Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-05-22

s.oSN s0s" - eYH sVos "
slovy: ia kftim te Ohiol'', nacea
ohromne teleso, byvsi uvolnsno
posunovalo Sc pocatku zvolna
pax ale stale rychleji k pfistavu
al konetne ocitlo Sc ma vode z;
zvuk0 hubby, ohlusujiciho piskott
a hlucneho volanf davn. Hned M
to nastoupena byla costa zpatecnf
Trup valetne lodi "Ohio' jest o
celovy, 33S stop ilouhy, II stoF
IN palce siroky pfi ponoru a3H
stopy obnasi snosnost lodi l2,32e
tun. Lod opatfena jest dvema ota
tecimi vizkami a dvema torpedo
vymi rourami, umistenymi po jed
nom ma kazde strane lodi sice
deset stop E palcd pod vodn
carou. Hlavni baterie pozdstavs
re 4 del I2palcovych a I6 6palco
vych del rychlopalnych. Vedlejs
baterie eta 6 3palcovych rychlo
palnych del, 8 sestilibernfch rychlo
palnych del, 6 libernich rychlopal.
nych del, Coltovych tffpal
covych rychlopalnych polnfch del,
"Ohio" nese IA clun1, z nichz je
jeden parnfeek 40 stop, druhy sc
stop dlouhy.
NeStesti v uhlodole.
We stfedu rano udal Sc vybuch
" dole Georges Greek Coal and
Iron Co. We Pennington, asi 7 mil
zapadne cd mesta Farmont, w.
Va, ma hlavni trait Baltimore &
Ohio drahy, pfi nemz sest uhloko
pd bylo usmrceno, pet smrtelne
poraneno til nebezpecne popa-
leni. Spoletnost baltimorska,
vlastnici dol ten, vynalozila ma
nej 81, 900, 900 teprve nedavno
zahajena mem byla prace. v
dole tom zamestnano bylo asi
125 hornikd, 2 nichz rouze 40
pracovalo pod zemf. Jeden 2
patnacti hornik1, ktefiz zamestna-
nj byli v oddelenf, kdez Sc jiz delsi
dobu nepracovalo, pfinesl pry S
sebou pochodeh, jez vydava lepsi
svetlo nez bezpecnostnf lampicky,
spoleenosti k pouzivanf k pfacim
podzemnim pfedepsane. kdyz
pax uhlokop ten zapaIil naboj,
udal Sc vybuch, jfmz budova ma
povrchu zeme, niz vetrak Sc ma
lezal, temef lplne byla zbofena.
lined zapocato Sc zachrannymi
pracemi, jez skontenv kolem S,
hodiny odpoledne S vyse uvede-
nym vysledkem.
Zajimavy rozsudek
vydan byl min. tydne spolkovym
soudem Des Moines, Ia, sice
rozhodnuto,ze hotovenf damskych
rukavicek jest novym odborem
prdmyslu We Spojenych Statech a
ze nasledkem toho zkuseni ruka-
vickafi z Evropy sem pod kon-
traktem pfivazeni bJti mohou.
Rozsudek ten vydan pffpadu J..
w. Morrisona Grinnel, kteryz
pro poruseni zakona Q praci kon-
traktnf zalovan byl. Soud uznal,
ze pied rokem 1887 damske ruka-
vicky We Spojenych Statech vyra-
beny nebyly a ze Morrison jedine
.enkrzte zakonu tomu by podle-
hal. kdyz by dokazzno bylo, ze dilnu
svou pied pfijetfm zakona o kon-
traktnf praci zalozil.
Ze sjezdu Dfevaf6 Sv9ta.
v sjezdu Dfevaf1 Svgta, v Co.
lumbus, O., odbyvanem, podan
nejvyssfm pfedsedou Rootem 2
Omahy vykaz clenstva, die nehoz
organizace ia koncem roku 12e,837
tlend eftala &C 41,356 vice nez
pied rokem. Mimo toho mela
jur:sd;kce sichomotskz 1894 8 Gle
ny, kanadskz 6,Izo, Woodmen
of Woodcraft 1875 a Kruh DE-
vafek I2,SI3, takze k Dfevafam
vlastne dohromady a25,7o7 clend
Sc hlasilo. = Umrtni podpory Wy
placeno "a minuly rok celken
$1,000, 338.
Hrozsy zloein.
v nedeli rano zastfelil Evans,
vile, Ind, a7lety, zenaty Everett
Conway c. w. Garrisona a man.
zelku jeho, smrtelne postfelil po-
listu Benz. Wallise a konecne
spAchal sebevrazdu. Conway a
Garrison byli sousede, avsak nezili
spolu v pfatelstvf jiz po nekolik
mesfch, nasledkem hastefenf Sc
svych Zen. Conway casne rano
Sc pfistrojil, ozbrojil Sc puskou
odesel do stale, kde Garrison dojil
kravu. Nepromluviv jedinkeho
slova, zastfelil Conway souseda
sveho a pax kravu. Stfelbou po-
desenA pf. GarrisonovA vybehla 3
domu. Ma schodech potkal il
Conway a dvema ranami, vypale.
nymi do prsou, j usmrtil. Ma to
vrah, zapAliv stat, prchl do sveho
donu q tam Sc xabarikzdoval. Po-