Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1902-08-27

| dlVno, lak taKoVe mysienRy V
mozku jednoho nejlakomejs!ch
peneznfch zok1 americk}ch molly
Sc zroditi.
I yolebni prayo zen We Wiseonsinu.
DIE rozhodnutf generalniho ma
vladnfho statu Wisconsin mali
zeny pfi pffsti volbe skolnfch
dtednfkh pravo voliti. Rozhodnuti
toto vynesl navladni ma zsdost
statufho tajemnfka Froelicha.
Zoufaly pokus o dtek.
Til vseho schopni vrahove,
Wallace Bishop, Thomas Null
igan a Lafayette Brooks, zatou-
zi,Se po syobodG, utinili zoufai5
pokus 1tek re statniho yGzenf
We Frankfort, KY, avsak tento
pokus Sc jim spatna vyplatil.
Bishop zaplatil to smrti, stfelen
jsa do prsou, Brooks ma nebez-
pecnou ranu ramene a eeruoch
Ransome, jenz chtsl ony til vrahy
nasledovati, stfelen byl taktez do
ramene. Tito odvaznf zloeinci
sp1sobili prave vzboufeni We we've.
nj. X 1teku vybrali 81 dobu snf-
dane dne 20. srpna die sveho
planu domnfvali Sc, ze vGtsina
vGzhn Sc k MIN pfipoji ze podafi
Sc jim zmocniti Sc strazcn a pax
porocf jich zbrani hodIali 81 Wy.
bojovati svobodu. Nejdfive zmoc.
Mill Sc dvon strazcd pax dozorce
Charles Willise pouzivse ho jako
stitu, zatarasili Sc v jedne svetnici
zde Sc postavili ostatnim Gfed-
nfklm a strazcdm ma odpor. Leo
to jim mnoho neprospelo, kdyz
videli, ze je spravce vszeni hodla
vyhladoveti, IL Sc vzdali. Ranso-
me byl porsnsn synem spravce
Lillarda, kdyz Sc pfipojil k onGm
item vhdcum. Bishop dostal ranu,
kdyz Sc vzdaval, neboe mfsto, aby
dal ruce vzhIru, jsk mu bylo We
leno, chtel sahnouti do kapsy pro
zbrah, Brooks byl poranen jed
nou kulf nshodou, kdyz Bishop
padnul. StrGjcem tohoto spiknuti
byl zenfely Bishop. Spiklenci ma
padli nejprve strazce A. H. Gilla
a odebrali mu zbrane kdyz mu
strazce Hurst special ku pomoci,
byl take zlotinci chycen. Kapitan
Madigan ma to Sc sesti strazei Wy
rail proti zloeincIm rozkazal,
ably do mich bylo stfileno, zadna
rama vsak netrehla. Ma to trestan-
ci prchali pies dyir trestnice a
zde Sc zmocnili dozorce Willise,
a pouzivse no jako stftu, skryli Sc
"a nej uprchli do dilny, kde Sc
vyrabejf zidle, odkud mohli pozo-
rovati vse, CO Sc delo ma dvofe.
Ma to pfivedli dozorce Willise k
oknu Brooks Sc postavil vedle
neho a poloziv hlavefi revolveru
ma spanek Willisdv, vykfikl ma
spravce, ze, pakli ueinf jen ieding
krok, ably Sc jich zmocnil, Willise
zastfeli. Mezitfm Sc povest o
vzboufenf trestanch roznesla me
stem a nekolik set obtand, slime
ozbrojenych, pFihnalo Sc k v9zeni,
ably spravci nabfdli svou pomoc.
Tento Je vsak nevpustil do vnitf,
ale postavil straz 90 muzd kolem
budovy, v nfz byli zlotinci zabari-
ka1ovani yyzval je, ably Sc vzdali.
Zloeinci mu vsak odvetili vysme-
chem. Ma to spravce Sc rozhodnul,
ze zloeince vyhladovf. Diva obeani
vylezli ia stfechu jednoho domu,
stoiiciho naproti one budove,v v niz
zlotinci Sc zatarasili odtud wy
stfelili nekolik ran do one svetni.
ce, niz byli trestanci uschovani,
dalsi stfelbe museli vsak ustati,
ponevadz zlotinci Willise postavili
Ease k oknu. Po nekolika hodi-
mach poslali trestanci ke spravci
vezenf vzkaz, ze Sc vzdaji pfi
tom byl Bishop zabit diva jeho
druhovs postfeleni.
Bohati pfistehovalci zadrieni.
V new-yorskem pfistavu ma
ostrove Ellis zadrzen dne ~.
ern7a EliAs I TyanoviS GO svoif