Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-08-07
Y HNERIkY.]
zpRAvY TELEGRAFIckf.
Ptehled ze sveta politickeho kronika uda, "sf
z PoLITIcKfHO svETA.
Pokrokovi demokraticka strans.


V Columbus, O., sorganisovana
byla We stfedu nova "pokrokova
demokraticka strana'. Ucastenstvi
delegate bylo vsak tax male, ze
do dvou hodin odpoledne byly
pochybnosti, zdali v1bec ucinen
bude pokds odbyvanf statnf
konvence teto move strany demo
kraticke. Stoupenci Brysnovi, ne
spokojeni S vysledkem statni ohio
ske konvence demokraticke, jez
zneuznala Bryana, stfibrafskou
otazku a neschvAlila zadnou z
obou platform narodnich, ma jichz
zaklade vedl Bryan zapas stolec
presidentsky, odbyvaIi Clevelan-
du poradu dne II. cervence, niz
rozhodli Sc odtgvati konvenci
jinou dne 81. cervence. Konvence
zahajena byla o 2. hod. odpolednf
Bernardem Hubartem z Toledo
pokoiich Geo. A. Groota v Great
Southern hotelu. Groot zvolen byl
ptedsedou. Pc pfiietf platformy, '
niz Bryan chvalen schvalena
platforma. Kansas City pfijata,
zvolen tficlenny vybor, jenz jme-
noval nasledovnf kandid4ty pro
statni dfady: Ia guvernera dr..
Rudolph Ree,nlin; "a mfstoguver-
nera Henry c. cordery;; "a nejvys.
siho soudce Rial M. Smith; "a
statniho pokladnika ]. C.Shepard;
"a generalnfho navIadniho S. L.
Clark; "a klerka nejvyssfho soudu
Chas. Bonssll; "a elena komise
vefejaych pracf B. r. Connell. -
Ze vsech techto kandidati jediny
DR.. Connell s1eastnil Sc konvence.
Vetsina navrzenc1 nechce pry no.
mioace pfijmouti.
Konvence sociaiisticka skonSens.
v narodnf konvenci socialist.
cke, odbyvane Indianapolis. do
elena byIa ptedminule ltery jaka-
ST shoda mezi frakcemi chicagskou
a spring6eldskou, cemz zaslana
byla zprzva Eugenu Y. Debsovi.
z resolucf, konvenci te pfijatych,
zasluhuje zminku ona, kterouz wy
zsani mali byti delnfci novych
drzavach SoustAtf. ably Sc sorga-
nisovali. We stfedu iednano o ma
hradnich clancfch prof Herrona,
a tyto konecne pfijaty iako Cast
platformy. Jsou to: vefejne VAST
nictvi vsech dopravnfch a spnjo-
vacfch prostfedkd vsech iinjch
vefejnych podnik1. jakoz vsech
pr1myslovych zavodn, ovladanych
monopol trusty sdruzenimi.
Snizeni DOLBY pracovni zv9senf
mzdy. Statni nebo yladni poliste-
nj delnfk1 pfipadu nestesti, ne
dostatku 2 mestnani, nemo-i Wy.
sokeho staff. Zavedenf systemu
vefejnych pr0myslovych zavod0,
vefejneho 1veru, jehoz melo by Sc
pouziti k tomu deeli, ably delnik1m
zajisten byl plny vytezek jich
prace. Po kratke debate usneseno,
ably organisace IA budoucne zvaia
Sc ''socialisticka strana". ~ We
etvrtecnfm vecernim zasedSnf pfi-
jaty byly resoluce, jimiz zakazuje
Sc socialistom zastayati dfady pod
kapitalisty a vstupovati do stAtni
milice. Soudnictvi teto zemi
prohlzseno bylo "a "otrocky ma.
stroj rukou Tidy kapitalisticke
nepfatelske zajm1m delnictva' -
Kdyz pax vyvoleno bylo mesto
St. Louis "a narodni hlavni stan
socialisticke strany, konvence Sc
odroeila delegate opousteli Ease
dacf sih zpfvajice marseillasu.
Demokrstk msrylandStf
odbyvali stztnf konvenci svou We
ttvrtek Baltimore. Ueelem, "a
kterymz konvence IA Sc sesla, bylo
jmenovaof eekanc1 pro dfady kon-
trolera klerka soudu apelacnfko
q DR.. Joseph w. Herring Carroll
a ]. Frank Turner Talbot byli
znovujmenovAni pro dfady tyto.
Konvence tato prohlasila zaroveii.
he 1eelem strany. bude Ii dspes-
nou pfistfch volbzch. bude wy
loueeni cernoch0 politiky Ma.
rylandu, jestlize 1stava stztni to-
mu dovoIi. DemokratickA strana
zastupuje pry vetsinu bfleho oby-
vsteIstvs v Msry.andn. obnlsejfcf
vice nes 10000. q nebyt tudfz
60, 600 eernosskych vo.ieo. rePu.
bIikkusk2 strzna v Marylandu byla
by = hesnadsjne mensine. Jedine
sprzva demokrstickl mote pry
stktu prospsti. Btvaly senator
Arthur r. Goemsn psftomen byl
po celou konvenci . kdyk se tato
odroeila. dootojo e mo nadsen6 |