Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-08-14
z P0LITICKEHO syETA.
Z Washington.

Wisconsin,, nalezajfcf Sc Ana
cortes, blfze namofni stanice pfi
pr1lisu Pugetovu, ably ihned 3D.
plul do San Franciska, odkudz
bude bitevni lod poslana do Pa
nanny pffpadu, jestli statnf odbor
o to pozada. Stalo Sc tax nasled.
KEN sdeleni, udineneho vykonne-
mu sekretafi Hackettovi j. E.
Simmonsem, pfedsedou Panama
Railway Co., ze situace ma Sill pa
namske stava Sc naneivys vaznou
a ze bude asi potfebf, ably valetne
lodi poslanv byly k pobfezf
atlantickemu k pobfezf ticho-
mofskemu. Hackett sdelil, ze de.
lovy clun poslan byl jiz do Colonu
ma pobfezf atlantickem. At die
nahledu dfadnikn neni doposud
nutno, ably valecna lod poslana
byla k pobfezf tichomofskemu,
piece Hackett uznal "a dobre, ably
tato pfipravena byla k odjezdu,
jakmile by pfftomnosti jeff u po-
bfezf panamskeho bylo zapotfebf
Zpravy, dosle Panamy, nasved-
tuji tonu, ze tlupy povstalecke
cini najezdy do odlehlejsich me-
stecek, iezicich sousedstvf sta
mic zmfne1e drahy, olupuji obca-
ny a tyto zajimaji, aby ma mich
vynutili bohate vykupne.
! Americky obcan Francis S.
Eigle, usazeny, ma Kube, podal
komisi zadost 0 valecnor nahradu
v tastce $S7a,4a7. Eigle tvrdi, ze
roku 1898 byl majitelem plantaze,
jeifz cena patila Sc ma 81, 900, 900,
avsak nasledkem pustoseni jeji
vojskem spanelskym pfiveden byl
ma hnl zebrackou. On sam donn-
cen byl k opustenf ostrova ro-
zdeji j rodina, nemohouc snesti
dele pronasledovAnf Sc strany Spa.
Delskeho vojska, musela pfijmouti
pomoc anglickeho konsula, ien2
postaral Sc jeji dopravu do New
Yorku.
t Valecny odbor obdrzel W.
rocni zpravu cd major-generala
MacArthura, datovanou ze dne /.
cervence, kdy vidal Sc vrchnfho
veleni ma Filipinach. Zprava ia
pocina i. ffjnem 1900. We zpraye
te Sc prayi, ze po rozpraseni vojsk
povstaleckych Filipinci sorgani
sova!i zouta!y odpor, spojiyse lid
k podpofe drobnych Get povsta-
leckych. Toho docileno bylo pro-
stfednictvim tainych vybor1, jez
vybiraly poplatky, uklddaly tresty
a kladly vazny odpor America
NOM. Gen. Macarthur vyslovuje
vsak nadeji. ze nynejsf vladni po.
litika usmiff casem domorodce a
spfatelf je Sc Spojenymi Staty.
Vychovanf lidu dobach minu.
lych ucinilo jej neddvefivym v1ti
kazdemu vladnimu dobrodinf a
teLto patrne pohlfzel ma shovivave
jednanf Spojenych State jakozto
ma projev slabosti. Ale provolanf,
vydane 40. prosince, prohlasujfci
pevny dmysl Spojenych Stat1 O.
strovy podrzeti a poslusnost "a
kond vymahati, melo dobry 1ei-
mex a tajny odpor velice zmensilo.
Dale podava gen. Macarthur ma
sledovnf statistiku cd S. kvetna
1900 do 80. cervna 1901 (behem
kterez DOLBY svedeny byly r,o6a
potycky mezi Americany a pow
stalci) ohledne zabitych rane-
nych ma obou stranach: America
no bylo zabito a45, raneno ago,
zajato IIS a pohfesovAno 40;
povstalc6 bylo zabito a84, raneno
1893, zajato 6,s7a a vzdalo Sc
a3.oo5. Behem teze DOLBY odhato
bylo povstalcom 1858 rucnic,
ago, 365 nAboj0, 868 revolver0,
1916 bolos, raa della a 10. ago
delovych naboj0. Ma to oznamuje
gen. Macarthur, ze povstAnf ma
ostrove Luzonu mad tekou Pasig
Jest pokofeno a pcdobne ! odbo-
ru Visayas, krone na o3trove Sa-
mar. v jiznim Luzonu panujf sta.
lie nepokoje a obcss opakovati Sc
budou tez v Mindanas a Jolo,
proto Macarthur odporouef, ably
vlxda prozatfm udrzovala ma Fill
pinzch sorganisovane Iodstvo
vojsko. Tel pFimlouvA Sc "a zave.
deni meny, jez by vyhovovala tam
MIN pomerom 4 odporoutf systtm,
vyprscovany col. E. H. Crowde
rem.
( SekSetfF vnitsa obdrkei reso
iufa, pfijatou xkkonodkrnou ha
wsiskss, kferou - xxdG, ably kon'