Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-01-08

Ur dagens kr0nika.
wv 49, Isss fE AT .-.-.. 81
Jakob Jesperson.
Det fins mycket trakigt har i verl-
den, och val ar det. ty annars blefve
det for roligt for en- del folk. Det ar
So bra att ia det ordentligt blandadt:
lite roligt och lite trakigt. Det ar
godt for bade kropp och sjal. Manga
tycka det Or trakigt att lefva och de
aesta tyclka det Or trakigt att do.
Manga tycka det dr. trakigt att vara
fattig och en- och AMMAN tycker det ar
trakigt att vara rik. Nagra tycka det
sr trakigt att ha roiigt och andra tyc-
ka det ar roligt att la trakigt. Folk
har sa olika smak. Derfor ar det sa
bra, att det fins litet af hvarje. Ibland
blir det dock lite for mycket af ,det
skrakiga. Det synes sd atminstone.
Icke for det att. jag klaglr for min del,
inte., Nej, for all deli Jakob Jesper-
son har fatt mycket rcligt pa sin lott
och af det trakiga endast till husbe-
hof, sa det wore da skam for hon ON
att klaga. Men han har medlidande
med andra. Han har ett sadant kans-
ligt och deltagande sinnelag. Han ar
skapad pa det viset o. rar icke for. det.
Egentligen har han heller aldrig sokt
nagon bot mot den akomman. Det
pastas, att den ar obotlig. Och det ar
ju trakigt. Men det ar andra, som ha
det varre Hogt uppsatta personer
till och med. Trakigheten gar mot
holden, den ock, synes det. Mark nu
bara exempelvis huru det gick for
vart lands krigshars hogste befalhaf-
ware, ia, inte presidenten, ty han ar ju
h0gst, forstas, till namnet; men till
gagnet, sd DR. det general Nelson A:
Miles, Minsann tror jag inte den
spjufvern har andvandt namnet, bara
for att det icke skulle markas, att han
ar syensk. I sd fall, sd har jag icke
nagot medlidande med bonom, ty sa'na
ar jag alltid rasande pa Jag tror int
pa sadana omvandelser. ~Det ar ju
tydligs, att namnet ursprungligen har
varit Miles A. Nelson. Miles ar ett
latinskt ord, som pa svenska heter
soldat = det har jag fragat mig till -,
alltsa: soldaten Anders Nelson. Dst
later ju helt naturligt. Mer sa mar
han lyckats svanga sig upp fran gemen
soldat till hogre befal, sd skulle det
Ramla namnet, forstas inte, duga, med
mindre det blefve ON stopt! Jaha, sa
gar det.till, tyvarr = Men latom oss
aterga till amnet! Marken nu denne
man, som haller landets val och We j
sin hand eller kanske han haI,er det
i begge handler, derf0r att det ar, sd
stort denne for hyilkens makt ALA
frammande landers krigsharar bafva,
han vile prata lite haromdagen. bara
lite, helt oskyldigt ON Dewey, och det
ar jn sd manga, som prata ON honom,
sd Diet kunde val inte vara farligt.
Men minsann fick han icke p. kaften
0r.det! Ovett fick han, sd det hagla,
de ON 0ronen pa honom, sd att han
kunnat tro sig sta det varsta kulregn.
Nog ar det trakigt att vara sd hog och
maktig och anda inte fa saga sin me-
ming, mar en- kanner sig manad till det.
Det ar trakigt nog, mar man sager sin
mening och ingen menniska bryr sig
ON hvad man lager; men att icke ia
saga sin mening alls, det ar varre dst
GO vanner. mycket varre. Det ar ira.
kigt. s.-..-H&> 49, s..t. S. a
Och inte battre gick det for arbets.
karlen Maclay. som skref historic pa
lediga stunder. Han var inte sa h6gt
uppsatt och trodde sig derf6r kunna
drabba pa hvem, han Vile. utan att
nagon skulle CORA SAX af det. Men
hundsnus fck han och afsked ocksa.
Nog var deJ tr&kigt - for honom. Han
hade bara skalt pa amiral Schley en-
smula. ia, Schley, ia, och Sampson
ocksa. Mark hur det har gait for dem
Den enc var med slaget vid Santa
60, den andre var inte med, eller at
minstone mycket litet. Men begge ha
inte haft annat an trakigheter af det
hela tiden sedan, bara brak och forar-
gelse. Och hur gick det icke for
Dewey haromdagen! Han, som stod
Sig sd godt vid Manila och hade sd
roligt med de spansks skutorna. Mar
han nui unders6kningen ON amiral
Schleys uppf0rande s0kte undyika en-
sidighet och lade sig vim ON att falla
ett utslag till f6rman for begge par
terna m6let, sd gjorde man rent af
snarr af honom och sade, att han burit
sig dumt at Yttsrst trakigt! Och
mar det CALLER politiken, sd Or det da
alldeles for galet. De fiesta saga, att
de Joke villa ha nagot med den att
skaffa. Den az rutten ooh otack, saga
de, Men ON nagon will ataga sig att
ssk6ta den pa egen hand, So far han det
int. Nej, for all del!s Da blir man
etter rasande. Croker till exempel
hade bade hag och lust till att regera
staden New York, ooh de fiesta halla
fore, att det ska vara ett riktigt hund-
CORA att regera den staden. Men
manne Croker fck regera fred?
Visst inte! Man syntes rakt icke
kunna uppskatta hans valvilja och
det tyckte han var trakigt. Pa
samma satt f0rhaller det sig med
senator Hanna Han ar sa kar politi-
ken, och So valvillig och uppoffrande
ar han, att han wore villig att skota
bella landets politik och till och med
bli president, ON Diet gllde.. Men hvad