Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-05-07
lJr dagens kr0nika.
Jakob Jesperso on.

\ B "a /.
HVilka itgarder kunna och bora vid-
tagas gent emot dessa ogudaktiga mo-
nopolistiska kombinationer, hvilka ho-5
ia att tillintetgora all personlig frihet
och sjelfstandighet pa smart sagdt al
la omraden, isynneThet handclns och
industriens? Denna fraga ar utan
tvifyeI for narvarande den NEST BRAN
nande. Sjelfva acknowledgements har
omsider likhet med flera staters re-
geringar funnit sig befogad att in
. skrida for att kraft af gallande lagar
soka satta en- grams for det Overland
tagande monopolistvaldet. Hvad re-
sultatet af delta inskridande kan blifva
later sig annu icke sa noga bestammas.
Stort torde Diet dock icke blifva. Man
Dor visseriigen icke satta regeringens
CODA villa och arfiga uppsit i fraga.
Presidenten sjelf ar en- man, som sy-
mes villa det rata och som ocksa va
gar att satta sin villa verket. Men
hans nakt sadana fall, som det fra
ga varande ar starkt begransad. For
att kunna astadkomma nagot maste
han hafva de lagstiftande och DOMAIN
de n1yndigheternas odelade bistand;
han maste kampa emot monopolistli-
gans haftiga motstand; han niste ock
taga hansyn till sitt parts intressen,
och delta utgor oftast Diet svaraste5
hindret. Motstandarne forsumma ic-
Ike att bruka hyarje medel till sin for
del. Det CALLER mycket for dem och
de aro beredda att kampa till det vt
tersta. Det sages, att J. P. Morgan,
den ypperste monopolorg ganisatoren
: har landet, erhallit aktier till eft var
de af ofver $780, o,ooo, 900 sasom ersatt-
ming for slit besvar med att organisera
i fyra aide. storsta monopolen. Det ar
en- lonande sysselsattning och den,
( som har en- sadan, lemnar den icke
4 godvilligt Han kan godt bruka ma
gra niIlioner ill sitt eget befastande
iaembetet och anda ha nog ofver till
husbehof. Sammalunda ar ock formal
1andet med dem, som han gjort sa
yardefulla tjenster.s Hvad dessa icke
kunna utverka direkt, det soka de
&stadkomma pa indirekt satt. Afyen
ON de aro lagbrytare, sd lnena de.
dock att de bora IA fortsatta; ty ON
de och lagcn komn,a kollision, sa ar
sdet icke de, rtan lagen, som har
oratt. Och fransedt delta, sd l,ota de,
att dcrest de icke "a husera fritz, ON
de icke IA beskatta folket efter behag
och wanda frukten af landcts ALA in
komstkallor sig till godo, sa skola de
stanga sina verkstader och fabriker,
: afskeda arbetarne och astadkomma
oreda och villerva1la pa affarslifvets
alla enaraden.s Delta kunna de CORA.
Dets hafva de redan visat prof pa. De
kunna ock derigenom CORA andra stor
skada, men j langden blefye det nog
en- dyr tx for dem sjelfva ocksa. De
CORA icke nigot sadant utan att de
ha utsigt till att taga igen skadan
langre franl. Saknades denna utsigt,
sa skul1e de nog betanka sig, imam
de satta slit hot j verket. Det duger
Z dock ALA fall att skramma med
Delta model kan cmel1ertid brukas
icke blot af monopolisterna och till
deras fordel, utan ock emot dem. Hvad
de hota att CORA, kunna de bl
:, i, :, - :, {, All 80 r,cf, Ja+ . g
i grundligt, att de. rakt icke skola fin
ma nagot noje deri. Det skutle icke
ske genom regeringsatgarder eller
!. lagstadgandcn. Visserligen kunde af-
ven ssadana brukas den man, det Ia
tie sig CORA. Framgangen af EFT dy-
ikt forfarande ar dock, sasoin redan
anmarkts, hog grad osaker. Det
fins EFT annat n1edel, som ar babe
I enk1are och sakrarc, ia, alldeles ofel-
bart, ON det brukas ratt. Detsar det-
4 ta:: sd smart en- varas pris ofyerstiger
sin raturliga och rimliga grams, sa af-.
haller man sig lielt enkelt fran att
{ kopa och bruka den varan. Det ar
ALT, som behofs. Om> delta gjordes
i till altman rcgel och allmanheten ha-
de nerv och sjelfrespekt nog till att
Z folja den, sa skulle dessa matadorer,
som ru efter behag bestanrna varu-
y priserna, snartfa annat att CORA. Man
kunde kanske icke tillampa regeln pa
ALA varor pa en- gang, ifall Diet fumes
A1L A - a -
flera, hvilkas pris wore orimligt; men
man kunde tillampa den pa en- sam
der. bet fins val knappast 1lagon
4 handelsyara. som ar sd oundgangligt
nodvandig for ems uppehalle och val
befinnande, att man icke kan reda Sig
li1tan den till en- It'd. Och gjorde man
Diet allmant. sa skuile Diet icke droja
lange, forran priset blefye tillfreds-
staIlandc. Sisom rlu tSex. ko3tt. Det
ar en- nyttig och gatiska allnant bru-
& kad vara. Men absolut nodvandig ar
den icke.. Man kan 1efva och lefva
ganska bra lltan att alta kott Men eft
sadant liz vore kottmonopo polisternas
dod. Lat dem ha slit kott bara nagra
manader, sa bii' de nog spaka och
nindre kotts1igt siinlade. Sa kunde
man "a den cna efter den andra ALT
efter SOM de aro oforskamda och
| 81 s.,cl, ,,ood +;tf. ~,