Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-05-22

|
stou rozmlouvali. Nedlouho po
tom obklicil policejnf nacelnik
Henke dom, Y nemz vrah Sc ukr9-
val, SO muzi, nacez Conway sam
sebe usmrtil.
Hrozny pr6beh stavky.
v minulem elsie pfinesli jsme
zpravu, ze zffzenci poulitni drahy
v Albany, N. Y, zahajili stavku.
Vsak ami daleka nan nenapadlo,
ze stavka ia vedena bude obou
stran spdsobem tax krutym, ze
dojde pfi nj k prolitf krve k
zmafenf zivotd lidskych. Hrozny
to veru 1kaz ma dsvite dvacateho
stoleti X nepfatelskemu projevu
doslo dtery, kdy spoletnost po-
ulitni drahy pokusila Sc zahajiti
jizdu. Ma mista stavkafd povolala
zfizence neuniove. Tisice stavkafn
a jich ptatel plnilo ulice cho-
vanf jich bylo patrno, ze kazdy
pokus spolecnosti vypraviti vozy
setkz Sc nejtuzsfm odporem, v
10 hodin vyjela prvnf kara, obsa
zena policisty, uvitana byla pr.
skotem pokfikem shromazdeneho
davu. Vsak vzdalila Sc Dive, nez
mohlo dojft k nejake vytrznosti.
Sotva vsak objevila Sc druha kara,
hnal Sc proti nj zastup rozcileneho
lidu, ale byl tlacen policisty zpet.
Vybor stavkafd vyzval zfizence,
ma kate Sc nalezajfci, ably Sc ke
stavkafdm pfipojili, avsak nedo-
stale Sc mu odpovedi motorak
dsmevem zahajil dalsi jizdu. Nyni
teprve propukl zadrzovany hnev
lidu. Muzi, zeny j deti v divem
zmatku valili Sc ulici policie mela
co delati, ably zabranila moznemu
nestesti. Muzi, ktefiz Sc zastavili,
ably zdvihli kameny, byli porszeni
a poslapani. v nasledujfcfm Okla
mziku pocal Sc sypati Sc vsech
stran dest ksmend ma karu. Okna
byla vytlucena motorak, zasazen
velkym kamenem do cela, svalil Sc
ma platformu. Soudruh jeho chopil
Sc brzd, ale kratke dobe narazila
kara na nepfekrocitelnou pfekazku
kondukter pfi padu ma hromadu
rozbiteho skla vazns Sc zranil.
Nebezpetne raneng lnotorak do.
praven byl do nemocnice pet
vytrznikd bylo zatteno. Bylo pa
trno, ze krvaye yJrznosti budou
Sc snad jests povazlivejsfch po-
merech opakovati v dnech nasle-
dujfcich, nebot' vzdor bdelosti
policie, eetne rozmnozene. byly
elektricke draty pfetrhany, koleje
vytrhany do feky nahazeny. Jezto
bylo zjevno, ze policie Jest slaba
nepostatitelna k udrzenf pofadku a
k zabraneni dalsfcb nasilnostf,
zvlaste kdyz by jfzde ma poulicni
draze meio Sc pokracovati, pozadal
generalnf fiditel McNamara o
chranu generala Olivera, velitele
tfeti brigady. zadosti teto vyhove.
40. We stfedu rano obsadilo ulice
mestske 1000 milicakd pesfch sto
jizdnych. o vaznosti situace svedcf
ia okolnost, ze 200 zvlastnich pff-
rucich, 900 policistt a vice nez
100 Pinkertonovcd nemohli mic
poffditi vdci vzboufenemu lidu.
Guverner Odell odlozil navstevu
svou We statnfch 1stavech. We site
du pied s. hodinou vecer utkalo
Sc ponejprv vojsko boji lidem,
avsak ma stesti nikdo nebyl nebez-
pecne zran9n. Stalo Sc tax pfi do
prave neuniovych zffzenc1 z ma
drazf do kolen spoleenosti. Vojsko
i policie chrapilo je na ceste te,
avsak vzdor tomu potaly Sc VI
brzku sypati chilly kameny ma
vozy, v nichz nalezali Sc move ma
jatf zffzenci. Mnoho 1totnikn bylo
pfi tom zraneno, jskoz nekolik
zffzencd. vojfnh a poiicisto. We
ctvrtek zahajena byla jizda pod
silnou strait nepfatelske projevy
obmezily Sc ma pfskot pokfiko-
vanf ma skeby i vojsko. Teprve k
ve6ern kdyz Sc vraceli delnfci z
prace, shromazdily Sc ma ulicfch
ohromne zastupy lidu. Nektefi z
vytrznfkn hodili po kafe kamenem,
nacez vojfni 20. pluku statni mill
ce, kafe te sc nalezajfci, vystfelili
do husteho davu re vzdaleuosti
sotva 40 stop. Diva obcane, Walsh
a Smith, stfeleni byl do bficha.
Walsh, Glen plumbafskeho zavodu,
v 1915 veeer skonal a Smith, va
zeny obchodnik, potzcf Sc mezi
zivotem a smrtf. Mimo to zran9no |
byIo vice meme povazlive jeste ne
kolik jinych osob. Nestestf toto,
jez melo "a nzsledek znieenf zivota
vSzeueho obeana a ohrozenf zivot6 |
jinych osob, jez ma vytrznostech
Sc nepodflely pouze obermi me-
sfastne nAhody Sc staly, pfimelo
stzvkAfe ] spolecnost poulicnf drA-