Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1903-10-21
4 washingtonp.

Ifa y NSmsttR bsaosefhS Hesfffsis.
Matt 1tofsi ikisfa. O,lha.
lsHf ppmsfks Mymas0pd. - Pm
fldpHf Hfofdska.
Y n6kieryeh kruzich nasieh po
litikafo panuie min6ni, BE- nase
republika &c dtive neb neb pozdeji
sttelnc Nhmeekom Ae jest
proto nutno ma TO Sc dokonalu
pfipraviti. v itchto dneeh Wy.
iadfil Sc kongresuik Dayton se
Zap. virginie nasIedogne "v
Ntmeoku pfiIali "a svon zasadu,
Be lodstyo Fise mnst bgt tax slime
jako kterekoliy jine mocnosti Be
kolonie lsou pro ne nutnosh, ably
Sc tam pfebyteene obyvatelstvo
bez odnarodnGni mohlo odsteho
yati. Die meho nahledu Nemecko
pohlizi k JIM AmerIce jako k nel
lepsi zeni, niz by osady molly
byli zalozeny proto nepfipusti,
ably mu Monroeoya nauka stala Y
ceste. Nemei maj vypocteno, Dc
do roka rg2o budou miti 80 mo
defuich bltevnich lodi, ale die
meho nahledu tyto budou dohoto
yeny jiz roce 1910, nebof Ne
meckn pfItomne dobe jevi Sc
vice zalmu zbudoyani lofstva
nez o jinou sluzbu, AMI yojska ne
yyjimsje, Nemecko cini Y namof
nictyi ryebly pokrok, kdezto An
glie nynl stoji. Francie, phi spatne
sprave namofni a neprospesnych
pokusech torpedoyymi eluny,
z0staya nyni pozadu.
Die nahledu odbornikn teehto
zemi, nase move 10000 tunoye
lodi yzorn Louisiauy Connecti-
cut jsou yrcholem stsvby lodi vi
letnych, Ma pfisti rok mtlo by
byti ueintno povolenf ma staybu
nejm6ns 4 neb $ yaletnych lodi,
Sc snosnos,f r6, 600 tun q zaroveh
byebom ncmhIi setfiti pencil ma
zkukebn6 stffleni do teree. '
Kongfesnik Dayton jest tlenem
namofniho vYborn toto pro
hlaseni jest vysIedkem jebo pozo
rovani, ktere konal Ietos lete v
Eyropk.
u posledni mssieni zprayy ze
mkdtIskebo odboru vyjimame, ze
sklizeh jarky obnasela 284, 500,
600 bubln, kdezto lohska byla
pou2e a5s, 600, 600. Celia osevn'
rozloba titals f7,257,ooo akrn a
prdmhfne sklizeno Da akru ~ 4
buhId.
Sklizeh ozimky obnasela 4Io,
600, 600 bnsld poroynanl . 4fJ'
600, 600 busly loni, tskze celku
sklidiIo SO le,os 6s8 900, 600 bnslh
u poroynani . 67o, 600, 600 bnsIy
loni.
Skizef korny die vladni zprayy
Jest odhadnn.s na tisice mIiiouo
busl6 a to lepsi jakesti nezli byla
lonska Ovsa sklizeno $4,000,
600 bubIn.
We Wsshingtonu odhaleu byi
dne IS. iijna pomnIk generala
Williama Teeumseh Shefmana,
ktery Grantem Sheridanem
ivoii pfosIavenou trolici vote
vdde6 . obtsnske vaIky. Slaynost
tsto byla yeikolepa president
Roosevelt byl hlavnlm fetnlkem.
Oceniy kfasne obkanske ylastuosti
Sbermsnoyy, poukazal take na
lebo Gisie q hrdinnc vlasteneetyl,
ktefek by Sc mklo stati yzorem
pro kszdeho obesna americk1ho,
President kfasnou lee syou skon'
Eli gyfekem, zs lido krade 1fadt |
obesnstvem nh svefenem, he jest
stejns radcem ylssti, jako zba
belly uprehllk We valee.
Senator y Alsbamy, Morgan,
ktery, jsk znsmo, nalezel X ouem
nejzuFiytlbtm odp0rehm panam.
skeho pfnplsyu. mel ' sobotu Sc
Mztnfm sekreiafem Hayem roe
mIuvu, nlz DsIebal ma sekretafe,
ably zspotato byio gyjednayani
Nicarsguou Costa Rieon o cestoe
prayo X prokopanf mezimofskeho
prnplavu.
Morgan poukszoysl ns ySbody
teio cesty, ale sekretaf Hay Sc
rozhodnul, be yIads neucini pro
zalim niGeho v te zalezitosti. Pre-.
sident Roosevelt jest totiz toho
nshledu, ze pr0plav psnsmsky
Jest mnohem lepSl, timz soublasi
ylichni odbornici a be Colombia
pFiyedena bude k rozumu. Celon
tuto otazku pfedlozf president
kongresu.
KRONIKA UDAL0STi.