Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-01-29
Ur dagens kr0nikaa. "a
Jakob Jespc,son.

Jakob Jespcrson. a.
Nh vet jag hvem det var. som presi.
gdenten hade skrifvit till. Det var. sd.
som minnens, icke till mig och icke
till nagon AMMAN harute heller. sd vidt
jag vet Det var till kongressen. Denne
/ ar. en- kropp, som mestadels vistas
landets hufvudstad och for naryarande
hnfyudsakligen sysselsatter sig med
betraktelser 0fver ofverskottet ! skatt-
kammaren. Till denna institution d.
VS.. int till 1fverskottet, utan till kon.
gressen skrifver presidenten ibland.
da han har nagot, som han will sar-
skildt rekommendera form af lag
stiftning. Jag Minis nu int sd noga,
hyad det var, han skref ON sist, men
nagot vigsigt och nyttigt for landet
var det, sa mycket Minis jag. Ems
mime syiker en- ibland, mar man bor-
jar aldras. ON jag yore president.
hvilket jag tyyarr aidrig kan bli pa
grnnd az min utlandska bord och min
fattigdom; men yore jag president, sd
skulle jag rekommendera ett forslag,
som nagon gjorde for en- It'd sedan.
Jag minis nu int hvem Diet var, som
gjorde forslaget, och det kan ju vara
: detsamma ocksa. Men bra var det, det
minis jag. Vissa intryck fasta sig j
minnet battre An andra. Och f0rsla-
get gick ut pa, att hvarje kongressens
meilems och isynnerhet hvarje sena.
: tors tjenstetid skulle forkortas sam
ma proportion, som ombemalde med.
lem onodigtvis f0rspiiier kongressens
It'd ocn hindrar Acknowledgements gilla
gang. Manga komme da inte att ia
tjena lange; men def yore ratt at dem.
Det enda, som egentligen kan anmar-
kas emot f0rslaget. ar delta, att da
! kongressens medlemmar, tall synner-
het 3senatorerna, da de gang blifvit
valda, sjelfva verket anse sig valda
for lifstiden, sd skulle man genom att
f0rkorta deras tjenstetid i sjelfya yer-
ket forkorta deras lifstid. och det yo-
re val nastan for mycket Men Diet ar
jul ALA fall en- smasak, som nog pa
nagot satt kunde ordnas.
Det dr. annars icke alltid sa latt att
ia det, som man will och som det borde
vara har verlden. Har pa var sida
ON foden.... men latom oss icke tala
om den saken uu. Det ar val icke
stort battre eder stat heller, kan jag
tro; fast Minnesota haf ju namn ON
sig att vara en- bra stat / min ung-
dom laste jag en- uppsats ON ''on In
genstadssn. bet radde markliga f0r-
hallanden pa den on. Man hade der
sOkt bilda ett m0nstersamhaile. Bland
andra egendomliga forordningar fans
och den, att invanarne icke fingo skrif-
va BRET till hvarandra pa det satt, SOM
det allmanhet SKIER hos oss. Vile
nagon skriftligt meddela sig med en-
AMMAN, sd fick han uppspika slit doku-
ment pa en- offentlig, ,dertill afsedd och
afsatt plats, der hVem som helst kunde
lasa skrifvelsen ooh salunda afvan den
till hvilken hon direkt var stald. Pa
snAgot annat satt fick icke den enc
skrifva till den andre. Derigenom
trodde man sig undvika mycket ondt
och manga landsfaror;ty man menade,
att bref kunna ock astadkcmm myc-
.kat. ondt IA da icka skrifvas ns att
6ppet och tillborligs satt. Men j var
onda och vranpvisa It'd Ar man icka
ntifl ans mar hrafren offantl;ooaraa
-Se bara hyilka hArda och ogudliga ord
och yttranden. aom falts om Visa ! /
sverioebref som forekomma v;ssa
stidninear Man har kallat dem afa-
bricerade, och .hemmaoiordan och
ihopskrifna Chicago hvilket val ar
dat yarsta och mycket annat sadant
jag kanner icke till saken och. brvr
mig icke eft dnoo ON flen heller Rara
EFT bref ar innehallsfuHt och Iarorikt
ooh uppmuntrande och anstandigt, sa
bryr jag mig inte ON hvar det ar
'.,gjordtn, fast man icke beh0fver ljuga
om'et, det Ar uppenbart I Sverige ar
arbetskraften jemforelsevis billig och
y jag tror nastan, att de der brefyen
kunna fas derieran for femtio cents
ssstycket; och Diet vile Jag da inte sgo-
I ra. dem for. afyen ON nina fortjen-
ster annars inte aro stora. .s. Il
ia, forunderliga aro ,nenniskors
barn! SD stora och dock ss sma. "a
visa och dock sd dumma! En- eren.
domlie menskiir egenskap har lao
sarskildt lagt marke till Det ar denna