Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-07-24
lima veJk& st&vka.

nafidili yseobecnou stayku. Stavka,
ma niz podileti Sc bude vice nez
SO, 900 muz6 Zen, zahajena byla
minulou nedeli. Stavkou touto
mali byti zamestnavatele donuceni
postarati Sc o zdravejsf dilny pro
sve zamestnance.
Tficet kadet6 pfemoteno vedrem.
v sobotu odbyvan byl We West
Point, N. Y, pohfeb gen. Butter
zelda, pfi nemz asi 80 kadetd
pfemozeno bylo vedrem dnavou
a museli byti kocarech doprave-
nj byti re hfbitova do nemocnice.
Onemocneli kadeti jsou vetsinou
novaeci. Byli podrobeni namaha-
vemu pochodu cvicenf "a 1palu
slunecnfho dopoledne po navra
tu do West Point bylo jim naffze-
no, aniz by ceho pojedli, ally Sc
pfestrojili a ihned sefadili Sc v
prnvodu pohfebnfm. Ma hfbitove
pax museli stati po delsf dobu v
nucene posici a to bylo pills
mnoho pro neotuzile novatky.
Musi sedet.
v Topeka, Kan, odsouzena v
pondeli znama nyni jiz po celych
Spoienych Statech temperenclaf-
ka, panf Carrie Nationova, po-
kute sIoo ma 80 dni do vezeni
pro rusenf pokoje, jehoz Sc byla v
nlinulem bfeznu vytloukanim ho-
stincG tamnfch dopustila. Z
rozsudku toho neni odvolani tax
nezbyde zbrkle vodafce nez platit
a sedet.
Uh0feI.
U Fort Dodge, Ia. uhoscl v
pondeli zamozny farmer L. o.
Wanghdahl. Ma sousedni farme
vzniknul cd iiskry z kolemjedou-
ciho parostroje prerijnf polar,
kteryz ma farmu jeho Sc rozsffil
Waughdahl pokusil Sc o utlumeni
plamend, aniz by byl sousedy o
pomoc pozadal. Phi tom saty
jeho sc vzfialy a nebozak uhofel
Dive, nez ku pomoci pfispeno
byti mu mohlo.
Desna vedra
psnuji dosud po cele temef zemi,
aniz by, die zprav povetrnostnf
dfadovny, ma uleveni jich te nej
mensi nadeje bylo. DIE posled-
mich zprav dfadovny te panovalo
v poslednfch dnech hlavne Hi
nois, Iowa, Minnesota Nebrasce
vedro nebyvale, ma jakez ami temef
nejstarsi osadnfci Sc nepamatujf a
pocet obeti vedra i skody jim a
suchem pdsobene pfevysujf veske-
~ rekord dosavadni. V Illinois
vystoupil v pondelf teplomer ma
Io7 stupfid - die 1fadnfch zazna-
ma - ovsem ze pfi ulicfch pa
novalo vedro mnohem jeste vetsi.
Nv lowe panovala rez dssna vedra
a nejvysiho bodu docfleno pom
deli Des Moines, kdes teplomer
Io9 stupfd dosahnul. Vedro bylo
tim nesnesitelnejsfm, an pies osm
hodin teplomer mad 100 stupni
stal. Samo sebou Sc rozumi, ze
tez zde znacny pocet lzehn slu-
necnich Sc udal. V Missouri ne
bylo to o mic lepsim re St. Louis
oznamovano, ze dostoupil tam
teplomer ma Io7 stupfn- nejvyssi
to bod v dejinacil mesta, nebot
podobna vedra cd roku 1881 tam
nepanovala tehdy pouze ma Io6
stupfin teplomer vystoupil. Prace
poulicni tez iv znacnem poctu
tovaren musela byti zastavena a
velky pocet dzehn byl oznamen;
sest mich skontilo osudne. vi
Indianapolis vystoupil tel teplo
msr ma vladnf dfadovne povetr-
nostnf ma ZOO stupfin, ma teplome-
rech soukromych pax zaznamena-
no al II2. V tabofe narodnf
gardy pfemozeno vedrem 90 mill
takn sedmi pfipadech skontf
as uzeh osudue. = Podobne zpra.
Wy dochazf re statn jinych ne
dostavf.li Sc v dnech nejblizsfch
vydatny dest zajiste ze bude to
jeste horst, nebot vedro stava Sc
stale nesnesitelnejsim a soustave
telesne stale vic vice zhoubnej.
Sim.
Naval hIedajicich domoviny
v indianskych reservacfch Wichi-
ia, Apache, Kiowa a Comanche
indiana v Oklahoma dosud trva
pouze jen ma IA, 600 domovin k
zadanf tam jest, do vcerejska jiz
II9,33o k zabrani domovin regi
strovati Sc dalo. Z poctu toho
registrovano Ell Reno o3,o4S a
v Lawton 26.282 osob. = v pom
deli oznameno sekretafem vnitra
jmenovanf tficlenne komise, kteraz
losovanf registrovanych tfditi ma
sice jmenovan pfedsedou komi-
Sc ex guverner Wyomingu Ri
~b . xIe q v1xfeoIf.sr,s hx.>lx