Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-04-23
Ur dagens kr6i1ika.
Jdkob Jesperson.

Jdkob Jesperson.
Man kan IA upplysning ON bade cit
och annat genom att lasa tidningar.
Ibland; far man till och med upplys-
ming ON, hyad som hvarken handt,
handler eller nagonsin kommer att
handa;aoch det kan ju vara bra att ha
reda pa det ocksa. Det ar EFT yidlyf-
stigt ANNE. De Observation-Disclosures
tidningarna aro icke sanre an andra.
Icke EFT dyft. Hellre battre. Jag tyc-
ker ON dem. Kunde jag komma ut
med det, sa skulle jag halla dem al.c-
samman. Det ar ingen, som man ic-
ke kan lara nagot af. De ha alltid ma
gon god sida; och den, ,sidan skall man
lasa och ia forbi de andra. Det fins
visserligen de, som pasta, att nagra
aro helt och hallet dal men latom
oss icke tala derom. Det ar EFT tri-
kigt anne. Det, som ar helt och hal.
let ondt, forgir af sig sjelft. Gif de.
bara tillfalle att do. Det ar ALT, som
behofs. Det CODA allena ar evigt.
Coda tidningar aro bra att ha. Till
och med de enfaldiga kunna lara i,a-
got af dem. De aro yisserligen int
det enda CODA, som fins, Ell heller kun
ma de CORA ALT hvad man onskar.
Mel, det kunna de inte, allsynnerhet
som en- del menniskors onskningar
aro sa ofyerspanda och orinliga. De
svensk-amerikanska tidningarna t. ex.
ha ieke skapat verlden, ej heller aro
de e11samma ON att uppehalla den.
De kunna icke ems omskapa verlden j
en- handwriting, afven ON de gerna
vile. Det ar for mycket-hegardt. De
5hafva icke uppfunnit svenska spraket,
ej heller ensamma omp1anterat, var
dat och utvecklat Diet far landet. De
rada icke direkt ofver vaderlek och
god arsvaxt, ej heller kunna de skaffa
politiska embeten at ALA, som anna!a
Gig. Men det fins sa mycket annat
smatt och godt, som de kunna syssla
med. Endast de praktiska vinkar ON
skerbruket och ladugardens skotsel,
som de gifva oss landtbor, arc af ovar-
derlig nytta. Och dock ar denna upp-
gift en- af deras ringaste. AT oandligt
storre betydelse ar den andliga ma
ring och den intellektuella njutning,
de .bereda oss.. som afven det stycket
aro mindre 1ottade.
Man kan, som sagdt, lara bade cit
och annat genom att lasa tidningar 8.
och booker ocksa, forstas, ifall man
kan komma at nagra. som aro bra; ty
med booker ar det nog bide 81 och sa.
Bet har jag hort bade pastorn och
skollararn och andra framstiende per-
soner saga. Hvad Pale Angen be-
traffar, sa bryr jag mig icke ON hans
omdome delta fall; ty hans bokkan-
nedom ar icke stort storre an min, och
det viii icke saga mycket. Han har
-visserligen en- poke, som gar stor-
skolan, och mar iunkern kommer hem
ibland, ,piuggar han j gubben en- mangd
,glosor och uttryck, som han Tart j ske-
Ian; men jag tror icke Pale begriper
det bittraste grand af hvad han sa-
iunda far sig. ON huruvida ynglin-
gen sjelf begriper det eller Ell will Jag
icke yttra nagon mening. Det har
dock den verkan pi Pale, att han
sturskpar till alldeles forfarligt ibIand.
For EFT par veckor sedan hotade han
att skrifva elnot mig tidningen,
hvilket vore hogst oforskamdt, da jag
aldrig gjort honom annat an godt och
yid ala mojliga tillfallen talat val ON
honom Det sr dock sa, att mar hog
fardsgalenskapen far i en- 1nenniska
och hon dertill tror sig vara lard och
biir uppblast och inbilsk och sjels-
klok, da vet man icke hvilka tokighe-
ter hon kan taga sig for. Det har jag
sett lefvande exempel pa och last ON
knnu fiera. Denna omstandighet kom-
mer mig att tanka pa, hyad jag sa
ofta last ON tidningarna, nenligen
sanningen af det a1lmant bekanta ord
spraket, att 'qardon och wisdom fol-
Jas icke at. Nej, sa minsann, tror Jag
icke, jag flick Diet der pa tok. Det ar
visst icke sd det heter. Lat sci Jag.
maste tanka efter en- smula. 10, nu
har jag det: "Ungdom och wisdom
foljassicke at" Sa 1yder ordspraket,
will jag mil mas. Naja, det kan ju lig-
ga sanning Diet oeksa. Men Diet ar.
nog bara de gamle, som ha hittat pa
Diet ordspraket for att reta och f5r-.
MARINA de unga. Atminstone betrakta-
de jag Diet sa pa den tiden, da jag var
ung. Nu az jag af de gamles mening.
Man Dor alltid sta pa Sin kant och
shalla med sig sjelf. Och att vishsten
Dor hos de gamle, mar de sjelfva saga
det, der Dor icke fornekas. Men de
nnga bli ju ock gamlai sinom It'd, ON
de IA lefva; och da finna de nog fatt.
visheten, som sjelf sages vara gam
NAL, men ocksa pastas vara evigt ung.
Ack jaf Det fins sa nycket besynner.
iigt harsi verlden. Hvad nu lardomen
hetraffar, sa tror jag nastan man kan
saga detsamma ON den som ON unE-
dor,1 ~, w II ,,,;;. = 4 :,,rt