Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1901-12-25
Ur dagens lxr0llika.
Jacob Jesaoerson.

! y
I AZ
Ja1sob Jesperson.
Det har blifvit sed bland dem, som
kalla sig frisiEnade och som gjort till
sin nppgift att hama och forlojliga ALT
kyrkligt arbete. att tala f0raktfullt ON
vAra svensk-amerikanska lAroverk s&-
som prestskolor Nu ligger det WISER.
ligen icke nagot forakt sjelfva denna
benamning. En- prest beh6fver icke
skammas for slit embete. Det har
storre betydelse och krafyer meras
kunskap. insigt och vishet an nagot
annat Eft laro7erk, som skall utbilda
prester, Dor derfor vara det allra basta.
Man har dock i f6revarande fall s6kt
sgifva benamningen en- f6raktfnll betty
delse och delta har man gjort, sasom
zdet synes, af tvenne skal. "For det
forsta har man antagit, ate dessa laro-
verk annu uteslutande aro. hvad de j
begynnelsen hufvudsakligen voro,
neutrality-suspicious.; och for det
andra har man likaledes antagit, att
prestbildningen bestode endast och
allenast iinpluggandet at nagra kyrk-
liga dogmer och larosatser och att man
j ALT 6frigt lemnade prestamnet i den
NEST oskuldsfulla okunnighet Denna
totalt falska uppfattning ON vara la
roverk har bibragts afven DIR Hugo
Wickstrom, som de fiesta andra afse.
enden f6rstatt att nagoriunda riktigt
bedoma vara forhalianden. So har
skrifver han: De (svensk -amerika-
nerna) sakna vidare blick for det poll
tiska lifvets betydelse SAINT fasthalla
religionens utanverk och skal, franz
tradande dogmer. och trossatser, i
stallet for att f0lja den SAINT lutherska,
protestantiske andens bud att tranga
till religionens karpa. Dertill hafva
presterna och predikanterna Ameri-
ka en- stor sknld, ty fran deras talrika
NEUTRALITY-SUSPICIOUS., som ! regel
styras och 6fvervakas af dessa allena,
Ar frisinnet bannlyst och andamalet
med dem synes vara att sd fast som,
m0jligt fjettra andarna bokstafvens
bojor.'' ia, Sd skrifver han och hvad
han saluada skrifver har bara EFT fel:
Diet ar rem logn med undantag af forsta
delen af f6rsta satssn, som ar delvis
Sam. Hyarf0r kunna icke dessa fri
sinnade herrar taga en- smu.e kanne-
dom ON de syepska-amerikanska laro-
verken, som de sd skarpt klandra men
hsS kSde ock tillmata sa stor betydel--
Sc? icke maSte val storfrisinthet for
ntsatta grof okunnighet? Det man
skall kpnna ratt bedUma, det Dor man
kama till. Men att de, som tala sasom
ofvan, ar anf0rdt ON vara laroyerk, ,icke
yeta hyad dessa laroverk aro och hui
hyar och en-. som kanner forhallande-
ma, utan svarighet inse. I laroverkens
tidigaste dagar yoro val larokurserna
icke sd sylvia, Ell heller var de stude-
randes, isynnerhet observation-disclosures
stndietid alltid sd lang, som den borde
hafva varit. Men den tiden Or lange-
sedan. f6rbi och de f0rhallanden, som
da radde, rada icke nu. De fiesta at
vara laroyerk aro numera fullt jemf6r-
liga med de basta andra, ware sig har
eller Sverige, antingen det CALLER stu
diekursernas omfang, undervisningens
grundlighet eller larares och studen-
ters tankefrihet. Och att religiosa
amnen studeras, det bora val frisinna-
de personer minst ha nigos emot, ty
hvad blir det annars af deras frisint-
het! Och det ar alls ingen fara for att
dessa amnen uttranga de andrn; det ar
hellre fara for att de sjelfva uttrangas
af de andra. Kritik ar helsosam. da
den Or rattvis och asyftar rattelse och
f6rbAttring; men den ar helt och hallet
skadlig, da den Or orattvis och ondske-
full.
Andrew Carnegie har hittills lyckats
ratt bra forverkligandet af slit narda
hopp att 20 do fattig. Han ar visserli-
gen icke fattig annu, icke pa langt mar;
men dor han icke ALT for smart, sd kan
han nog bli det, ON han tar ALA tillfal-
len akt. Har och der har man knorrat
litet 8fyer de vilkor han fastat vid sina
gafvor; men nagon svarare motighet
har han dock icke varit utsatt for
f0rran nu, da han erbjudit nationalre-
geringen en- gAfva pa ito millioner att
anvandas till att uppratta och under
hAlla ett universitet j hufvudstadAS
Det ar ju cit vackert anbud och det.
4synes, att Fegeringen borde med tack.
satnhet emottaga ensa storartad gafva
Det gjorde den nog ocksa, ON det icke
wore for den omstandigheten, att den
svaldiga summan utg6res af aktier
den valdiga st6ltrusten. Dennas mo-
nopolistiska karakter g0r den opopu-
lar och, sasom manga halla fore, olag..
Zig. Regeringen torde ock f0rr eller5
senare n6dgas inskrida emot dessa
jette ekombinationer. ooh wore hon da
self delegare en- af dem, sa komme
hon j en- kinkig stallning. Men sCarne.
gle torde dock kunna undanr0dja dem
ma svarighet genom att Wanda sina
vardepapper kontanter Och hvilket
fall som helst, sd fnner han nog dem,
som villa ha dem, afyen ON han icke
kan "a regeringen att Ia dem. Idet
Ihela taget. sd ar det nog lattare FOR en- l
millionAr att bli af med sin riked
an for en- fattig att bli at med sin fat
Itigdon. De deste behofva icke CORA
sig mycket besvar for att fa do fattige.
Det gar sA latt, SO latt, men sa dc det
gOckG8 utan trifyel lattare att q IA