Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1902-07-16
Ur dagens kr0nika.
Az n
Jakob Jesperson.

S Al :# - y 4
Jakob Jesperson.
Naturcn synes vara en- smula Wild
pa manga hall sommar. Nastan me-
ra an vanligt. .Vulkaniska utbrott,
jordbafningar, stormar, stortfloder
och ofversvanningar ar det valdsam-
ma program, man mangestades fatt
bevittna. Det ar ett oroligt klot, vi
lefva pa; men kanske de andra irlte
aro battre. vi, som bo haromkring,
ha dock egentigen ingen orsak att
klaga. En- af de senaste stormarne
strok oss bra. nara. Den traffade ett
horn af min CARDIFF och harjade der
efter omstandigheterna ratt bra, men
skadan blef anda inte sd stor. Pale i
Kngen led nog storre forlust, men
det kunde ha gait varre afven for ho-
nom, det medgaf han sjelf, sa vi ha
da, som sagdt, ingen orsak att klaga,
och klaga CORA vi heller icke. Sc, sd
mycket har jag da Tart min dag, att
storm. och ovader ha sina egna vagar
och folja sina egna lagar och att det
ar alldeles fafangt for oss svaga men
niskobarn att soka styra och regera
dem. Nog tycker menniskan sig un-
derstundom vara stor och stark och
maktig, och det ar hon ju ocksa pa
EFT satt; men mar naturkrafterna rik-
tigt borja rasa, di blir hon bet och
Diet grundligt ocksa. Dock far man ju
krangla sig fran sa godt man kan
och -det ar godt, att Diet gar som det
gar. ..-z.z
Med hobergningen har det gait
skralt nu en- It'd, ty vaderleken har ic-
ke' varit varst stadig, ia d. v. S. den
l1ar nog varit stadig, mar det regnat,
och det har det gjort en- stor del at
tiden; men torkvadret har varit osta-
digit och torkvader behofs, ON man
skall kunna berga ho med framgang.
Dock ia vi nog hoet bergadt, bara vi
ge oss lite It'd och talamod, sa vi sko-
Ia inte klaga for det heller. ~
Gar det klent med utarbetet, mar
det ar regnvader, sa skanker det dock
den fordelen, att man far en- stund le-
dig ibland till att titta tidningarne.
Och Diet ar en- riktig hugnad. Ty It'd
ningarne aro da, som jag tillforene
har sagt, bland det nyttigaste, vi ega
och besitta. De aro en- stor valsig-
nelse. Kdlare njutning och billigare
fidsfordrif, an de, skanka, kan man ic-
Ike gerna tanka sig. Huru skulle man
egentligen kunnat reda sig dem for
3 utan Hade man iicke dem, sa fings
man fefva okunnig g ghet ON det mesta
som handler och skier har verlden;
men nu far man veta ALT sa redigt
och ordentligt och ratt It'd, att huru
okunnig och enfaldig man an ar, Sd
kanner man, att man lefver mi3t er
harlig upplysning. Och det kans 50
godt. Senast Taste jag nu, att vissa
personer Sverige kommit pa der
tanken att soka skaffa oss ernigrantel
: t;llbaka dit igen. Har nagon val ma
gonsin forr hort nagot sa oerhordt
Det fins salunda atminstone EN- per.
! soni Sverige, som tror, att dessa emf
granter duga till nagot; ty ani1ars vii
le man val icke ha dem tillbaka. Ma
ia, tanken ar ju god och vacker, mer
mer an en- tanke blir det nog icke
Sverige ar EFT j manga afseenden bra
land; Diet wore synd att saga annat
Syenska folket har ock manga gods
sidor, manga fortraffliga sidor: de-
har ock nagra daliga. Den fattige sit
ter trangt der, mycket trangare al
har. For kroppsarbetaren atminsto
ne, sa ar nog Amerika annu bast, ocf
afven at andra erbjudas har formaner
! som Sverige hvarken kan eller vii
skanka. Anej, nagon storre atervan
dring till Sverige kommer nog icke. at
ega rum si smart, savida icke formal
landena helt och ha1let forandras ba
de der och har. Men Diet ar and;
hyggligt, att vi IA komnla tillbaka
b ON vi villa. Det ar i sanning vacker
sa
Jag laste ock i tidningarne likason
jag afven personligen fornam samm;
SAX pa min resa j Minnesota, att mil
van guy. Van SAINT af republikanern;
nominerats att eftertrada sig sjelf
! embetet. Jag kallar honom min van
f&ty det tror jag, att han Dor vara, efter
b som jag skrifvit sd vaekert ON ho
nom vid flera tillfallen, j synnerhet d;
han for att rnota den tyske prinsen
Och for min del, sa tycker jag on
j Minnesotas guvernor. Han syne
M fvara arlig och uppriktig och tag;
slit embete pa allyar Sa vidt jag kai
fatta, sd star han cck allmanhets p;
folkets. sida gent emot de monopoli
stiska korporationerna. Han fortje
mar en- andra terilin. 4Minnesotas de
mokrater synas ha fatt smak p;
svensk- amerikanerna, da det gale
guvernorskandidater och det kai
man da inte klandra dem for, ty sam
re folk kunde de "a fatt i. Deras ut
sigt att vinna ar dock icke sd stor
som de sjelfva tro, men kanske storr,
4 an vissa republilaner tro. Dock, de
angar ju icke mig. ...s #
En- SAX till skall jag dock tillita mil