Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1902-09-17
V pill druhe minute.
velke, kvetouci mesto obraceno v
hromadu ssutin.
Lfetaf ohlIAo s0la&a TIE katasrq1

ZpnSobil vyDuch sopky Mont Pelee
ma ostrove Martinique, pfipomfna
jine, jez pfihodilo Sc dne I8.
dubna tohoto roku. Krasne me.
sto Quezaltenango, We Guatemala,
v stfedni Americe, nasledkem ze-
metfeseni v devadesati sekundach
obraceno bylo ssutiny, pod
nimiz pobrobeno bylo tisice a
tisice obyvateld tohoto tileho OBJ
chodnfho mesta.
Zkaza pfivalila Sc ma mesto ne
nadale tam, kde dosud panoval
ely zivot, tam po pdl druhe mi
mute rozlehalo Sc stenani ranGn}ch
a plac nafek tech, jiz jako,!za-
zrakem byli zachraneni.
Mesto Quezaltenango bylo VIDA
leno 1870 mil cd hlavnfho mesta
republiky guatelmalske bylo pc
tomto nejvetsfm mestem repu-
blice neItilejsim stfediskem OBJ
chodu. Zde soustfedoval Sc ka-
vovy, psenitny, tftinovy kaka.
ovy obchod, nebot mesto lezelo
zrovna stfedu distriktu, kde
tyto plodiny jsou nejvice pestova-
nv a take Sc zde nalezalo nskolik
velkych tovaren IA vyrobu Vine.
neho a bavlneneho zbozi.
Ulice tohoto mesta byly dzky
ale cisty, dobfe vydlazdeny, mely
pekne chodniky, elektricke osve
tlenf a namesti byla ozdobena
vodotrysky.
V meste byly ttyry koleje, jedna
femeslnicka Skola. dive banky,
nekolik krasnych star5ch kostelh,
mnoho nadhernych vefejnych bu-
doy to vse naleza Sc nyni ssu-
tinach zbytky tech 40, 600
obyvateld, jiz zde sfdlili, zalozili
move mesto ma rovine Olimte
peque, asi dve mile cd znieeneho
mesta.
Obydelni stavenf byla vystave-
ma cihel, vulkanickeho kamene a
TAX zvaneho hardpanu, zvlastni to
neobycejn6 tvrde hliny. V meste
byly jen 8 tfiposchodove domy,
asi tucet dvouposchodovych a
ostatnf vesmes jednoposchodove,
ably snaze mohly vzdorovati zeme-
tfesenim, ktere v onech krajfch Sc
easem pfihazi.
Bylo kratce po s. hodine veter,
kdyz mad mestem Sc rozzufila
strasliva elektricka boufe spojena
s liJakem obyvatelstvo hledalo
1tulek pied touto boufi We svych
obydlfch.
We Quezaltenangu bydlelo mno-
ho midland sice We zvlastnf
ttvrti ii pojati byii tusenim, ze
nejake hrozne nestesti Sc ma m9sto
pfivalf chvenim ho otekavali.
Panuje totiz mezi mimi povesf,
tahnoucf Sc cd pokoleni k pokole-
nj, ze mali byt jich mesto posti-
zeno neiakym nest6stim, ze w
straha jest pied MIN dana ohni-
YOU koulf, letfci pies oblohu.
Indiane tvrdi, BE takovato koule
Sc objevila ma obloze pied 400
roxy, kdyz Spanele mesto dobyli
a domorode obyvatelstvo zotrotili
a cd te dobystakova ohniva koule
pfedchazi pry kazde zemetfeseni
kazdy sopetny vybuch.
U vecer pied osudnym IS.
dubnem takova ohniva koule pfc
letela pies obzor a Indiane s
hroznou pfedtuchou oeekavali,
jake nestestf Sc ma mesto pfivali.
Ostatnf bfli obyvatele vssk Sc va
rovnym hlasdm Indiana jen small
a nevenovali jim zadne pozorno
sti. Snad stalo Sc to nahodou,
ale faktem je, BE pfedtucha India
no Sc splnila.
Kdyz. boufe nejprudceji fadila,
tu pojednou nastal straslivy otfes
zeme. TAX prudky a nahly, jako
by byla zem narazila rejaky
pfedmet. Lide v bezvedomi pa
dali ma zem, budovy Sc rozpada
valy jako by byly utvofeny karet
v krstitke pdldruhe minute live,
kvetoucf mesto stalo Sc ohromnou
ssutinou. Phi tom hrom boufil a
blesky neustale kfivovaly ma oblo-
re promehovaly noe v billy den
a desf Ill Sc oblakn v nekonee-
nych proudech. Buracenim hro-
ma hlukem padajfcfch zdi pro-
nikaly tasem zoufale vykfiky ra-
nenych a umirajicfch a plat
srdcelomny nafek tech, jiz jako
zazrakem jsou zachraneni, prchali
z neseastneho mesra, domnfvsjfce
Sc, ze nastal snad soudny den a
ze celia zem jest zasvecena zksze.
Hrnzu teto kratitke minuty me-
lie slovy vylftiti ami ii, jiz j V
omen veter pocftili, nemohou na
lett SLOW, jimiz by naznsSili sve
tehdejsi pocity.