Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1900-03-07
Kriget i Sydafrika.
Butler l Ladysmith.

Genom general Roberts upptradan-
de pa krigsskadeplatsen Sydafrika,
har cit nytt skede intradt ! boerkri-
gets historic. Forut hade detsamma
forts pa engelskt omr&de och beteck-
mats med oupph0rliga nederlag for en-
gelsmannen.
Roberts insag, sa smart han kom till
Afrika, att det f6rsta som beh0fdes var
on stor har ooh manga kanoner, och
han begarde icke mindre an 300 900
man eller 10000 till de $4,000 som re-
dan funnos der eller voro pa vagen dit.
Vidare insag han, att denna har maste
kunna rora pa sig for att kunna utrat-
ia n&got, ooh slutligen insag han, att
det var mycket battre att kringga fen
den och att 0fverraska hononom imam
han hunnit samla f0rstarkningar an
att hamra pa direkt fronten, som de
ofriga generalerna gjort. Trogen den
ma sin plan lyokades hon att utan ma
gon sardeles stor manspillan undsatta
Kimberley och tillfangataga Cronje.
Foljden af Roberts upptradande in
ON fristatens omrade var, att boerna
for att undsatta Cronje och radda
Bloemfontein maste forsvaga sina for
svarslinier utanf0r Ladysmith.
Den dennes telegraferas fran Lon
don att general Butler lyckets intaga
Pieters Hill. en- 500 fots hog kulle,
hvarifran hon trodde sig kunna be-
skjuta boernas lager och bereda sig
tillfalle att att intranga Ladysmith.
Denna underrAttelse var atf0ljd af en-
lang ista pa d0de och sarade. Buffers
forluser vid de fyra f6rsok, som han
gjort for att undsatta White uppga till
1000 man. Rensburg blef den 27 sist-
lidne febr. ater intaget af engelsman-
men. General Cronje har under eskort
blifvit ford till Cape Town. De trup.
per, som kapitulerade med Cronje upp-
gingo till 1900 man.
I torsdags telegraferade Butler fran
Nelthorpe, en- liten jernvagsstation un-
gefar mil soder ON Ladysmith att
general Mcdonald f0regaende qvall
lyckats intranga Ladysmith. Emel-
Ian Nelthorpe och Ladysmith ha boer-
ma ofvergifvit sina forskansningar och
dragit sig mot norr.
Garnisonen Ladysmith hade under
den senare tiden erhallit blott u pound
mjcl ON dagen och litet hastkott eller
mulk0tt att lifnara sig med. Mar un-
derrattelsen ON Ladysmiths undsatt-
ming kom till London blef staden all
deles Wild 6fver att med en- 6fverlag
sen krigshar andtligen efter fyra ma.
naders oupphorliga nederlag ha lyc-
kats f& bugt med nagra tusen b0nder,
som f6rtr6stan pa Gud och sin rltt-
visa SAX vagat satta sig upp emot en- af
verldens stormakter. Bosrna, som be-
lagrade Ladysmith lyckades ia med
sig ALA sina kanoner utom iva. Sedan
de kommit 0fver hoden vid Modder
Spui, sprangde de sender bryggan Of
YER densamma. Inga boer fnnas nu
hela trakten kring Ladysmith. Nagra
ha blifvit qvarlemnade vid Van Rec
mems Pass for att bevaka delta. Lord
Roberts befans fredags Osfontein,- 6
mil oster ON Paardeburg, hvarest han
fam en- trupp boer uppgaende till om-
kring 5000, hvilken dock ej visade ma
gon min af att villa angripa Roberts
0fverlagsna krigshar.
BelAgringen ,af Ladysmith varade
118 dagar. Under denna It'd blefvo "a
off1cerare och 235 soldater skjutna; 6
off1cerare och $40 soldater dogo af
sjukdomar; 70 omcerare och 52O solda-
ter blefvo sarade af Whites 10000 man
starka krigshar.
President Kryger sades lordags
hafva arrest fran Pretoria for att m6ta
fristatens president Stein for att rad
CORA ON, hvad som Or vidare att g0ra
Somliga tro, att de ANNA s6ka erhalla
fred. Delta Or dock f0ga troligt. Sam
ma dag ankom ett telegram till New
York, som berattar att boerna hAlla pa
att afskara kommunikationerna for
Roberts och Butler genom att upprifva
jernvagen och sprAnga broarne.
Fran Colesberg telegraferades SON
days, att en- trupp kavalleri ofverra-
skat cit boerlager nagra mil norr ON
Orangefoden pa fristatens omrade.
General Brabant anfoll boernas for
skansningar vid Buschagnes mex pa
vagen fran Dordrecht till Jamestown
och lyckades intaga en- af boernas ba-
sta f0rskansningar. EngelsmAnnen for
dorado dervid doda och 18 sarades.
En- st0rre BRITISH styrka sades man.
days vara pa vag fran Kimberley for
att undsatta Mafeking. Det vantas,
att de skola m0ta starkt motstand vid
forsoket att ofverga foden Vaal vid
"Fourteen Streams, hvarest jernvags-
bryggan blifvit upprifven. Fran Os-
fontein f0rmales den dennes, att &C.
neral French h0ll pa att forfolja en-
trupp boer, som drogo sig mot norr.
Stormberg har blifvit 0fvergifvet af
boerna och engelsmannen intagade
staden isondags qvall.
Fran Bryssel meddelades i'gar, att
president Kryger skall ha tillkanna.
gifvit, att han Or villig att inga fred
med England pa det vilkor, att bada
republikernas oafhangighet erkannes.
I annat fall kommer kriget att fort
sattas till bittra slutet. Det tros, att
acknowledgements Cape Colony
och Natal kommer att CORA uppror.
derest icke republikernas sjelfstandie-
het erkannes.
Englands kHgskostnader beraknas
skola uppga till ganger sa stor sum-
ma, som den, hvilken fOrliden oktober