Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-10-15
Ur dagells kr0nika.
Jako6 Jesperson.

Jo, sa minsann kom han icke igent
Det var femtonde gangen pa iva yec-.
kor. Pale ar politislt besatt, detl
forstar jag grant. Just som jag hade.
satt mig ] lugn och 70 och den be-.
qvamaste stol jag eyer, och fatt an
dakten sanlad och skulle borja skrif-
va ;en del vackra ord ON nagra 1yaI
granna booker, som jag horde pastorn
och skollararen samtala ON gar.
oval, So stack den illbattingen nasan
! in igenom dorren och sag So politisk.
ut, att Jag blef stord och forargad.
Jag skot undan skrifdonet, lat andak
ten fara och hof upp min rost och sa-
de: Satt dig, Pale, for MI skail det
blifva politik af, Diet kan du lita pa.
Men MI ar Diet icke du, som for ordet,
sa mycket sa du vet det. Denna
gang amman jag talaS Ssje1f. Hvad me-
mar du egentligen med dina arglistiga
p1aner att soka draga en- arlig och an
zstandig menniska in poiitiken? Tyc-
ker du icke man har beyarligheter och
b6rdor och forargelser nog andai Du
menar icke nagot ondt, sager du. Kan
handa. Nagot godt menar du da
visst icke. Dock eftersom du har
retat mig, So skall jag inlsta mig pa
ditt alsklingsamne en- stund; men po-.
litiker gor du mig aldrig till, det kan
du vara viss ON. 3
Latom oss da taga fragorna j ord
ming och skarskada hvar och en- pa EFT
forstandigt och enfaldigt Wis. Forst
ia Vi nationalitetsfrigan, eftersom du
borjat harja ON den pa senare tiden.
Hvad har den med politiken att CORA?
den amerikanska politiken har natl.
onalitetsfragan ingen AMMAN betydelse
an att konstatera huruvida de, som
deltaga j politiken, aro amerikanska
medborgare eller ej. Det ar ALT. Och
denr1a princip har ju du forr velat till
ampa afven utom politiken. Du har
ju pa det haftigaste fordomt ALT ut
landskt, j synnerhet ALT syenskt, ba-
de ] sprak, seder och athafvor och me-
nat, att ingenting borde tillatas har
utom Diet rent amerikanska. Nu der
emot gormar du ON, att man vid EFT
politiskt val framfor ALT Dor taga han
syn till en- kandidats nationalitet, fran
sedt hans amerikanska medborgar-
skap, och enlighet dermed rosta for
eiler ernot honom: Hvad har valfat
denna markliga omvandelse9 Du ar
icke den ende, som gor Diet, sager dri.
Nej Jag vet nog det, du ar visst icke
den ende. Det ar manga, som CORA
sammalunda, och annu flera, som
ofattyist beskyllas for att CORA det.
Det ar ock oratt. / begge fallen vas
mas de hogljudast ON nationalitets-
fragan politiken, som emeIlan hvarie
Rampant predika ifrigast ON, att man
icke Dor taga nagon hansyn till den.
Sc bara hur man driver delta spell
IS Minnesota s.
Ja, har maste jag satte in en- paren-I
ties. MI skolen CODA Minnesota
boar Ah hutl Redaktoren skref
till mig harforliden och sade att ord
som Minnesotaboar och dylika skola
skrifyas med liten bokstaf j begynnel-
sen saval som j andalykten; men jag
tyckef icke ON den foreskriften. /
delta fall ar den mig sarskildt mot
bjudande, ty jag menar, att de-, som
bos i Minnesota, aro sa pass dugtiga,
att man gerna kan kosta pa dem en-;
stor bokstaf. Men for att uppfylla
allan rattfardighet och CORA ALA till
viljes, sd skall jag slsrifva det med IL
ten bokstaf ocksa. Jag har markt att
framstaende skribenter CORA sa, och;
man Dor ju folja deras exempel. De
folja icke nagon bestamd regel, ,itan
skrifya an sa och an sa. Fordom
trodde jag, att delta kom sig deraf,
att de icke voro nog hemmastadda 4
stafkonsten; men nu begriper jag, att
de CORA det for att visa sin makt och
herravalde ofver spraket. Alt sa sko-
len / CODA rninnesotaboar icke tro
att jag med hvad Jag nu sager viii
lagga mig andras angelagenheter.
Jag har nog markt, att det fms manga
q utrikes ort, som villa CORA det; men
jag tillhor icke dem. Jag talar bara
exempelvis. 81
Mark emellertid, Pale, huru det
gar till j Minnesota Det CALLER syn
rerhet dem. som aro at svensk har-
komst. Andra befattar man sip min
dre med. Engelsman, irlandare och
skottar till borden betraktas som in
fodingar, ryssar, turkar och judar M
kasi, tyskarne hugger man pa nagot
litet, danskar och norskar nagot nler,
men svenskarne allra NEST. Det ar
kanske till stor del dessas eget fel.
sDe forsta icke att halla matta De
ga till ytterlighet an at def ena hailets
och an at det andra. An forneka
de sin svenska iaaarkomst pa Diet be-
stamdaste och, arc fardiga att hud-
Aanga hyar och en-, som vagar satta
sderas arnerikanska infoding gsratt s fra
ga, och an CORA de denna l,arkomst
till den hogsta och fortraffigaste
egenskap mot hvilken ALT anflat af II