Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-01-15
Ur dagens kr0nika.

? 3
Ur dagens kr0nika.
AZ
Jako6 Jesperson.
Det fins sA obarmhertigt mycken
abarmhertighet" har verlden; och val
ar det, ty det fms sa mangi, som kun
ma 0fva den, och annu fsra, som be-
h0fYa den. Huru skulle den rike blifva
af med slit 6fverf0d och den fattige
raddas ur sin nod, ON det icke fumes
barmhertighet hos menniskors barn?
Pligt? Var det nagon, som talade ON
pligt? Hall opp med det talet! Dat
dugericke langre. Det DR. for gammalt,
och det gamla ar f0rganget och allting
ar nytt vordet. Man maste f0lja med
sin It'd, annars blir man efter, det ar
jul klart som dagen, fast jag for min
del inte vet, hur man skulle bara sig
at for att bill efter tiden. Men blir man
efter-ja, dafar man efter naturligtvis,
och da star man der vackert. Med
mAste man vara! Framst j bopen, fOrst
j ledet! Da gar det ledigt. Plist ar
ett hardt ord, som passade for fornti-
dens grobianer, men icke for vart for
finade slagte. Att malta den hungrige,
4 laska den t0rstige, klada den maxine,
herbergera den husville, varda den
sjuke, besoka den haktade - det var
fordom pligt; ar det idel barmher-
tighet. Att manga sakna klader och
f0da, hus och hem, aro sjuka eller j
hAktelse. det DIR ju deras ensak. Hvad
kommer det andra vid? Man ar icke
pligtig att CORA nagot for dem. Men gor
man Anda nagot, ack! da blir man sa
barmhertig och man far lof och pris och
ara och berom och kanner sig sd from
och god och valgorande och kristiig
och tanker dag och matt pa sina for
tjenster och CODA gerning ar och tacxar
Gud, att man icke Or, som andra men,
niskor, utan har fatt slime och hjsrta
till latt ofva barmhertighet. Det ar sa
( ljufiigt och rart och behagligt, att icke
ha nagra pligter. Har man nagot af
denna jordens CODA = ia, "da' a. mitt,
ga juden ON Stockholm. Det ar sd
trefiig5, sa tillfredsstallande, sd be-
qvamt - Tor dem, som icke Ida nod.
Men tank dessa! De "a yara foremal
1 for barmhertighet och hur glada och
tacksamma borde de icke vara for det!
Den gladden. skulle de sakna, ON de
icke vcre n6dlidande. Tank anda, huru
val allting ar inrattadt!
Ar nagon rik. Will han blifva he'll
gon. Det ar en- latt SAX. Barmhertig-
heten gor'et. Ar. nagon fattig. Viii
han blifva nadehjon. Det ar icke alltid
sa latt, men detgar Barmhertigheten
g0r ock det. Har den rike fatt sin Ri
kedom oarligt. Betyder .foga. Han kan,
ha fatt den lagiigt. Da har han ickei
sstulit. Dsts Ar oarligts kan Ranskal
val vara Iagligt. Lagen sjelf ar ofta
oarlig Den stiftas ibland af oarliga
menniskor och barnet blir dA likt sin
fader. Lagen ar ock barmhertig -sar-
skildt mot de rike och maktige. Den
g0r dem till viljes och fogar sig efter
deras 0nskningar: Det tycka de ON
och till gengald aro de barmhertige.
De bli ofta valg6rare och gifva gafvor
till valgorande andamal; och efter som
de gifya mycket till, blir deras helgon-
gloria stor och stralande. Det kan icke
sagas, att de gjort sin pligt, men de ha
0fvat barmhertighet. Afven ON de'
kuggat lagen och bedragit sin nasta, sd
g5r det ingenting, bara de aro BARN
. hertiga. Och att det ytterst Or de fat
tige, som "a siappa till det, som gifves,
betyder ju heller ingenting. Det ar ju
On ster barmhertighet, att desse pa Diet
sattet fa vara med, fast de icke bli ka-
noniserade for slit besyar. @
ia, barmhertigheten ar stor. Men
att Minnesotas h0gsta domstol skulle
f6rklara statens h6gre allmanna laro-
verk for ACKNOWLEDGEMENTS,
det var anda nagot ovAntadt. Det har
den dock gjort Det ar alltsa BARN
hertighetsverk, att barnen ia skolun-
dervisning. Hvilken lattnad! De priva-
ia samfundssk olorna har man ju lange
betraktat pa det sattet. Derfor ha ock
manga beflitat sig ON att halla dem sd
fattiga som m6jligt. Pa det viset blifva
skolorna yardiga foremal for barmher-
tighet. De bli riktiga fattigstugor.
Men att staten ocksa skulle hylla och
gilla en- sadan asigt. det var nagot Of
verraskande. Det 6kar dock barmher.
tigheten. Ungdomens uppfostran ar
0alnnda icke langre en- piigt eller ma
got, som man Dor eller maste CORA, ty
barmhertighet kan man goia eller lata
efter behag. Det ar vackert att vara
barmhertig, men tvungen dertill ar
man icke. Det vore ju rem obarmher-
tighet att tvinga nagoa till att vara
barmhertig. Ar nu ungdomens andliga
uppfostrrn EFT barmhertighetsverk, sd
Dir yal dess lekamliga nppehAlle och
nddtorft det lika sd mycket; ty sjalen
ar val ward lika sd mycket som krop.
pen och det andliga som det lekamliga.
Deraf foljer da, att f6raldrar och malls
man icke ha nagra pligter alls gent
emot det uppyaxande slagtet. Cora
do ingenting for det. sd aro de utan
skuld. Cora de nagot, saar det rem
barmhertighet.
Vara lagstiftare aro ock barmhertige
ibland. En- af dem vid namn Lover
ing ett alskligt Mann - har f0resla-t
rrsf Ernnrncen,, q - TCavn i, "a, ca, So, ~