Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-05-28
I Ur dageIls kr0nika.
At
I. Jakob Jesperson.

-
Hvilket? Hvad for nigot? Hvad ar
Diet, som ar sa gladjande? All 10, bra
myckef; men sarslsildt det, att menni-
skotta bli sd CODA och snalla och
vanliga och milda och karleksfulla och
barmhertiga ib1apd. D e I ar
giadjande; ty riktigt CODA och snaila
menniskor aro nog ungefar det basta,
som fins, pa delta oroliga. nyckfulla
och eldsprutande klot, liksom de ock
pastas vara bland det sallsyntaste.
Delta senare pastaende ar emcllertid
eft hardt tai och jag kani icke instam-
ma det, Det strider emot min Of
vertygeise och min sjelfkansla.
Det fins nog flera CODA menniskor j
Nerlden, an man i allmanhet antager,
da man satter betyg at andra. Man
Dor ju kunna satta mera tro till en-
nnenniskas vittnesbord, mar hon witt
mar ON sig sje1f, an mar hon vittnar
ON n-andra; ty hon Dor ju kama och
forsta sig sjelf bast. Och enligt eget
omdome och vittnesbord ON sig self
va arc ALA menniskor CODA. HIM! ia,
lat det nu vara, som det kan med den
saken. Hvad jag har onskar framhal-
la ar endast den omstandigheten, att
Rissa rnenniskor aro sar S K ii d
CODA och snalla ibland.
Sasom r1u t. ex. dessa, som sin o1n-
het och omtanke ON andras val villa
drifva det derhan, att krig icke langre
bora vara farliga for lif och lem och
allmant yalbefinnande. Krig ha an
mars hittills ansetts yara mycket far
liga rlamda afseenden. Man for icke
gerna krig for nojes skull, synnerhet
icke j afsigt att fornoja dem, man
strider emot. Krig aro visserligen ic-
ke onskyarda. Langt derifrsn.. Men
lie .aro understundom f1odvandiga. De
fiesta af de fri och rattigheter, som
vi MI atnjuta och som framfor ALT arc
Narda att ega, hafva vunnits med
svard hand; de f1afva kopts med
bIod; och manga af dem atminstone
hsde aldrig kunnat vinnas pa annat
sat-. Att fora krig utan b1odsutgjus
te1se ar en- ny ide. Den bora vara de-
ri1okrater ha kredit for De ha hittat
pa den. Det ar icke ofta de hitta pa
nagot nyft;; men denna gang komIno
de bra nara att utnarka sig. jag fly-
ser stor aktning for demokraterna,
bade for dem, som aro demokrater at
p0fysrtygelse, och for dem, som arc
den1okrafer for revenue only, fast
aktningeni senare fallet Dir nagot sva-
gare. Ibland arc de dock nagot ving-
liga sina asigter och - ia, latom oss
saga opatriotiska sina yttranden. De
tycka icke ON kriget pa Filippinerna
och Diet Dor man icke klandra dem
for, ty nog hade det varit battre, ON
vi sluppit fora det kriget. Det ar dock
rlycket, som man rnaste foga sig j,
afyen ON man icke tycker ON det.
Demo q okraterna tyckte icke ON kriget
IA Cuba: De profeterade sda valdeliga
ON ALT det onda, som det kriget skull
fe konima att medfora for cubanerna.
sDeras profetior 5voro falska. I dag ar
Cuba fritz. Den dagen kommer ock i
,iss,ilr simon o It'd att randas for Filippinerna.
Diet As yackert att onma for Filippi-
rernas inbyggare, Diet ar vackert att
for derh utverka sa mild behandling,
som ar mojlig under, omstandi gheter-
ma; men det ar icke vackert att pasta,
!. at att yart land for delta krig i afsigt att
infora slafveri och fortryck pa oarne,
deraf far der visserligen funnits nog
forut; 81 heller ar Diet vackert att kali
Ia vara soldater, som kampa der, for
skurkar och mordare och bodlar, der
for att CORA sin piigt, eller utropa dem
sasom det riaste och grymmaste pack
pa gfund af vissa grymheter, som de
pastass hafva begatt och j hvilket
kr;e. begas icke sadanat De ameri-
! kanske soldaterna zro val inga helgon
nler an andra; men barbarer aro de
Msserligen heller icke mer an andra
ianders soldater, hellre rnindre. Det
al, SOM sagdt, vackert, att demokra-
ternas hysa medlidande med filipinos
for sa yidt dessa behofva Diet; men
det vore anda yackrare, ON de late
1detfa edIidande stracka sig afven till
iandra, som kanske annu mera behof-
{ vasdet, +. ex. negrerna soderr.
Man inser emellertid latt. att deras
handling satt bestamnes icke sa myc-
ket at hansyn till SAX som af parti-
hansyn. ON Diet republikanska eller
l,agot annat parti wore i samma stall-
ming, som det demo mokratiska, sa skulle
det tillafyentyrs forevarande fall
handla ungefar pa sa1nnla satt, som
delta gor. Det al Alltsa en- frt,kt at
spartipo politiken. Denna al no;dvandig.
sager man. Den har ock sitt CODA
sfaaed sig. q, Diet ar val sa. Men az ar
den odvandig och ar den god, sa ar
den da icke endast ett nodyandigt
godt utan ock manga afseenden ett
nodvandigt ondt. Det kan Val yara
! bra fast det just icke yittnar ON /, a.
gon vidare tillit till de regerandes ar
iighet och CODA uppsat att ha ettJ
parti, som utofvar en- viss polisn1ynr
dighet ofver det part, som for tillfal-
aet eyer makten och skoter regerin-