Willmar tribune. [volume] (Willmar, Minn.) 1895-1931, 1902-05-21
TRUSTERNA.

D. florpont Morgan, HERMAN de
jettetruster som organiserats under de
sednaste aren, representerar penninge-
makten. Icke derf6re att han eyer sa
ofaatliga summon. Jemf0rd med
Carnegie, Rockefeller och Hill ar han
en- fattig man. Men de stora pen
ningefurstarne hysa sadant f0rtroende
for honom att de arc fardiga att opp
ma pungen for hvarje affair han fore
slar. Derf6re, mar en- jettetrust skall
organiseras gar man f0rst till Nor
gan ON han finer f0rslaget godt sa
ar dess framgang afgjord. Morgan
erhaller for slit arbete nagra millioner
aktier i'trusten. Harigenom f0rsak-
rar man sig ON hans help att CORA
affaren sd l6nande som m0jligt. Ju
mera han helper de andra ju mera
helper han sig self.
Denne man ar verkligheten far
ligare for landets valfard an nagon
AMMAN. Han representerar Diet Ut
landska kapital som genom den
hastiga acknowledgement at landets
sedelmassa under sednare delen at
sextiotalet lingo tillfalle att beherska
penningeverlden har. Denna utland-
ska penningemakt ar icke direkt in
tresserad i Americas industrier. Den
endast lamar ut, enligt Morgans re-
kommendering, de penningar som AFRO
n6dvandiga for organiserandet at af-
farer sadana som dessa truster. Des-
sa penningemagnater ha gang efter
AMMAN visat att de arc fardiga att for
orsaka en- penningekris narhalst Diet
ar till deras f0rdel. Att handel och
industri Ida deraf, att tusentals per-
soner mista slit arbete och ia Ida
nod, det r0r dem icke. bet var den-
ma hansynsl0sa makt, som orsakade
krisen ar 1898, for att genomdrifva en-
lag som gjorde slut pa uppk6 pandet
at silver for myntning. Hela deras
traktan ar att drifva regeringen helt
och ballet ut ur penningeaffarer och
lemna dem fra handler att utgifva pen
ningar efter behag. De ha gjort slut
pa silvermyntningen, och drifvit ON
kring $500, 900, 600 at regeringens pap
perspenningar ur r0relsen. M villa
de hafva utstrackt makt for national
bankerna, "a att desss kunna utge
sedlar baserade pa bankens tillgangar.
For att Jenna rum for dessa sedlar at
tvifvelaktigt varde f0resla de att CORA
silver dollarn betalbar guild, tving-
ande regeringen att inl0sa dem for att
sedan mynta dem till vexelpenningar
-femtio-centare, etc. Fore krisen ar
1898 skreko att silfvermyntningen ut
gjorde en- fara for landet, och for att
bevisa sanningen af sina ord skapade
de sjelfva krisen. ON de nu finna att
de icke kunna ia sin villa fran an
gaende Diet nya f0rslag kunna de ater-
igen skapa en- kris. Alt hvad de be-
h6fva CORA dr. att hastigt indraga de
penningar som de lanai ut pa trust af-
farer. Resultatet blefve att manga at
intressenterna trusten maste ,sa]ia
sina aktier for hyad de kunde ia for
dem. Delta skulle genast drifva ned
priset pa aktier, och erfarenheten .har
visat att "a fort en- sadan r6relse b6r-
jar vaxer den med lavinartad fart till
dess den krossar ALT sin vag. Mar
fallissementerna b6rja stor skala
blir allmanheten radd och drager sina
penningar ur bankerna. Ingen bank
Dir stark nog att motsta en- sadan r0-
relse, emedan den maste ha st0rre
delen at sina pengar ut anade ON den
skall kunna betala intresse pa in
satser. Mar sa aktier ALA sorts af-
farer gait langt nog ned kunna mil
lionarerna k6pa dem billigt. bet ar
de mindre bemedlade aktieegarne som
f0rlora pa affaren. Morgan kan be.
halla sina aktier huru lagt varde de
an ga krisen, saker pa att mar den
gait 6fver skola de alter ma slit fulla
varde, och under tiden kan han for en-
spottstyfver k6pa fera aktier.
Den lagstiftning som gaf denna ut
landska penningemakt insteg / delta
land innebar den st6rsta tara for oss,
en- fara som vaxer med hvarje steg de
Is taga. bet Or, pa It'd att frantaga
dem deras MAXI, och aterlemna ut
. 80. Il - = -.