Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-09-24
UJr dagells kr6nika.
Jdko6 .Jesperson. /

Roosevelt ar pa yag att besoka denna,
landsanda, och derfor onskar jag for
egen del och q ALA deras yagnar, som
gifyit mig delta kara uppdrag, shelsa
honom hjertinnerligt yalkomrnen. Han
skall har fnna en- trofast, patriotisk
befolkning, som Diet sKall CORA hans,
manliga hjerta godt att traffa. Han
kan nog behofva komn,a ut och ha lite
roligt. han ocksa. Det kan icket vara
sa sardeles uppbyggligt at hanga ] och
regera oupphorligt. Hvein som helst
kan trottna pa def och langta efter en-
snula hviia och forstroelse. Det ar
icke sa lstf att regera, som manga tro.
Jag kan dstta fall naturligtvis icke
stala af egen erfarenhet, ~ jag har al
Orig Maft nssot varst vigtigt regemen-
te att skota a nej, det har jag inte.
Och aldrig larer jag val "a nagot he'll
Ter, som val ar. Annars har jag nog
haft min del af de plagor, besvar och
motigheter, som vanka har lifvet,
bade sadana, som jag sjelf skaffat och
adragit mig, och sadana, som andra
menniskor godhetsfu1lt bragt mig pa
halsen; men nagra regeringsbekym-
5mer stort nar jag icke haft. Och jag
gar, som sagdt,i delta afseende franz
tiden lugnt till NOTES. Jag har icke
ems sokt regera Pale j Xngen nigot
vidare, endast sa der lite sn1att och
tillfai1igt, mar jag trott mig ku1na go
"a honom en- sarskild tjenst dermed
Denna naturliga benagenhet, att villa
hjelpa och bista min nasta, ar hos mig
sa starkt utvecklad, att den rastan
gransar till EFT fel, hvilket jag har haft
atskilligt obehag af och hvill1et gor,
att jag troligen icke skulle kunna re-
gera med nagon vidare makt och nyn-
dighet for att nu icke tala ON skarpa
och hardhet.
Men fastan jag self salunda icke
har nagon synnerlig erfarenhet re-
geringsarenden och regeringsbesvar,
sa har jag dock Tart atskilligt af an
dras erfarenhet. De fiesta menniskor
villa regera; det har jag markt. Jag
5har sett, hur,1 de hafva fkat och
strafvat och afats och kampat for att
komma till malSt och myndighet och
fa tilIfalie att herska ofyer sina med
menniskor, sasom ON lifvets heia
lycka lage forborgad deri och de Ijuf-
waste 6nskninga dermed voro upp-
fyllda. Manga soka icke sin sjals sa-
lighet med halften sd stor flyer, som
de soka efter embeten och naktstall-
ningar inom stat och isyrka. Men
mar de sa hafva hunnit naIet och
blifvits bekladda med Inakt och valde
och borjat regera, sa hafva de meren-
sdels finnit det ratt knaggligt Det
har jag ocksa markt. De hafva icke
fttnnit Diet sa ljufveligt och godt, som
de vantade och inbillade sig, att Diet
skd1le vara. Sasom EFT ta1ande exem-
pei kan har framdragas den gamle
IoWa-veteranen D. B. Henderson.
Han ar for narvarande talman i re-
presentanthuset Washington. Det
ar EFT hogt embete, bra nara det hog
sta j landet, hvad egentlig makt be-
traffar, och ianehafyaren deraf borde
val kama sig lycklig Men Diet gor.
han inte. Tyart ON. Han har blifyitl
sa trott pa att regera de iIIbattige8
farbroderna dernere landets hufvud-.
stad, att han slagit sig i backen pa,
att han icke will halla pa langre.
Sammalunda gick det Tom Reed fore
honom. RAFT sa hejdundrande duktig
karl han var, sd trottnade han ocksa,
och gaf hela harligheten pa baten.;
Haraf ma dock ingen 1ata sig for
skrackas och angslas liksom ON vi
stode fara att blifva regeringslosa;
~ def CORA Vi inte. Den kredit mAste
man gifva vara embetsman altman
het. att de icke nagot namnvardt
storre antal folja Reeds och Hender-
sons exempel, utan huru beniga och
krangliga och syarlosliga de an finna
sina uppgifter, sa hanga de i bra nog
anda. ia, Diet CORA de. def al da
yisst och SAINT. De tillhora EFT upp-
offrandc slagte och manga at dem aro=
erlyisa som synden. De villa buns re-
geFa. antinge xolket will eller ej. Sa
!. ~ 5fS 49, - 4 ~. =. :. - Z