Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1902-02-26
Dr.. Elm. HOLUB MRTEV.

II
sklatila jej konetne do hrobu. DR..
Holub ziskal 81 velkych zasluh o
vedu zasluhy ty uznavany jsou
celym vzdelanym svetem. Vsech-
ny temef tasopisy evropske pfine-
sly obsirny zivotopis prosluleho
eeskeho cestovatele.
DR.. E. Holub narodil Sc 7.fijna
I847 v Holicich, studoval ma gy.
mnasiu zatci lekafstvf Praze
kder. 1872 dosahl hodnosti do
ktorske. Jiz "a studii universit-
mich zabyval Sc horlive SUDDEN
srovnavaci anatomie, gclogie ar
chaelogie. ,Velkolepe vysledky
cest Livingstonovych pdsobliy
nan tax mocne, ze Sc odhodlal k
prozkumu 'cerne pevniny'. V
kvetnu r. 1872 vyplul pffstavu
southamptoDskeho prostfedky
mad miru nepatrnymi po 36den-
nj plavbe pfibyl do Kapskeho me-
sta, odtud odjel do Eliscina Portu
kde praxf lekafskou hledel opatfit
81 hmotne prostfedky k vyzkumne
ceste do vnitrozemi. Nesetkav
Sc vsak Sc zadoucfm zdarem, cd.
cestoval do demantonosnych ko-
panin a odtud podnikl 3 vyzkum-
ne cesty do vnitrozemi. Neidnle-
zitejsf mich jest costa tfetf, pod
niknuta r. 1875, ma kterez seznal
znacnou Cast veletoku Zambezi,
navstfvil jeho velkolepe vodopady
Viktoriiny, pfesel ma sew. bfsh je-
no Seseke, hlavnfm meste fise
Marucke, zjednal 81 pfistup ku
krali Sepopovi, cd nehoz dosahl
povolenf cestovati po Ieho fisi.
Chtel sledovati tok feky Zambezi,
proniknouti al k pramennm ieifm,
avsak v prosinci schvacen byl
zimnici krone toho vetsi dfl "a
sob jeho pfekocenfm clunu pfisel
ma zmar, tax ze Holub byl nucen
vratiti Sc do denantovych kopa-
nin, kamz vratil Sc v listopadu r.
1876. Kdyz Sc mu podafilo pied
naskami, po Kapsku pofadanymi
scukromou podporou svych pfa
tel ' Evrope opatfiti 81 politely ma
zpateenf cestu, navratil Sc 1880
do sve vlasti. Obsahle sbfrky W.
stavil v Praze, pax We Vfdni, natez
je rozdal rdznym vefejnym lsta-
vdm. Zaroveh spracovsl zapisky
sve r. 1880 vydal je pod maven
'Sedm let jiznf Africe. Dflo
ieho pfelozeno zahy do mnohgch
evropskych jazykn a mezinarod-
MIN sjezde zemepisnem Benat-
kach vyznamenano zlatou medaili.
r. 1881 obdrzel cd beIgickeho
krale Leopolda vyzvani, ably ved-
lie Stanleye vstoupil do sluzeb
statu konzskeho, ale on, chteie
byti ~ pfistfch svgch podni-
cfch dplne neodvisly, nabidnuti to
nepfijal. Zaroveh konal pfipravy
k move vyprave do vnitra Afriky.
Pfipraven vyborne vedecky, ale
skrovne po STRANGE hmotne, vyplul
~. listopadu 1883 prdvodu sve
manzelky 6 evropskych sluhd z
Hamburku a ~. prosince pfibyl
do Kapskeho mesta. Pc neshode
S vladou kapskou nastoupil cestu
k fece Zambezi. Pc mnohych
svizelich ztratach ma dobytku
dospela vyprava k jiz. bfehu Fam
bezi, kde vsak zadrzena byla po 8
mesie1 nasledkem obeanske valky,
rozzufivsf Sc fisi marocke po
smrti krale Sepopa. Teprve kdyz
Luanika Lepose dobyl 81 panstvf,
vymohl 81 Holub povolenf k pro-
chodu fisf maruckou do 1zemi Ma
Sukulumb1v. Po strasnYch Gtra-
pzch dospeIa vyprsva az k pohofi
Frantisks Josefa. Avsak z.srpna
1886, praye kdyz Holub odebral
Sc 2 tabora nedaleko vsi Galulon-
gy, ably opatfil 81 jisteho natel-
nfka nosiee, pfepadli domorodci
tabor a vyloupili jei, zabivse pfi
tom jednoho sluhu. Pc tetc ka-
tastrofe, pfi nfz Holub pfisel
sve zasoby. vedecke pffstroje
vetsinu svych zapissk, byl nucen
uavrztiti Sc na jih, ably unikl dali
Sim nastraham nepfatelskych do
morodcu. Ia nekonecnych dtrap
a nedostatku potravy j odevu, ne
zachvaty zimnice
krajinou dostala Sc
vyprava ma dzemf marocke od-
tud vratila Sc do Kapskeho mesta.
v zaff 1887 stihl Holub do Evro-
py. Pfihody zkusenosti sve z
teto druhe cesty ulozil die 'Dru-
hz costa po JIM Africe. Z Kap-
skeho mests do zeme Masukulum
bd', jet skoro soucasne vyslo Y
nekoIika iazycich a ziednalo mu
tetnA vyznamenanf. vystavu jeho
z druhe cesty uspofzdanou We