Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-01-01
Ur dagens kr0nika.

Uf dagenS krOf1iksl.
&. sts, AT Il
.Jakob Jesperson.
Det fins sd mycket roiigt har ivprl-
den och val ar det, ty hvad skulle vi
smakryp annars ha att gladja oss At.
Icke minst rolig ar den literara field,
som ntbrntit L. Chicago och Rock
\ Island. Den ar lifvad En- man yid
namn Enander, som sages vara en- lard
och skicklig person och ON hvilken vi
! hort manga CODA vitsord, har samlat
Sihop en- del vittra stycken, som andra
5 hafva s. t, f0rsett dem med forkla.
rande al aningar och latis dem ut
gifvas bokform. .Det hade han ia ratt
till, ON styckenas f0rfattare icke hade
nagot deremot. Ooh de fiesta fall
hade det jn fallit sig svart att utr0na
deras mening ON saken Jag har icke
satt boken, ty jag har inga forsanknin-
gar pa de hail, der den beredts och ut
gifvits, ej heller Dagon framskjuten
plats samhallet, sd att Jag knnnat ia
EFT exemplar gratis, ,sasom jag hort, att
framstaende och mera betydande per-
soner ia. eli heller har jag funnit till
fAlle att pa annat satt skaffa mig den.
{ Det kommer s "a booker hitut. Det
{ har ju sina CODA orsaker, det ocksa.
Men atskilliga tidningar hitta vagen
hit och dem satta vi varde pa. De arc
oss till stor vaisignelse. Dem forutan
skulle den andliga forsofelsen var
lila afkrok blifva lika stor, som lifak.
tigheten pa samma omrade nu ar sa
mark bart framtradande. vi kama oss
derf6r nastan hugade att instamma i
en- viss tidnings yttrande, att det ar
tidningspressen, som Or rotten och upp-
hofyet till ALT godt har j verlden, ALT
saafven till sig sjelf, hvilket later rent
af gudomligt. Booker kunna val ock
yara bra att ha, men tidniDgarne forst;
och da kan man riktigt fasveta hyad
bockerna duga till. Delta far man da
ocksa ofvannamda fall. Det utgifna
verket sages heta "Ur svenska sangen"
eller kanske det var "Ursvenska SAN
gen"s Nej, det fora maste vara det
riktiga, ehuru det senare nog ocksa
Aater saga sig, och jag har hort, att den
Ter Enander skalI vara bra svensk.
sUr svenska sangen" salunda DeL ar
pm vacker och tilltafande titel. Det ar
bara det lila ordet "Ur", som astad-
kommit forargelse. Jag har hort de
1arde saga, att hvarje literart verk eyer
babe fel och fortjenster. De senare ha
ditsatts med fit, de fora kanske gs-
nom oflit. SAX samma: de aro alltid
med. En- recensents uppgift lar vara
at upptacka och papeka beggsdera.
Det tsha de larde ocksi sagt. Hos oss,
~ s. inte harnte var lila krakvin.
el, utan den svensk- k-amerikanska
ittra verlden har man annu int hun
lit med mer an halften: att apptacka
,ycket pa en- gang och man far ju CORA
lsa godt man kan. Sa har nu EFT par
4 kompetenta kannare upptackt att ett
af hufvudfelen forutnamda verk ar
\ 5angifvet det lila ordes "Ur", sasom
f0rut Dlifvit antydt. N&got har fallit
ur, saga de. oca "svenska sangen" ar
icke fnlltonig. Det later saga sig. Men
hvad vi eDfaldige lehman icke kunna
begripa, det ar, hur urgallringen af ett
par tillfalliga och det hela taget obe-
tydliga dryckesvisor ur en- ska1ds ar
beten, da dessa ALA fall icke kunna
sin helhet inforas, kan utg0ra ett sd
urbota fel, att man icke kan hnna ma
gon ursakt derf6r. Lika litet begripa
Ware det ock sagdt--. hvarf0r man,
da man verkligen intager sadana styc-
ken, skall soka bortforklara deras in
nehall genom fjolliga anmarkningar.
Men roligt ar det
ON nAgon kunde fa fatt den der.
osnutne pojkslyngeln, som tror sig re-
digera "Fosterlandet", och sanda ho-
nom tilIbaka till skolan, 50 skulle han
CORA menskligheten - smatt en-
stor tjenst. Hvad har da ynglingen
gjort? Gjort? Har han inte burit
land pa heliga ting kanhandaNl Har
cke det ohyflade redaktor samnet
Klandrat dr. Enander derf0r, att denne
fGrklarat svenska ord med latinska
glosor? Ar icke latinet heligt? Ar
det icke uraldrigt, kanoniseradt. dodt?
/, Och mark nn val! d "Ur svenska SAN
gen" borde val lasas sarskildt af den
svensk-amerikanska ungdomen pa Lam
Diet. staderna laser man. ia, jag
vet, skam till sagandes, inte hvad man
laser der. Men ungdomen pa landet.
h Hur ofta har man icke hort klagas
0fver, att denna nngdor, och s'alder.
3omen' ock ibland, gl6mn,er sin sren-I
ska; men har man udl ndgonsia h5rt
tltds ON, att den gl0nlnaer SIT latini In-
tel Jag har inte hort omtalas ett enda
falLSvenskan g3ommer ungdomen, men
latinet aidrig. Och afven ON de latin
askag glosorna icke g6ra de svenska me-
"a begripliga. sa mAste de brukas andA
Ei ett verk sadant. som det ifragavaran-
de; ty de brukas ala lard arbeten;
och ett lardt arbetes hufvudkannemar-
! ke Dir, att icke allmanh heten och ofta
ingen AMMAN heller begriper det.i
Alltsa inga otidigheter mot latinet!
Och sd kommer Angustana och sager
) att en- manlig och sArliR kritik icke FAR
forskomma j en kristlig, och kyrklig
tidning. Hvilken sk5n bekannelse!
Hnru qppriktig, huru Sam! Kanskes
meningen dock icke var just precis
sAs1aYi Kanska Hat mev, sr.nl;e, va. dnni