Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-08-13
UJr dagells kr0i1ika.
Jakob Jesperson.

F y X
s. Jaha, nagot maste, som sagdt, go
fas. Det CALLER EFT alskadt foster.
lands ara och anseende, dess framtida
val eller We och i sadana fall far man
icke tveka eller .dra sig undan, utan
CORA sin skyldighet och pligt med
kraft och grundlighet och eftertryck,
vi ha icke rad att bli efter nagon ma
tion upplysning och bildning och
vett och forstand och utveckling och
ALT slags framatskridande, icke ems da
delta gar baklanges. Det gor pre-
els detsamma, hyarat det gar; vi ma
ste vara med. i all fall. Nej, icke blott
vara med. vi maste sta framst. Det
I ar ju, ON jag fattat saken ratt, delta
lands forsta och storsta tresartikel
och naturbestammelse:: att sta framst.
Det har jag hort manga saga. och jag
har last det tidningarne ocksa. Sc
Men for att sta framst ar Diet icke
nodvandigtvis behofligt att utmarka
sig det, som och for sig ar godt
och stort. Det gar nog Diet ocksa, for
stas, men Diet ar en- syar och besvarlig
vag att vandra, och Diet tar bade den
enskilde och en- nation 1ange att hinrla
/ fran pa den vagen. Langt lattare
och sakrare ar det att vara funnen i
sadant, som menniskor, hyilka hafya
makt och myndighet och domsratt,
ans vara hogt och utmarkande.
Den vagen 1eder fortare till malet.7
Man taIar visserligen ON personligt
varde, ON frihet och sjelfstandighet
och sadant; men det ar sju bara lost
prat ON sakef, som ingen bryr sig vi
dare ON. En- civiIiserad menniska va
gar ju inte ems klada sig, som hon
self will och fornar, utan sd, som
modet foreskrifver; och hvad lonar
Diet di att tala ON frihet och self
standighet? Nej, att vara pa modet
och hafva blodet eller atminstone apa
efter sa godt man kan, det ar hufyud-
saken. Di winner man anseende och
raknas for en- klok menniska.
s., Det ar alltsa uppenbart att, sasom
jag en- gang tillforene anmarkt, vi
behofva en- kung hars landet och ett
kungligt hus och det kungliga husets
anforyanter.. Det a: hvad vi behofva.
Men vi torde icke kunna IA det sa i
en- hast. Nagra kunglige ha visserli-
gen redan vaTit Iar och sett sig for
och flera sagas skoia komma men
det al iicke si sakert, att de for tillfal-
let kunna undvaras derhemma. Dess-
ttom torde det icke vara sa fordelak-
tigt att ia af .det slaget, som nu finness
att tillga; ty pafven j Rom sager, sa-'
som jag Taste i tidningarne i fora
veckan, att kungablodet Europa bor-
jar blifva ratt nagert, ia, rent at for,
giftadt, d. VS.. de kunglige ha gift sig
for mycket med hvarandra, sa att det
gam1a blodet har blifvit liksom rtnott5
och forderfvadt, och pafven pabjuder.
nu, att de skola gifta in nytt blod i
familjerna, och da vore. det kanske
sbast att. vanta tills det skett. Eller:
tank ON vi kunde slappa till Diet nya
sblodeti Det vore knepigt. Men det
gar val inte, ty vi ha nog inte det rat
n ia slaget. Det vore dock billigt att
hora pifvens mening ON saken. Han
Dor kunna afgora. ss
-.
Under tiden bora emellertid sadana.
matt och steg vidtagas, som atmin-
stone, ge oss tillfalle att harma de
stora och lata apnaturen komma till.
sineratt. Grundlagar och konstitutio-5
ner och de a1dstas stadgar aro nog.
bra pa slit satt och nodvandiga arc de.
val ocksa, aniar jag; men ibland sy-7
mas de vara till stor forarge1se. och
till hinder for utveckling och framat
skridande. Och sa ar det sa svart att
fa dem andrade. ia, det anses af
manga rent af@som EFT brott att soka
andra dem. Det tycker jag ar galet..
q Ar icke det ungefar det orirnligaste,
man kan tanka sig, att menniskor sko-.
Ia bindas af lagar och forordningar,
som stiftats hundratals ar fore deras5
It'd och af personer, som lefde under
helt och hallet andra forhallanden?
I Hvasa? Ar icke Diet slafveri? Bors
icke hvarje folk pa hvarje It'd ha ratt
att stifta sadana lagar, som det be-
hofver? Hvad blir det annars af ut.
5veck1ingen?
Men fastan det ar svart, sa torde
Diet dock ga for sig att istadkomma
en- sadan andring, som delta forelig-
gande fall bel1ofs. Jag hoppas dets
Och detta hopp styrktes jag, da jag
for nagon It'd sedan lastesi en- tidning
jag minis nj, int sd noga hvilken
sdet var att yannen Waldenstrom
sderhernmaii i Sverige shar sinnet att
foresla eft tillagg till svenska grund-
8lagen, som jag for min del tycker
lnycket ON, d. v. s. tillagget, och det
nastan gramer mig, att Diet icke fans
pa den tider, di jag bodde Sverige. i
Det skulle ha varit bide mig och man
ga andra till oberaknelig nytta. Wal
denstrom sages nennligen tanka "a
grundlag agsstadgadt, for Diet forsta, att
ala, mar de sofva, skola sofva vid opp
ma fonster Det ligger mycket deri.]
Ri blot / somnen ocfai sangen, ltan
,fastr1er de oppna fonstrefl. &C ON