Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1900-10-17
Kofaleepf trust.

Kofaleeni trust.
We statu New Jersey pied roken
utvofeny trust kofaletnf Ease ST
trha. Cbicagsky Glen trustu, VIM
kreiss, zadal Elizabeth, N. J.
zadost o soudnf zakaz naprot
new-yorskym, bostonskym fila
delfskym tlen1n trustu toho, ably
nesmeli pfi generalni schdzi pc
dfnfk1 hlasovati. v zalobe sc
ndava, ze tito panove utvof,li trus,
v trustu, spikli Sc proti ostatnin
tlendm a zneuzivali sveho vlivr
We prospe h svych zavodd ma 1kol
iinych. TAX trust pied rokem
utvofeny hrozi rozpadnutfm.
Nemeeka anekce.
Nemci pfezdeli kradez zemf ci.
gym slovem anekce, ale toto ane.
ktovani provozuje narod kultur.
traegrd We vsech oborech. Dosla
do Washingtonu stiznost Ne.
mecka, ze pani fsbrikanti tamni
zhusta anektuji, ci lepe po tesku
feceno kradou americke ochranne
znamky, takzvane trade marky.
Tuto anektaci podporuje vlada
nemecka tim, ze zanese do regi-
straGnich kneh kazdou znamku
obchodnf, ktera dosud registrova-
ma nebyla, bez ohledu ma to, je-li
k nj omen zadatel opravnen ti mic.
Kdyz 81 americke bicykle ziskaly
v nemecku zvucne jmeno, ihued
81 nechali nemectf vyrabitele re-
gistrovati americke ochranne
znamky ma sve jmeno prodavali
sve chatrne vyrobky "a americke.
Podobne zkusenosti Sc dodelali
mnozi JIM vyrabitele ameritti a
proto radf americky gen. konsul
Mason Berlfna. aby 81 amerieti
vyvoznfci dali sve ochranne znam-
ky Nemecku registrovati, Dive
nez tam sve vyrobky prodavati
zapocnou. len tim sphsobem bu-
dou cnraneni pied anekenimi ci
zlodejskymi choutkami nemeckych
vyrabitelh.
Stavka hornikI.
S napnutosti Sc otekavala po-
rada zastupcd honictva pennsyl-
vanskeho domnenf, ze il bude
zapas mezi pracf kapitalem
ukonten, ale oeekavanf bylo zkla
mano. Hornici v konvenci sve
pfijali sice slibene zvyseni mzdy
o 10 procent, ale zadajf dale, aby
mzda zdstala pevns a nemenila Sc
die ceny uhlf pax ably skonteni
stavky bylo ujednano unif. Ma
jitelove uhlodol1 vsak nechti ami
slyseti unii zadnych da!sich
podmfnkach, n}brz jen zadajf, ably
Sc hornici vratili do prace beze
vsech dalsich ohled1. Hornfci
tel zadajf, ably veskere dalsf spo-
ry byly vyfizovany smirtimi SOU
dy, o cemz majitele uhlodoln tez
ami slyseti nechtejf. TAX stoji
stavka po 4nedelnfm trvani ma
,om,ez stanovisku jako phi zapo
cetf, neb ODE sporne strany ceka-
il, ze nastane rozkol a tim stavce
bude konec utinen. Neni dn-
kladne organisace na zadne stra-
ne, nebot mnoho hornfkd k uni
nenalezf, ac posud ii drzi uni
onisty. Mezi majitely uhlodoln
teprve neni zadne sjednoceni a
tato nesjednocenost jeJich cinf
dohodu nemoznou. Majitelove
uhlodol1, jimz Sc fika operatofi,
ae jsou aspoh nektefi nakloneni k
vyjednavani, nechtf jeden pied
druhym potatek uciniti. Hlavne
Sc odvolavaji ma delnfky, ze oni
smluvene podminky nedodrzi, jak
Sc to jiz osvedeilo v jednom uhlo-
dolu. Mattel jednoho uhlodolu,
jmenem Markle, dohodl Sc hor-
Milky ma podminkach prace, ale
vzdor tomu ma rozkaz pfedsedy
Mitchella piece v jeho uhlodolu
prace byla zastavena. Nektere
dolly zdstaly az dosud tinnosti
vzdor .omu, ze tam byli vyslani
agitatofi. kteff chteli horniky ty
L zas.avcn. praco psimsti. vojsko
dosud hlfda stavkafe, ably Sc ne
dopustili nasilnosti IA tech, kteH
dosud przci nezastavili. Ocekava
Sc vsak kazde chvfle, ze aspof
n4ktere bohatsf spoletnosti poza-
davkdm stavkafn vyhovf, avsak
hornici Sc zapffsahajf. ze nepa-
idou dive do prace, pokud jim K
tomu vrchnf pfedseda unie, Nit
chell, svolenf media.
ztrseeny nslezen.
Pied mnoha lety Iii v New
Albin, Ia, VIM. Tuthill. byvaly
vojfn Spoj. Stat0, kterJ Sc nechal
u Stareho Radu Spoj. Delnikd
pojistiti ma $4,000 ma zivot. Roku
1883 Sc vsak ztratil, aniz by zbylo
po mem jake stopy lena jeho "a
dala vyplacenf pojistneho. Soud