Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1900-10-31
L5pande No. M 343.

| ~NAS A~ASo hA0h0OdLS OCu 0TSaCtS
med demokratiske politici, hvilka
knappast skulle kunna kama igen en-
hvetekarfve ON de M6tte den pa gatan.
och mar dessa platsers besattande icke
kunde tillfredsstalla alias hunger ef.
ter embeten, sa skapades nya sadana.
F0ljden har blifvit, att under ar 1900
har Observation-Disclosures genom demo-
kraternas oduglighet kostat slG,o7447
mer an under erfaren republikansk
styrelse 1898. Och dock hafva desse
demokratiske ''sakkunnige" inspehte-
rat $1,000 vagnslaster mindre an repub-
llkanerna gjorde under f0rutnamda ar,
och deras inspektering har varit sadan
att den icke kunnat sattas lit till. S&-
som en- fold htraf har hvetef0rsaljnin-
gen som oftast mast ske efter profver.
och lnspekteringen har icke utgjort
nagot skydd for landsbIukaren Huru-
dan inspekteringen har writ framgar
deraf, att hvete, som graderats lagre,
nastan dagligen sales for h0gre pris,
an det som graderats hogre.
Det som dernast skulle reforyaeras.
var MISREPRESENTATION vid statsfan-
gelset i Saltwater. Wolfer, en- af de
NEST erfarna fdngelsedirekt0re har i
landet, och synner1igt hemmastadd
ALT, SOM tillh0r bindegarnstillverk-
ming, thlats att lemna sin ansvarsfulla
post, och hans stallet tillsattes en- de-
mokratisk politiker hvars sarskilda
Recommendation synes hafva varit, att
han pa den tiden var ungefar den ende
framstaende officer, som f0rd0mde sin
regerinSs tillvigagacnde pa Filppiner-
na. Direkt0r Wolfer engagerades gc-
mast af Northwestern Grass Twine
Works sasom f6restandare for dess
vaidiga fabriker ire slater med myc-
kct h0gro Ion. och var bndegarnsfa-
brik har sedan vansk0tts pi ett skau-
dal0st s;itt och har fOrorsakat skatt-
dragarne stor f0rlust.
Det synos III <, att en- person, som
skall beklada EFT sidant cmbetc, borde
ega andra an politiska qvalfikationer
lcko innehade val Wofer sin befatt.
ming, pa grund af sina o tsku asigtcr!
Han f0rstod sig emeller,id pa att skota
en- bindcgarnsfabrik.
Hvad slags affarsprinciper var det
val, som dref de demokratiake fore
standarne att ink6pa 100000 pounds
''sisal' for bindegarnsfabrikens rak-
ming, mar priserna voro h0gre au de
varit under lratal? Hvarf0r k0pte de
100000 pounds Mora On de cns kunde
dromma ON att de beh0fde? Priscrna
folio, sasom man kunde vnnta. och de
sfalla ;iunu, och f0rlusten f0r staten pa
denna handel allena dr omkring $39,-
100000. Hvad gagnar dessa fUresthnda-
res motstand mot president Mci[inieys
atg0rando pa Filippnerna. mar dc icke
skOta sin snll bittro an att 0deIagga
EFT Gfvorskott af S20S,606 "A som fans
att tillgi den 81 JUL Is o, och dessut-
ON Okat utglftefnn unte aret till
$653, ,l9JGl mot &5;}lG,J3. 1G Tor aret for
ut? Det'ar dt ej under .i1t, att de
s0ka tGcka dcSsa f0r1ustcr ocn de $lU,-
O)O, som de dragit ur stltens kassa
utOfver de iirliga inkomSterna, Eenom
att ncka lAndtbrukaren den frlliet,
som de uuder rcpublikansk styrelse
atnjuLit, ncnliGen att icho kGpl ALT
dot bindegarn som de rcqvircrat, dh
rhallandona ;ro s;.uana, att dc
kunna rcda sig mod mindre. Blra
derfor att do dcmokratiske f0restAn-
darno AFRO oskichliga, anse de sig hafva
ritt utL tvinga landtbrukarcn att k0pA
NOR bindgurn an han nuncr sig behof-
va. d:i han dossltom mi.te bctnla . till
3 cents mera per "pound' in han Kan
k0pn garn for i den allaN; n markMa-
den.
A 1897, dh reru )likanarne sk0tte
MISREPRESENTATION gaf den Ell rem
vinst af Sl8000OO, efter man frlnr;ih-
nat alla utgitter, f0rbrukninsrA af ma
skinner och dy!ilkt SAINT botalat 50 cents
ON dagcn for hvarje fan &c som var AM
stald vid rabri cen. Ar 1893 ofvcrlem-
nados fran .ndegarnsfabrikea som
Nnn, sl1ottcs af rcpubIiknner $4,000
k" t 1T till stations kassa. Alitsa
Sl33. 90 pa tva ar. Bindt:, :,'1rnsfabri-
ken hadc sAlunda under dess och f0-
reyicnde ir samlat cit Gfversk0tt If
S2OS, S,G9G44 hviliet dc domohrA AtisHe TO
rcstAndarno hafva lyckats tranga ut,
cfter dc trAngt sig sjelfva in. Och
dock saldes under repubNllansk styreI-
Sc battre garn till ndtbrukarne for 3
till cents mindrc per "pound" in det
vanliga handelsprisot.
Det syncs mig derf0r, att det MI,
vore It'd att astaIkomma nagrA af des-
sa rcformcr om hvilka vi horde sd
4.
fabriken sjolf 'beh0fvor icAe reformc-
ras Deu ar dcnsamme, som den var
under den republikansla styrelsen, da
den sk3ttes ,A val och till sa stor for
del for skattdragarna. Dc sffror, som
vi ofvan hafva anf0rt, satta myror
hufvudet pi demokraterna, men de
aro faktn hemtade fran deras egna
rapportcr och utgiftskonton. Saken
fir den, att rcpublikanernu utnamde
skickliga och erfarna affarsman, som
f0rsto todo att sk0ta en- inrattning sadnn
som bindegarn STA briken. Men att do
NIL af resultaten, synas demokraterna
icke besitta nagon sidan insigt. De
f6rsta sig icke pa att sk0tu EFT sadant
slags maskin.
Skall man donna det demokratiska
trisJot c(tcr doss frukt, 81 tror jag, a:t
jag foredrager en- republikansk guver-
nor Den demokratiska hopcn mod
sin guverE0r spetsen lr on ALT for
! kostbar lyxartikol. ON dc demOkra-