Willmar tribune. [volume] (Willmar, Minn.) 1895-1931, 1900-07-04
DEN .ARoRIKA FJERDE JUL.

y 4s $50 ~
h ~ -: .s. 55s# 81 81
DEN ARORIKA FJERDE JUL. #.
vi IRA j dag minnet at den epok-
g6rande handling som utf6rdes iPhi-
ladelphia for l24 ar sedan. En- ltten
samling at man fran tretton svaya
kolonier togo Diet djerfva steget att
f6rklara delta land fritz och oafhang-
igt at England. l nagot Diver EFT ar
hade dessa kolonier kampat for sfna
rattigheter som brittiska undersater.
Men denna kamp for rattigheter ut
yidgade frihetsideerna, och man b6rj-
ade diskutera lampligheten at en- oaf-
hingighets f6rklaring. Den 3dje juni
framlade Richard Henry Lee en- reso-
luton att dessa tretton kolonier AFRO,
och enligt rattvisa borde vara, fria
och oafhangiga. sFragan diskuterades
ifrigtfran dag tilldag. Slutligen till,
sattes en- kommit,e for att f6rfatta en-
misunderstanding. Arbetet utf0rdes,
at en- medle1n, Thomas Jefferson, och
framlades for kongressen. Pa efter-
middagen den fjerde JUL, 1776, antogs
den enh;illigt, och undertecknades af
ALA kopgressmannen.
Det var cit bjeltemodigt steg... For
den ytlige, betrakta4en skulle Diet syn
ats en- 'om0jlighet att dessa svaga
kolon1er, utan nagon egentlig reger-
ing med makt att.palagga skater och
indrifva penningar, skulle kunna
framgangsfullt bekampa en- sadan
verldsmakt som England. Men dessa
man Alskade friheten h6gre i'm ]ifvet
och voro beredda att offra ALT for fri
hetens heliga SAX. Och tro]gtvis voro
de )ifvade at Stamina f6rtr6stan som
Invade Patrick Henry mar han 6fver
EFT ar f6rut yttrade dessa betankans-
varda ord: '*Det finnes en- raetfardig
gud som vakar Diver nationernas 6den,
och han skall rppresa winner att
kampa Yara bata]jer f6r oss. - Delta
hopp kom ej pa skam. Englands erke-
tiende, Frankrike. kom till koloni-
ernas undsattning. Efter stu langa,
blodiga ar maste England uppge
kampen och erkanna koloniernas fri
bet. Harmed var oafhangighetsf6r-
klaringen befastad, och ON Lees re-
solution antagits hade verket varit
fullbordat. Men Diet hade da varit at
jemf6reisevis ringa betydelse for
menskligheten. Det var icke f6rsta
gangen som delar af cit rike frigjort
sig fran en- f6rhatlig regering. Men
Jeffersons misunderstanding inoehaller
mera an sa. Vigtigare an oafhangig-
hetsf6rklaringen var Diet pastaendet
att {" ALA menniskor AFRO f0dda lik-
stalliga." Delta var en- ny princir.
Republican hade existerat f6rut. men
nagon likstallighet: for ALA hade Ell
funnits iDomi dessa. Endast de battre
lottade klasserna 'hade egt deli roger
Observation-Disclosures. Aristokratien
.inom dessa republican hade sett ned
pa den arbetande klassen med lika
stort f6rakt som den nagonsin gjor1
en- monarki. Den tjerde full, 1776
ar derf6re den sauna frihetsideens
f6delsedag. bet ar delta som. gjor
denna dag sd vigtig for ALA frihets
a1skaude folk. De franska soldaterns
f6rde denna ide med sig hem, och in
| ON nagra ar hade den st0rtat Frank
rikes konungatron. Sa smaningon
har den utbredt sig 6fver Europa, och
ehuru 81 annu oficielt erkand, har der
tvingat regeringarne att utvidga folk
cts rattigheter. Dessa folk pa audr<
sidan Atlanten kunna derf6re tacks
Jefferson och hans medpatrioter f0l
deras utyidgade rattigheter, och met
oss fr6jdas pa denna arorika dag.
Donna princip var sa ny att till ocf
med har America fanns EFT maktig
parti som Ell trodde pa den.
Kampen for Observation-Disclosures slut
ade Ell med krjgets slut. Mel, de Wig
tigaste batalerna ha utkampats sedal
dess. MIR den amerikanska repub
liken skulle bildas Vile de bemedlad,
klasserna omintetg6ra likstallighetel
och bilda en- klassrepublik, fog.
ski]jd fran monarki. I fem manade1
kampade man ikonventet imam denns
lprincip b'ef antageni regerings former
och da endast gallande for de Invita-
tire fjerdedels sekel Iyssnade folke
| till Observation-Disclosures imam de. fat
tade att slafveriet var EFT fullkomlig
f6rnekande af,. frihetsf6rklaringen
Det tog str6mmar. of blod och taral
att bortsopa f6rtryckets sista balverl
fran Americas jord. Mar slafveriets
kedjor lossades fran negrens lehman
da f6rst kunde Yart folk lyssna till
frihetsf6rk laringen med Diet stolts
medvetandet att de f6rverkligat dess
grundprincip. Lincoln hade full.
hnrf1 at def vArl .reffaraOn nahiiria Mt