Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1901-10-02

nd VitczstVl' AuO pteuSeua mo
hutne teto organisace delnicke
Gompers, nedostavil pry Sc an
ku porads 8 PieYpontem Morga
mem. Tez pfedseda unie spoie
nych uhlokop1, John Mitchell
jenz byl pfislibil, ze vyzve uhloko
py ma stavku, ably delnikdm oce
lafskym k snazsimu vitezstvi do
pomohli, tomuto slibu pry nedo
stal. Obvineni toto melo nasle
dek, ze Gompers a Mitchell
uvefejnili otevfeny list, v nemI
nafceni Schaferovo rozhodn4 cd
mftaji ma konec pravi, ze voln
jsou vzdati Sc dfadd svych, jestlizt
vybor, jmenovany z 1fednikd ma
rodnfch femesel shleda, ze stfzno.
sti, Schaferem podape, jsou odd
vodnene. -Schaffer pfijal vyzvan
Gomperse Mitchella prohlasil,
ze sam 81 pfeje dnkladneho vyse
tfovanf a nsvrhl "a jednoho elena
vysetfujfcfho vyboru Simona Burn.
Sc, pfedsedu National Window
Glass Workers Association, ter
pax ma jmenovati elena druheho
a Gompers a Mitchell elena tie
THO.
McKinleyova posledni vile.
v patek odpoledne We 3 hodiny
odebrali Sc soudce Day sekretzl
Cortelyou k probatnfmu soudci v
Cantonu, ably nabfdli poslednl
vnli zesnuleho presidenta McKin-
leyho k prozkoumani. Posledni
vnli svou uapsal president McKin-
ley ~. zaff 1897 a pfipojil k nj
podpis svdj u pfftomnosti sekreta
fe Cortelyou-a Charles Loeffera.
Odkazal veskere jmens sve nemo-
vite a pffjem esobnfho jmsni
milere choti sve, jiz zavazal, ably
matce jeho po Gas jeff zivota wy
placela rocne $1,000 po jej!
smrti touz czstku vyplaceti ma
sestfe jeho, Helene McKinleyove.
Pc smrti choti jeho ma veskere
zbyle jmenf stejn1m dilem byti
rozdeleno mezi bratry a sestry
jeho. Veskera pozdstalost Nc
Kinleyho odhaduje Sc asi ma
$225,ooo al S25o, 900, v temz "a
hrnuto jest pojistenf ma zivot '
obnosu $4,000. Spravci pozn-
stalosti te ustanoveni byli soudce
Day sekretaf Cortelyou. V pom
deli byla poslednf vnle Mckinley
he Prezkoamana prohAtnfm soud-
CEN Maurice E. Aungstem. Sprav-
cove pozdstalosti soudce Day a
sekretaf Corteiyou, ustanoveni k
zadosti pi. McKinleyove. slozili
spolecnou zaruku v obnosu
$Ioo, 900.
P0mnfk 0dhalen.
Pomnfk, ,zbudovany staten Kan
sas ma mfste, kde porucik Zebulon
M. Pike vztycil prvne americkou
vlajku, odbalen byl v pondeli "a
pfitomnosti asi 1000 al 10, 900
osob. Pomnfk ten jest zulovy
sloup IS stop vysoky. Kdyz S
pomniku toho siiata rouska, vypa
lena byla saliva II delove rany.
Ukladny vrah Czolgosz zemfe.
v Buffalo. N. Y, odsouzen byl
We ctvrtek odpoledne 1kladny vrah
presidenta McKinleyho, Leon F.
Czolgosz, k smrti We stolici elek.
tricke We statnim vezenf v Aubur-
nu behem tydne. pocfnajfcfho 2S.
ffjnem 1901. Rozsudek mel byti
prohlasen 2. hodine odpolednf,
avsak jiz 1890 hod. byla sin
obecenstvem pfeplnena, tax ze o
q. hodine musely byti dvefe uzav-
feny a nikdo nebyl vice vpusten.
Czolgosz pfiveden byl do sine pet
minut po ?. hod. 0 pet minut
pozd9ji soudce White zasedl ma
soudnou stolici, naeez soudni W.
volavac oznamil, ze soud jest "a
hajen. Distriktnf navladLi Penney
porutil Czolgoszovi, aby vstal.
PAX klerk Fisher odpfisahl vraha
a tomuto pfedkladany RHINE otaz-
ky. Tyz ndal ze je aS rokd star.
narozen Detroit, bydlil hotelu
Nowakove Buffalo, zamestnanim
delnfk, svoboden, chodil do obec-
ne farnf skoly, katolfk, otec ieho
zije, matka zemfela, stEdmy a nj
kdy pied tim nebyl trestan. K
otazce, mali nejakou zakonitou
pFicipu, proc by soudnf rozsudek
nemel byti proti nemu prohlasen,
vezefi neodpovedel. Ma to soudce
White povstal a po kratkem Gvodu
pravil: "Zbavenfm zivota mileho
naseho presidenta dopustil jste Sc
zlocinu, jenz ohromil a potupil
mravnf cit vzdelaneho sveta. PHI
znal jste Sc k vine one a po sezna-
ni vseho, CO dobe teto seznsno
byti mohlo d0kazn a okolnosti
pffpadu, dvanzcte dobrTch po-
rotcn prohlzsilo vas vinnym a
shledalo vas vinn1m vrazdy prve.