Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-04-02
UJr dagens kr0nika.
JakobJesperson.

och svagt folk. som det sjelfmant Alta.
git sig att radda undan f0rtryckaren.
Genom delta handling har F6ren.
ia Staterna adagalagt sin frikostighet
och hfosterlandskarlek och genom ut
gjutande af eget blod har det bidragit
till att bryta de kedjor, som bundit
Cuba vid Spanien. Vissa lander skulle
yid utf6randet at ett sadant arbete
hafva sokt begagna sig af nagot tillfal-
! le eller forevandning. nagot upptackt
formfel for att Sc sig self tillgodo pa
den svagarss bekostnad; men en- helt
AMMAN ande har besjalat F0renta Sta
terna. Det har visat verlden EFT sail
synt prof pa valvilja. Det har ihag-
kommit sin egen frihetsf5rklaring och
fylt en- pligt mot menskligheten.
ia, So skrifver den nye cubanske
presidenten och l8tom oss hoppas att
hvarken han eiler naRon AMMAN nagon-
sin skall 70 skalig orsak att angra eller
Andra dessa vackra ord.
ON vi nu wore lika langt komne med
Filippinerna, sd vore det bra. Det gar
nog, det ocksa, men det tar It'd och ia.
lamod och dessutom betydligt med
pengar och delta senare tycka vi har-
ute inte ON. Det faller visserligen
icke sd mycket pa var del, men nagot
maste vi ut med; och mar det gnager
sd der itet pa ALA sidor, sd kans det,
afven ON det icke gnager sd hardt.
Och pengar Or Diet icke SD latt att f8
for folk var stallning. It'd och tala-
mod kan man ju alltid "a nog at.
Det synes emellertid syara benigt
nog att fa f6rhallandena tiIlfredsstal-
lande ordnade derborta pa oarne.
Spanjorerna aro afvoga, pafvea maste
tiilfredsstallas, munkarne omvandas--
sa att de sta pA hufy fyndeta, upprors-
makarne blidkas och folket upplysas,
ty det ar mycket formorkadt. Delta
ar mycket, men det Or dock icke nog.
Alt slags otyg synes staIla sig pa fen
dernas sida. Senast har nu koleran
kommit och satt efter vara soldater,
sd att de hufvudstupa maste begifva
sig hem. Och kommer icke koleran
efter, sd ar det da underligt. Da ia vi
den att dras med ocksa. Jag tycker
att presidenten och hans radsherrar
kunde ha latit general Miles resa ut
till rigsskadeplatsen och CORA slut pa
kriget, mar han bad sa vackert derom
harom dagen. Men det vile de inte.
De villa, f6rstas, utfora det dadets sjelf-
va, sd att Miles icke skall "a nagon
kredit for det. De synas vara afund-
sjuka pa honom. Sc, han har icke
s"blodet'' och sd har han icke lart att
slass j krigsskolan och sd ar han en-
verklig soldat och det forargar dem,
som villa leka krigsknektar utan att
nagonsin hafva luktat krutr6k sAsom
I. ex. den nuvarande krigsministern.
For resten sa ar Miles bra att ha har
hemma. Det behofs nagon att retas
med storgubbarne dernere / Washing
ton. De falla annars sd latt semnak-
tighet och bli dasiga och overksamma.
De behofva piggas opp och den tjen-
stem kan Miles CORA dem, ngr han sat
ter den sidan till, och den sidan satter
han till bra ofta. Ibland far han hund-
SINUS for det. just nu hotar man rent
af att afskeda honom. Han ar, f0rst8s,
bra oforsigtig ibland.
Mar Jag hade last igenom den der bo-
ken ON talekonsten. som jag lanade at
pastorn, och beredt mig pa talet, som
jag h6ll till PelIe / Angen, sd trodde
jag mig yara skaligeD val hammastadd
j talekonsten; men det var jag nog in
te. Dst har jag markt sedan. Det ar
en- vigtig punkt, som jag icke forstod
da, nemligen den, att man maste Tampa
slit tai efter den person. till hvilken
man talar. ALT tai ar likt det, man
man talar ON. sages on Wis man hafya
sagt Jag tror det vore rattare att ut
trycka det sd har: ali tai Dor vara likt
den man talar till. Ar det sd, att man
talar till en-, som cke kan eller yagar
opponera sig, en-, som icke har nagon
makt eller myndighet eller f6rmaga
att CORA en- skada eller bringa en- i
olycka och f6rderf da kan man gerna
.dra pa af ALA krafter och siunga ut
sin hjertans mening och icke dolja
sina tankar. da kan man dra fran san
ningen ntan. att beh0fva bafya. Men
helt annoriunda maste man ga tillya-
ga, ON man skall tala till dem, som
hafva makt och myndighet och valde
och auktoritet Skall man tala till
dem elier yttra sig ON nagot, som an
gar dem, da Dor man f0rst fraga dem,
hvad de villa, att man skall saga, och
sedan Dor man icke yika en- harsman
fran deras foreskrifter. Villa dc tilla-
ta, att man talar sanning efter forstand
och formaga: godt och val. vilja5de
deremot. att man skall ljlga, da b0r
man ljnga 81 att det brakar efter det.
Da winner man deras ynnest och beva-
genhet.
Denna punkt j alekonsten synes ge-
neral Miles icke ha observerat ratt, SD
gammal och erfaren han ar Mar krigs-
ministern bad honom yttra sin me
ming. q yttrads han sin mening ooh