Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-08-28

y
stfechy z cetnych budov We Var
Worst parku vyvraceny byly mo
hutne stromy kofenn. V New
Yorku zatopeny byly mnohe bu
dovy.
Mladik zastfeIil elena cirkusu.
V Correctionville, Ia, zastfeli
Y nedeli brzy rama zak vyss
skoly Harley Cave Joe Sullivana
elena Pawnee Bill cirkusu. Perso
nal cirkusu odebral Sc po veter
MIN pfedstavenf ma nadrazi, kan;
nasledovan byl davem vyrostkn
Jeden Mich chtel mermomoc
mluviti S nekterou zenou cirkusr
a v brzku shromazdil Sc kolen
neho dav soudruhd, mezi mimi;
nalezal Sc tez Cave. Kdyz jim
vstup do vozu, nemz zeny dlely
byl zakazan, stropili vyrostkovt
velky hluk. Zenam vsak pfispel
ma pomoc muzsti tlenove cirkusu
Jezto Cave drzel v ruce revolver
povazovali jej "a hlavniho pdvod-
ce vytrznosti a pustili Sc "a MIN
Pronasledovali jej az do City no
telu tu Cave pohrozil Jim, ze "a
stfeli kazdeho, kdo Sc k nemu pfi
blfzf. Sullivan nedbal vyhr1zky
teto, sotva ze vsak utinil nekolil
krokd, byl Cavem zastfelen. Tin
rozliceni byli clenove cirkusu TOT
merou, ze jej chteli lynchovati
Sc vsak k nemu dostati
hrozili hotel vypaliti. Konctns
vsak podafilo Sc nekolika rozvaz
nym muzum rozcilene mysli utisiti
Cave odjel do Sioux Sity, kdez ST
vydal serifovi. Obtane 2 Movillt
jsou toho nahledu, ze Cave jedna
v sebeobrane.
ttyfi muzi usmrceni.
z Columbia, S. c., dochaz
zprava 0 nestesti, jez udalo Sc pf
stavbe noveho mostu pies feku
Congaree pondeli, pfi nemz 4
muzi usmrceni til raneni, jeder
Nestestf zavinEno spad.
nutfm dvou ocelovych tramn asi J
stop dlouhych, z nichz kazdy yazi
asi IA tun. Tramy ty byly zveda
ny,vysmekly Sc vsak Ian spad.
ly ma most, kdez nalezalo Sc Is
osob.
Opst eernoeh upalen.
cernoch Henry Noles, jenz mi.
nuly patek znasilnil a zastfelif pi.
Charles williamson, chot vaze.
neho farmera, blize Winchester,
Tenn, polapen byl nedeli brzy
z rama We Water Tank. blize
Cowan, Tenn. Byl dopraven dc
Winchester a dan do okresnihc
Serif Stewart poeal ihned
S opevnovanfm vezeni, ably vszne
mohl lepe chraniti. Brzy shroma.
zdil Sc rozliceny dav, eftajfci ne
kolik set osob, ale pfirucfmu ge.
neralnfho navladnfho a nekolika
jinym vazenym muz1m podafilc
Sc jiz pfimeti zastup k rozchodu,
kdyz tom pfibylo ma mfsto ne.
kolik set obcand 2 okoli, kde
zlocin byl spachan. Tito obofil
Sc ihned ma vezeni, pfemohli seri.
ia jeho pfiruci, wall vezne q
nastoupili cestu K mfstu zlocinu,
IL mil vzdalenemu Zdalo Sc, jake
by veskere obyvatelstvo sirehc
okolf pfislo Sc podivat ma smr,
terneho zlosyna. Pr1vod til mile
dlouhy bral Sc "a davem k obydli
williamson. Kdyz dosli ma mfsto,
odkud videti bylo jeviste zloeinu,
postaven byl cernoch ma pafez q
dana mu pfilezitost k ucinen
vypovedi. Noles Sc pfiznal, ze pi.
Williamsovou zavrazdil,avsak po
pfel rozhodne, ze by byl mel neja
kych pfi tom spolecnfkn. VI:3s
hod. odpoledne dokoneil .vypoved
sve. Ma to odnesen byl k blizkemu
stromu, pfivazan k tomuto fetez
a telo ieho polito petrolGem. '
I:4o pfilozena rozzata sirka k telr
ieho a v okamziku zahaleno byle
toto plameny. Noles zemfel klidnl
a ami jediny vykfik nevysel Us
jeho. Ma 6, 600 osob dfsalo Sc o;
hroznou smrt nesfastneho eerno
cha. Nekteff z1stali ma mfste al dt
setmeni, pfikladajfce ma oheh, a.
mrtvola dplne shofela, naeez xii
dne Sc rozesli. Hrozne ptekva
peni oeekavalo patek odpoledn,
Charlese Williamse, kdyz vrzti