Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1900-10-31
Skola vi lata oss demokratiseras?

Kanske aldrig tilIforne har EFT val i
Minnesota varit af sd stor betydelse
for hvarje r0stegande, som det, som
kommer att ega rum tisdagen den 6
nastkommande november Delta gal
Ter synnerhet republikanerna och, pa
grund af demokraternas egendomliga
tillvagagaende, annu h0gre grad
svensk-amerikanerna. l denna stat.
der den nationella republikanska val
sedeln segrar med fran 80 till $4,000
rosters majoritet, Or det foga hopp for
motpartiet att en- arlig och oppen
strid vinna seger, derf0r har dot nod
gats att bruka ALA slags knep for att
pa krokvagar vinna slit NAL.
Inationalpolitiken hafva demokra.
ord, f0rst frihandel, sedan fritz silver,
och nu imperialism. For fyra ar sedan
bildade de cit parti af sa kallade silf-
ver-republikaner, for att derigenom
tiIlvinna sig republikanskn roster M
hafva de biidat EFT parti som sages be-
sta af Observation-Disclosures. Men hvad
ar i ALA fall Lincoln-republikanerY
Sjelfva vilja do att vi skola tro att de
hemta sin republikauism fran Lincoln,
Abraham Lincoln; men manne de icke
hafva gjort EFT litet misstas? Det iir
troligare, att de hemta all republi-
kanism fran Lincoln, Nebraska, der
deras falske profet Dor.
Men statspolitiken duga icke Stag
ord, och derf0r hafva demokraterna,
drifna af en- fyrtioarig hunger cfter
embeten, der gjort bruk af Ell man
stallet for EFT s!agord Denne man iir
John Lind. och med dcnne map pa
kroken hoppas dc de1nokratiskc ledar-
ne att IA oss svensk- k-amerikaner att
nappa. G>nom att at var natioMalitet
gifva guvern0rsembetet SAINT nigra af
de hundratals lagre embetena, sasom
vaktmastaresysslor och dylikt, hoppas
den demokratiska maSkinen att fa sta
tens regering helt slit valid, och s;l-
lunda fertsttta utt utdela vigtiga em-
beten at en- margd mindre kompctenta
och OerfarDa domOkrater, hvilka sin
ifver att erhalla deSsa ombeten gerna
betala 10 prOcent af sin Ion for att Okla
den kampanjfond som Minncsotas
Tamn.any ett par ar ballit pa att
samla.
Ar 1896 sade John Lind olfentligt att
han var republican allp, 'andra afse.
enden utom penningefragan. Delta
var da en- ny fraga, SOM hastigt upp.
staff, och meningarne ON densanlma
v5ros delade, ys att .hinds hanalingssst
da icke syntes oss besynnerligt. Det
aret voro ock dc demokratiske ringle
darne sluga nog att halla sig bak.
grunden. De hade dock sinu utskic.
kado 0fver ALT, som S0kte 6fyertala oss
att r0sta for en- man, "som var sl god
republican som nagon AMMAN ALA
slags knep brukades. men republik:,.
nerna segrade Andi. Ar 1893 brullildes
samma taktik med sammH medel, dock
med undantag, att deras governors
kandidat icke ldngre sade sig vara re-
publikan, utan politiskt fader- och mo.
derlos. Alter hojdo de svu!tne lomo-
kratcrna slit rop efter ombotcn, ocl,
atcr gifvos tlcra och vackrarc loftcn
ater uppmanades Observation-Disclosures
att r6sta for acknowledgements kanttdat.
Man lade ock slrskildt an pa att vinna
dc gamla soldaternas roster Man rili
tade do siarpasto pessonliga nnfall
mot republikancrnas guvern0rskandi-
dat. Man tnlade ON dc olndliga re-
former, som voro beh0diga statent
regerilrg, och manga, som ihigkommu
att denna rcgering varit i republican
nernas handler 40 ar, borjado kommu
ph don tanken, att dot kanske jckc tor.
do vara si galet att Mta motparliet
komma in fOr att SO till ON nagoL vOre
ia tok. DessutOm fans det tnscntala
rcpubkikaner som alls icke rOstade,
och dh vunno dcmOkraterna guver-
nOrsembctet. Denna deras seger gjor-
do dem dje1 fva och Of0rsigtfga Derus
ifver efter ombeten dref dem att ri
for langt. Hade de varit mera f0rsig-
tiga och lemuat EFT tillriichligt antal
republikancr de olika regeringsde-
partenentcn att undervisa de mindre
fOrsigkomne och nIycket oer rfarnc de-
mokraterna, sd att de icxe hadc begal
si manga misstag till skadn och for
lust for staten, sa hade de kanskc lang
re kunnat lura Oss. Men 1ertill var
deras embctshunger for stark, och
sin ifver att tillfredsstalln den, gl0mdc
do statens saiina basta, afskodade ALA
republikaner 0ch skapadc nya emhe-
ten for att kunna tillfredsst:illa cit
storro antal embetSs0kare, och staten
"bctalar fiolerna", och den demokrati.
ska kampanj jBonden vaxar.
Det betydcr icke sa myckct for dc
dem oAratiska styrpinnarne, ON on en-
betsman DIR kompetent eller ej. Huf.
vudsaken ar att han betalar sina tio
procent till kampanjfonden. CIR han
icke det, sd afskedas han, sasom det
skedde med George LeSage i Duluth.
For sidan politik h0fves det rattan.
kande medborgafe att akta sig. Dc.
mokraterna lofvade emellertid vissa
reformer och pastodo Given, att vissa
neutrality-suspicious. tarfvade On up-
ders0kning. l iva langa ar hafva de
haft fullt och fritt tillfalke att, under.
s6ka, granskasa och skarskada hyad re-
publikanerna under sin 4o-ariga sty-
relse gjort Och hvad hafva de funnit? ?
Var viss onl, att om de funnit nagra
lsrokigbeter, SAX samma huru obetyd-
liga, sa hade dessa utropats fran den
ena andan af staten till den andra.