Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1902-09-03
Smrt markyze de MOres
p0mstena.
D0kOAttm b0Slednf kaptOD se $i0ofa
chya6r<h0 6o6r0druha, kie,J
ztrahl 0fce ne5 ST., 900, 900
Orend u /iS. Dak0fG

ze pfeliceni vrahy markyze de
Mores skoneilo odsouzenfm k
smrti Arata Kheira a jeho soudruh
Haruma Chiekh odsouzen k diva.
citiletemu zalafi.
Timto odsouzenfm vrahG mar
kyzovych je dokontena posledni
kapitola ze zivota jednoho 2 nej-
dobrodruznejsich kavalfrd fran
couzskych moderni DOLBY. Markyz
de Mores, druhy syn vevody de
Vallombrosa, byl typickym sle-
chticem te tffdy, ktera potfna jiz
vymirati. Nejzajfmavejsf Cast jeho
zivota zapotala v roce 1881, kdy,
star jsa sotva 23 roxy, ozenil Sc
Sc sletnou Won Hoffmanovou,
dcerou new-yorskeho nekolikana,
sobneho milionafe a kratce ma to
odebral Sc do Bad Lands (Zleho
1zemi v liz. Dakote.
Jsa rozenym, modrokrevnym
aristokratem, byl zvyklym rozka-
zovati a porouteti, jak to byva
zvykem slechticd v Evrope, avsak
americky pasak nenf zvyklym dati
81 rozkazovati, a tax tomto 1zemf,
kde nalezala Sc hrstka divokych
mutt, odkazanych ma sebe same a
kde vladnuli mad celym tim veli-
kym lanem zeme kazdy techto
pasakn 81 utvofil vlastni zakony,
tam dostal Sc markYz zahy do
mnohych sporn.
Jeden 2 techto sporh, tykajfci
Sc hranic pozemkt, skontil smrtl
jakehosi Luffseyho.
De Mores zadal, ably postaven
byl pied soud prohlasoval, ze
on zastfelil Luffseyho, lee pfi
pfeliteni hylo dokazano, ze kule
vypalena byla z pusky jeho spo-
letnika a markyz byl prohlasen "a
nevinna.
Dobrodruzny de Mores odebral
Sc do Jiznf Dakoty "a tim dtelem,
ably zde ma preriich zalozil obrov-
ske jatky, nichz chtel maso pro-
davati pfimo odkupnfkdm. Vzdor
tomu, ze houzevnate Sc snazil
plan syhj provesti, tn pfekazky,
stavicf Sc mu cestu, byly tax me-
pfekonatelny, ze markyz koneene
rozmrzen vidal Sc sveho planu,
ztrativ v tomto podniku 81, 1000.
Pc celou tu dobu, co meskal v
Iiznf Dakote, jeho manzelka byla
S MIN a o jejim podivnem hospo-
dafstvi vypravuji Sc ty nejsmes-
nejsi historky. Jednou ku pr. kou-
pila rybu jednom obchode a
sLledavsi, ze jest pills velka k
obedu pro dive osoby, upotfebila
jen polovici a druhou poslala do
obchodu zpet, zadajfc, ably j "a nj
navraceny byly penfze. TAX PAM
markgzka "setfila", CO zatim pan
markyz utapel We svycb planech
statisice.
Nezdar jeho podniku v Dakote
znechutil mu Ameriku on Sc
odebral Sc svojf manzelkou do
Pafize, kde stal Sc jednim vyni-
kajicich clenu antiscmiticke stra-
ny zaroveh byl jednfm nejdd-
vernejsfch pfatel povestneho gen.
Boulangera.
Chteje tehdejsf Wade sphsobiti
CO nejvice nepfijemnosti, pfestroiil
Sc jednou "a delnika a tomto
pfestrojenf vypatral, ze paffz-
skyeh jstek bylo armada dodavano
zkazene maso. Zjistiv toto faktum,
nechal hned tom natisknouti
nekolik set tisic cirkulafd roz-
hodil je po cele Paffzi, spdsobiv
tim nejen velikou sensaci, ale i
vlade dosti nepfijemnosti.
MarkJz de Mores po nekolika
letech pohnuteho zivota Pafizi
byl koneene poslan do severnf
Afriky, ably tam podnftil kmen
Tuaregh jine sousedni kmeny k
povstanf proti Anglii.
De Mores soustfedil kolem sebe
tlupu divokych Tuaregn mimi,
jako Sc svymi vddci, vydal Sc ma
cestu do pouste. Avsak nedosel
daleko a domnelf jeho vddci Sc ma
neho vrhli. De Mores, jsa udat-
nym muzem, bojoval proti teto
pfesile Sc vsi svojf znamou obrat-
nostf. Jsa, poranen do nohy, opfel
Sc zady k padlemu velbloudu a
zde jeste zabil til re svych utoenf-
XII nezli mu byla rozrazena lebka
pazbou ruGnice. Vrah ranu tn "a
sadil mu re zadu. De Mores klesl
mrtev ma zhavy pfsek pouste, ale
jedenzct mrtvol zradnych Tuaregn,
lezfcich kolem neto, podavslo do
kaz chrabrosti zahynuvsiho mar
Kyle de Mores.
Smrt jeho byla by snad zGstala
nepomstena, avsak vdova po mem