Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-04-30
Ur dagens kr0nika.
Al
5slT 7Ss7 3ss n s9 .t n sjf ss5
Jakob yesperson.

Al
akob Jesperson.
Andrew Carnegie ar icke sa dun
ibland. Han har bide forstand och
ffttningsgafva, bara han viii bruka.
dem. Det har han visat nu, da han
med sadan flyer och synbar glade
omfattat och utvecklat nitt forslag
ON att inforlifva England med For
er,ta Staterna. Han anser forslaget
vara alldeles ypperligt och inotiyerar
Diet med starkare bevis an jag for till
fallet hade It'd att CORA. Han reso-
nerar ungefar sahar: Det engelska
yaldet lutar mot sitt fall. Det lider af
alderdomssvaghet. Dess undergoing
ar nara. Delta ar icke nigon giss-
ming. Det ar EFT faktunn. Kriget j
Syd-A Afrika har bevisat det. ON Diet
snu kostat England sadana oerhorda
anstrangningar att IA bugt pa EFT jem-
forelsevis litet och svagt folk, huru
skulle Diet da ga, ON det komme j kol-
lision med en- stormakt? Bet ginge
naturligtvis pa tok. Dor MI engelska
valdet, hvem ar da den rattmatige
arfvingen7 Svaret pa den fragan ar
icke langsokt. Det ar Forenta Sta
terna Det ar ju Engfands lag1iga af-
komma. Sa sages Diet bade der och
har. Och sasom den forstfodde och
dugligaste tager det naturligtvis brors-
E1otten, sjelfva hufvudhemmanet forst
och framst. Af det ofriga kan det de-
Ia med sig nagot.
Delta resonement ar sa enkelt, re-
digit och bindande, att hyar och en-
maste inse dess riktighet. Och me-
dan Carnegie pa delta satt utvecklar
4 den teoretiska delen af forslaget, hal
ler en- AMMAN 1nagnat, nemligen mono
polisthofdingen Morgan, pa att tillam-
pa Diet praktiken. Jag tycker icke
mycket ON dessa monopolister, men
delta fall stamina vira asigtcr Diver
ems. Morgans arbete ar annu at for
beredande art. Han aren ofantligt
praktisk karl. Han har insett, att ON
vi skola lagga beslag pa de brittiska
oarna, sa wore Diet en- stor fordel att
pa forhand hafva gjort sig till here
pa hafyet rundt omkring. Men skall
man yara here pa hafvet, sa n1aste
man ega skepp, manga skepp och sto-
"a skepp, flera an nagon AMMAN eyer.
Det ar just delta, som Morgan for
narvarande haller pa med och han har
iyckats So val de senaste dagarne, att
enge1smannen blifvit rent forskrack-
ia. Jag tycker riktigt det ar synd ON
dem och nastan angrar att jag yackte
frigan ON annektering. Nj maste
dock saken ha sin gang
Mar Vi hunnit blifva fardiga med
England, sa torde det icke vara si
{ dunt att egna en- smula uppmark ksam-
het at eft par ardra lander, nemliger
Danmark och Sverige Norge. vi ha
ju egentligen arfsratt till dem ocksi,
liksom till atskilliga ardra. Danmark
ar EFT fortraffligt 1itet land, som val
wore vardt att ega. ysken will gerna
ha Diet, men han har ingen vidare ratt
till det sasorn vi hafya. Och att dam
skarne miste ge sig nagon valid
smart, det ar alldeles uppenbart, da de
nu praktiskt forklarat, att de icke
knnna taga vara pa de jordbitar, de
ega. Mar EFT folk kommit derhan, di
al dess lefnadsdag smart liden.
Sverige-Norge star j stor fara att
upps1ukas af Ryssland. Det borde ic-
kes estillatas. Ryssarne arc nog EFT bra
folk pa sitt satt, det konamer icke
fraga, men Sverige-N Norge borde de
icke IA. Laget gynnar visserligen de-
ras ansprak, men det ar ocksa ALT.
ALA andra afseenden vore Diet onatur-
ligt. Men att forena Sverige Norge
med Forenta Staterna det yore den
naturligaste SAX j verlden. Det skulle
jag vara hjertligt inne for. Finnarile
borde Vi ocksa tanka pa och atminsto-
ne skaffa dem frihet och sjelfstandigl
7 het afven on, Vi icke direkt annekte-
rade dem. Sedan torde vi for den mar
maste frarntiden icke bora ga langre
at def hiilet.
Det kan f1og handa, att foiken de
narnda landerna icke genast kunna in
Sc fordelen af delta forslags genom-
forande. De hysa j allmanhet icke de
basta tankar ON vart land och folk.
Men dessa ford domar ge sig nog sa
snaaningom; och jag for min del kan
icke inse, hvarfor de icke hellre skulle
villa &c sitt land at sine narskylda an
att lata frammande ia det. Hvad DE
skandinaviska landerna betraffar, sa
komn1er troligen storre delen af be-
fofkningen smart nog fitofver. Mar
till och med en- kongressman finner
det formanligare att yarfya folk der
for att frakta hit an att hjelpa till med
.ligstiftningen i Washington, sa kan