Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-01-22
Ur dagens kr0nika.
Jakob Jesperson.

Jag fick ett bref harom dagen. Det
handler icke ofta. Posten kommer hit
iva ganger veckan nu. sedan vi ingo
postkontor borta vid kyrkan, ia. kyr-
kan, den veten I hyar den Dir, f0rstas.
Hon Hgger pa en- liten hold just ofvan.
Tor sion. Och sion Or vacker ocksa,
riktigt vacker, och fisk ar deti den.
Stor, fisk och sma fisk och medelstor.
Kyrkan ar omgifven af vackra plante-
ringar och EFT par stenkast derifran
iigger prestgarden, och der Dor presten
och prestinnan och hela prestfamiljen.
Och rundt omkring bo Vi forsamlings-
Dor; de stora och maktiga granna och
yaldiga hus och vi sma och fattige
ringa och oansenliga. hyddor; men pa
storm sager. att var HERE gor ingen
htskilnad pa oss antingen vi aro fatti-
ga eller rika, bara vi ha ett godt och
nppriktigt hjerta och betala skatt och
PRESTON och andra utskylder ordent-
ligt och icke fiska olofig It'd eller j
grumligt vatten eller bega nagra andra
bofstreck.
Naja, for att nu aterga till amnet, sa
b5r det anmarkas, att innan vi fngo
postkontor .borta vid kyrkan - post
kontoret ligger for resten nastan midt
emot prestgarden = sa hade vi sju mil
till staden efter posten. Jag behofver
ju icke mamma stadens namn. ty det
kanner ALA till -, som ha varit der.
ia, de sju milen, dem ha vi qvar och
det mesta af staden ocksa; men posten
hayi har. Iva ginger veckan. Det
var ett par, som vile ha den tire ganger
j veckan. men det tyckte vi andra var
6n6digt Pa den tiden, d& vi maste
k6ra till staden efter posten, sd bruka-
de vi tura ON, nagra af oss, och k0ra
hvar sin gang och ia hem posten at
hvarandra Det var mestadels bara
tidningar och ALA vile helst k5ra den
dag, da de basta tidningarne voro att
f6rvanta. d. v. s. torsdag; och den mast
basta dag var fredagen Bref kom det
sallan utom till pastorn och handiaren,
som ocksa az postmastare, och nagra
mera framstaepda familjer, som sagas
vara bekanta pa hogre ort, och nagra,
hvars barn rest till de st6rre sta3erna
- var stad ar inte stor. Ungdomen
har fatt en- svar akomma vara dagar,
ia, d. s. ungdomen pa landet, eller
den. som ar, fodd och uppfostrad pa
1andet. Den trifves icke hemma. Det
Or for enformigt och trakigt pa landet.
Den will till de stora staderna Der ar
lif och larm och djaklatyg af ALA Stag
och der kan hondynglet gbli idel herr
skap och fint folk. I b6rjan skrifva de
unga hem till far och NOR; men mar de
hunnit bli riktigt fiaa och stadsmessi-
ga, sa skrifva de mycket sallan. Jaja.
jag klagar inte for min del; ty nina
barn, de ha da artat sig val och icke
rest sin vag utan stannatl hemma, fast
vi ha det smatt och taffiigt, och de arc
oss gamle till mycken help och hug
mad. Det vore da synd att saga annat.
Men latom oss aterga till amnet d.
Y. 8. brefvet! Det kom, sasom redan
J sagdt ar. Och hade det icke kommit
sd DIR det ganska troligt, att jag icke
haae vetat nagot af det. Men det kom.
Och jag vardt hapen. Man kan icke
veta hvad EFT bref innehaller - forran
man har last det. Man kan ha sd
manga spekulationer, sd manga giss-
ningar och funderingar. Det yardt nu
sd med mig I,b0rjan rann det mig i
sinnet - jag f6rstar annu icke pa hyad
satt--, att det m0jligen var fran pre-
sidenten. ia, d. Y. 8. jag menar inte
7 presidenten ungdomsf6reningen eller
f.iesH esHetabys brandstodsbolag eller i
qvinnorostrattsklubben eller forenin.
gen for kosk0tselns beframjande, utan
presidenten F1renta Staterna, Roose-
sYelt kallas han, med f6rnamnet Theo-
9dore. En- tanker sd h6gtidligt vid
hogtidliga tillfallen. Jag hade hort
talas ON och last ON deti tidningarna
ocksa, att presidenten wore fard med
att.utnamna vissa personer, som skulle
representera delta republikanska land
vid de kungliga Observation-Disclosures
terna England nasta sommar. Den
som dagligen och stundligen bar Ian
diets valfard pa slit hjerta, kan icke
undga att kama den forfarliga vigten
af ett sadant uppdrag M bar jag ock
hort man hor ju sd mycket afven har
ute! att presidenten ska vara en-
enkel, gemen och folklig karl, som i
ALT s0ker rata sig efter folliets villa,
och vi ha i det langsta sokt inhilla oss,
att vi tillh6ra folket. Och det lag da
sd nara till hands att tanka, att presi-
s-nten 0nskade radfora sig med oss for
att utr6na var asigt ON hvem han Dor.
de sanda till England Sew aro ju sa
bannsliga och enfaldiga och oforderf-
wade; vi tro var enfald, att en- persons
ord och handlingar bora stamina of.
verens, att han icke b5r saga EFT och
CORA ett annat. A ja det ar sd mycket
gammalt och barnsligt, som hanger
med hela lifvet igenom. Man kan rakt
inte hjelpa det.. Det Or val uppfostrans
fel. kan jag tro Ware dermed huru
i som helst. Det kan ju vara olika asig.
ter ON den saken. Men hvad, som ar
alldeles yisst. det ar att brefvet var
int ifran presidenten Nejmen, var
det inte! Det fins de, som pasta att
det var det; men det dr. l0gn. Dot kun
de for resten gerna ha varit det Pre-
sidenten har lcke haft nagon synner-
lig gladje af sina ntnamningar. Det
kommer sig deraf, att han icke radf0r
sig med klokt folk, utan s0ker CORA