Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1902-02-12

Guverner Filipino, Taft, pokra
toval We SVEN liGeni pomerd ma
techto osuoyech a pravil, ze mas
sy ostroyand touzi po miru, ale
Getty povstalecke ze udrzuji je
hrozbami. PraviI, ze pokraGova-
nj u valce le velkou chybou v eel.
ku ze CO nejdfive melo by Sc sa.
huouti k obtanskym prostfedkdm
a prace voiska BE mela by Sc OBJ
meziti pouge ua ochrann ostroVa-
no prou itok1m barbarskYch Get,
kterG Sc v hordch We vnitroze.
mi usadily Taft uvedl dale, ze
lined po tom, jakmile gen. Otis
obdrzel posily, Filipinci rozprchIi
Sc na male Getty vedli gueriIlovou
valku. Luna tim nesouhlasil a
z te pficiuy vypukl mezi nim a
Aguiualdem spor tax prudkv, BE
konetae AguinaIdo nafidil zavraz
deni Luny. Odvaha a raznost
americkebo vojska spdsobila, ze
i tato drobna valka po6fna byti
Filipincdm nesnesitelnou hlavnG
cd tech deb, co president McKin
ley byl znovuzvolen a tim dotvr
zeno, BE ostrovy budou cd Ameri-
ky podrzeny, tu byli mnozf vndci
povstani k smiru naklonGni a ne
ktefi take sloziIi zbrane.
GuVerner poukazal pax ma ne
ktere barbarske vlastnosti Filipin-
CO, nichz jednou jest ukrutnost
americtf d1stojnici sdelili mu
nejednom pffpadu zohavovani
mrtyol nasich vojakd. Proto ta-
Ike nektere male Getty vojindv to
domorodchm splaceli tim, ze
usmrcoyali nekdy poystalce j zby-
teene, nekde je take bi6ovali iii
jim yodu do krku, ably sdelili, kdc
mali sve zbrane ukryty, avSak vel.
mi pfisne rozkazy gen. McArthu-
'ra to zsstavily.
Z prayidla bylo poystalci "a
chazeno mirne valka vedena
lidsky. Ke konci sveho vgkladu
vyjadfil Sc Taft, he velika vetsina
obyvatelstga touzi po miru, ze
vsak poystal-cke Getty tomu zabra
nuji.
Po dlouh6m uvazovani pres ident
Roosevelt sVolil k tomu, ably jeho
nejstarH dcera Alice, doproyodila
sveho stryce tetu Ike komnovaei
anglickeho krale Edwarda. Velitel
Co@les a jeho chot, kteraz Jest
sestrou pi Rooseveltoye, bpdou
ptitomni korunovaci, poneysdz
Cowles je pfipolen ka stabu kap.
Clarka, namofniho yyslauce Sou
staff. Alice bude phi korunovaci
ponhym divakem. kdyby byvala |
vsak provazela Whitelaw Reida, |
ustanoyeneho zvlastniho vyslance |
Soustati, tn by b@vala byla do
jiste mfry 1Fednfm hostem angli
cke vlady, COZ by byIo "a ameri
cke vefejne mineni nepfiiemne POI
sobilo, ma co zylastG senator Han /
na dnrazne poukazal.
Vysoce zajimavy list poslan byl |
presidentu cd generala Samuela
Pearsona, ktery zde meska jako
deiegat BGr0 Pearson zada, ably |
mu president dovoIl vrhnouti Sc
Sc zbrani ruce na anglicke ma
kupoyaee koni mezkn, kteff ma
il v New Orleansu svou zvlastni
stanici Pearson upozorfuje pre-
sidenta, BE v Port Chalmetto Il N. /
Orleansu jest pry vojenska stanice
anglicka, fizena vojaky ddstoj-
milky oysem obeanskych krojfch, |
ktefi Sc tam zamestnavsji dopra-
vovanim yaleeneho materialu do
jizni Afriky. Ke konci sveho listu
Sc Pearson taze: "Bude Ii mi do
voleno udefiti ma ne moci, jakou
byeh tn sebral1 Prosim Vasi exc
lenci, ably tomuto stayu bud uei
Mia konec, sneb dovolila mi, bych
TO ueinil ia jednou ranou. Pfi vsf
sve dcte ku Wade Soustatf nemohl
bych Vase mleelf vykladati 81 "a
svoleni K tomu, bych ueinil konec
tomuto porusovani zskona o ne
mezinarodni smeric- 4
KEN pFistavu1"
President dosud nenf rozhod
nut, jsk odpovedit ma tento Pear
sontv list. Ii
Jeden hoch0 presidentov}eh,
Teddy. znzmy svojf kurzzf, chodf
do skoly Grotonu a chteje vzdo
rovati zime, chodil stale bez pfi-
kryvky ma hlsve a bez zimnfku.
Tim pfivodil 81 zzpal Pile a me- ,
moe jeho stala Sc tax poyzzivou,
. chot presidenta okamzite ODE