten at sin
: kondenseringspunkt.
K~0ldtekniken har pa de Senaste