Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1900-03-21

OouCo-SulOSr lVdu5 lSGEkpplO creek I'LL
cit engelskt helag for Sio,OOO,00O. Han
erholl harom dagen fe,5ooooO en- enda
bankanvisning.
Pauncefote qvarstar. Engelska san
debudet Pauncefote, som langesedan
uppnatt pensionsatdern, har vantat pa
att blifva hemkallads men fick harom
dagen underrattelse ON, att han far
qvarsta tills vidare.
Bort med papperstuIleu. Pappers-
trusten har holt papperspriserna med
300 procent. Manga tidningar ha der
for borjat f0rorda satt papperstullen
borttages. I Canadas sfnnas stora gran
skogar, som lemna material till ut
markt paper. -
Har komn1lt sig urp. Charles M.
Schwab, som nu Or president for Car
negie Steel Company, arbetade for 20
ar sedan for delta bolag for 81 ON da-
gen. NJ vid endast 81 Ars alder har
han en- h0gre Ion an president McKin-
ley. Bryans pastaends, att den fattige
blir fattigare och den rike rikare, hal
ler icke streck delta fall.
Dystert. Det finnos on samling sto-
ra mans sista ord. Till dessa kunna vi
nu afvon lagga de sista orden, som er-
kebiskop Sundberg yttrade lifvet.
Sista gangen han .0ppnade sina -ogon
och kom till medvotande sade han till
erkebiskopinnan, som satt vid hans
sang: ia, det DR. inte: vardt att streta
emot hngre. Ado snu, och tack For
cit mangarigt samlif.
Ovan!igt sammantraffande. Att tre
systrar inom tre timnsar f0da sex barn
torde vara h0gst ovanIigt. Nagot sa-
dant intraffade dock forliden lordags-
qvall Mendham, N, J. Mrs j. w.
Garrabrant gaf nemligen XII. pa oval
len lifvet at iva barn. En- timme sena-
re nedkom hennes syster, mrs Charles
Freeman, med tvenne gossar, och strax
derpa presenterade den tredje system,
mrs Frederick Guerin, sin man med
tva krya flickor. II
En- egendomIig sjakdom. Isabella
Kane, en- 12-arig ficka bosatt j narhe-
ten af Morrisville, N. j.. lider af en-
sjukdom, som DIR alldeles enastaende
slit Stag, och infor hvilken lakarne sta
radl0sa. Denna bestar af en- brannan-
de kansla f0tterna, SOM DIR sd forfar-
lig, att hon stundtals yrar. Den enda
lindring for densamnla ar att halla fot-
terna iskallt yattesl och att intaga
opium stora doser, E5gla till 100 gram
ON dagen. Hon Hi god aptit men
har dock blifvit ytterst mager med un-
dantag af f0tterna, hvilka syalla och
vaxa till en- onaturlig storlek. Troligen
kommer man att amputera desamma,
men lifvet torde ej dermed kunna rad
das. y
Chicago notiser Louis Larson blef
i torsdags valid till bitradande skolsu-
perintendent med en3lon af $1,000 ON
aret Han har under flera Or tjenst-
gjort uperintendentens kontor. -
Representatives. for maskinisternas in
ternationella f6rening och arbetsgif-
varnes administrators hade l0rdags
qvall ett mote, som rackte till XII. 1.3O
pa s0ndagsmorgonen for att s0ka BIZ
lagga tvisten sins emellan, men miss
lyckades. Observation-Disclosures presi-
dent f0rklarade derpa, att maskinister-
mas f0rening kommer att CORA strejk
icke blott hela F5renta Staterna
utan afven / Canada. ON sa skulle
ske kommer 100000 man att bli utan
sysselsattning.
Fran Flllipplnerna. Den 16 dennes
telegraferas fran Manila, att Flores,
Aguinaldos krigsminister, hade kapi-
tulerat for general Macarthur. Asui-
naldos spade son, som blef tagen till
fanga november, har d0tt af koppor-
ma. Otis sager sig samha dag ha af-
sandt 81 officerare och APT spanska
soldater till Spanien. Den 18 d:r later
Otis genom EFT nytt telegram oss veta,
att de sd manga gAnger besegrade info
dingarne nu borja blifva ratt besvarli-
ga sjelfva Manila, Flera af insur-
genternas ledare ha 3samlats Manila
till radplagning. Nagra af dem ha
blifvit arresterade men andra finnas,
som hemligbet planligga ON huru de
skola kunna afkasta sig det amerikan-
ska oket. Louis Spitsel & Co., en- fir
ma, som DRIVER handel pa kina, sages
hafva infort tre partier vapen och am
munition. I provinsen Morong sagas
inf0dingarne halla p& att organisera
sig till motstand mot amerikanerna
och de lara erhalla bistAnd af dersta-
des boende spanjorer. l provinsen
Zambales bereda sig insurgenterna un-
der Mascordas anf0rande, att CORA vara
trupper motstand. For att kunna fort
satta delta smakriy taxeras befolknin-
gen. Icke ems sjelfya Manila undgar
denna t2xering. General Kobbe sages
la 6ppnat 20 hamnstAder for handeln
sodra delen af Luzon och pa 0arne Sa
mar och Lente. Invanarne Lepanto
och Union-provinserna saga sig icke
villa sta under amerikanernas kon-
troll. Samfardceln emellan de stader
som Aro besatta. med amerikanskt
krigsfolk ar nygket osaker och inga
k0pman yaga fardas emellan dem utan
stark betackning General Otis har
tillatit sig nagot, som maste vacka ALA
hederliga menniskors afsky, och det
ar att han formligen legaliserat dryc-
kenskapen Manila genom att uppde-
la staden tvenne licensdistrikt.
det forra az dessa kostar en-. .kroglicens
$500 och den senare $3.50 spanskt
mynt. For att "a Tti4lstand att salja' 81