Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-08-14

Sc do place, pfiznal Sc k vine a
prosil o slitovani. Nez marny byly
veskere prosby jeho; byl vyvleeen
2 domu a dopraven do lesfka, kde
velky zastup belochd ternochd
Sc nalezal. Nekolik obcan1 "a.
tlouklo zatim do zeme zeleznou
rouru narovnali kolem nj hro-
madu chrasti. Vida Pennington,
jaky osud jej otekava, zdesene Wy
kfikl a We mdlobaeh klesl ma zem.
Byl rychle pfiveden k vedomf, do
vleten k hranici, natez fetezy pfi-
poutan k zelezne route. Ma to
chrasti, polite petrolejem, zapale-
no v okamziku zahalen byl ne
stastuy cernoch vysoko slehajfcf-
mi plameny. Opet prosil Penning-
ton o smilovani prosil boha, ably
zahubil vsechny kolem neho shro-
maznene. PAX prosil boha "a
odpusteni. Hned ma to oval Sc
z plamenh hrozny vykfik. V n9ko-
lika minutach nezbylo ternocha
mic, nez hromadka popele.
Objevena vrafda.
Dne 81. dubna nalezena blfze
Franklin, O., mrtyola Edwarda
Grossmana Manchester, Mich,
a melo Sc "a to, ze tyz usmrcen
byl vlakem. Nynfvsak vyslo ma
jevo, ze Grossman zemfel smrti
nasilnou. Jisty Medlar, jenz zmf
ra ma souchote Y iedae nemocnici
cincinnatske, tvrdf, ze Grossman
pracoval papirne We Franklin,
O., znepfatelil Sc Sc svymi SOU
druhy. Tito uvazali mu kolem
krku provaz povesili jej ma
sloup, nacez vytahujice jej vzhdru
Ease jej spoustejice, rozbili mu
konetne lebku 0 zeleznou tyt. Ma
to polozili Grossmana ma zeleznic-
nj trar, ably zlocin sYni zakryli.
Tainy Cincinnati zatkl George
Staga. bydlfciho blfze Franklin.
Stayka Sc sifi.
Stavka San Francisku Sc siff
a nenf prazadne dosud nadeje ma
brzke jeff skoncenf. Vhdcove
delnictva pravi sice, ze jsou
ochotni uciniti jakekoliv rozumne
1stupky, ably umoznili vyrovnanf,
avsak stojf ma tom,ze nemdze byti
zadneho dohodnutf bez uznanf
femeslnych unif. Obchodnici Sc
snazf dsilovne svesti zamestnava-
tele a zamestnance dohromady.
Potet lodi v pfistayisti Sc mnozi,
.Ijezto muzstvo je opousti, jakmile
vpluji do zalivu. V sobotu rano
|vystfeleno bylo ma neunioveho
vozku til osoby byly zateeny.
yybuch ma lodi.
! Z M'Keesport, Pa, vyjela 81
mala spolecnost ma yachte Quail
ma vylet po fece Monongahela,
kdyz pojednou dve roury parnfho
kotle vybuchly tenn okamziku
celia lod zahalena byla unikajfci
parou plameny. Diva vyletnf-
kn, Robert Criswell Harry Os-
borne, byli nebezpecne opafeni
popaleni a zachranenf jich pfi
zivots vazne Sc pochybuje. Ami
iediny IS cestujicfch ma lodi te
nevyvazl bez pohromy. Vsichni
vrhli Sc do feky, a jen velkym
namahanfm podafilo Sc je pied
utonutim zachraniti.
Valta prospela Kansasu.
Plukovnfk Skinner, jeden an
/ glickych ddstojnikn, kteff cd w.
puknutf valky Boery zdrzujf Sc
We Spojenych Statech kupujf
kons mezky, vratil Sc nedeli z
New Orleans do Kansas City. An
glicka vlada koupila Kansas
City "a 81, 1000, 900 konf mezk1
pro sluzbu v jiznf Africe. Plu
kovnik Skinner odhaduje, ze "a
minula til leta vyvezeno bylo z
Kansas City okoli asi 100, 600
kusn. Potita-li Sc prdmerna cena
jednoho kusu $50, vyplaceno bylo
pouze v Kansasu Missouri "a
kone a mezky celkem S., 900, 900.
Dopravni eeny petroIeje snizeny.
| Statnf zeleznicni komise texas
ska vynesla vctvrtek rozsudek,
kterym dopravnf ceny petroleje
suroveho a petroleje "a topivo
pouzivaneho valne Sc snizuji. Nej-
vysf dopravnf cena suroveho o.eje
snfaena Jest s IS ma II cent? "a
100 liber. Dosavadnf dopravnf
cena zeleznicnfho nakladu surove-
no petroleje Beaumontu do
Dallas obnasela 500 nynf snfzena
Jest ma $4S. Snizeni Beanmontu,
do Austinu obnasf SI4 ma jednom
zeleznicnim nAkladu, col bude