Willmar tribune., 1900-09-26
JEFFERSON vs.. MCKINLEY.

att demokraterna. nu borde under
st6dja .er6frandet af Filippinerna.
Sakta backarne. nina vAnner. Lat
ON oss jemf6ra dessa handlingar in
nan vi CORA den slutsatsen att de
aro lika.
Genom fredsf6rdraget mellan Eng
land och F6renta Staterna tillerkendes
det sednare ALT landet 6ster ON Mis-
sissippi foden och s6der ON den nu-
varande gransen mellan vart land och
Canada. Harigenom blef Mississippi
hoden gransen vester mellan de span
ska besittningarne och F6renta Stat
erna. Florida, strackande sig till
Mississippi hoden, begransade landet
s6der. Harigenom kom Mississippis
mynning helt och hallet handerna pa
Spanien.
Mar man besinnar att floderna vOrO
de enda kommunikationsmedlem lem den
tiden skall man 6nna att besittningen
af Mississippidoden var n6dvandig
for utvecklingen af det stora landom-
radet vester ON Allegheny bergen.
Utan det kunde ingen handel och in
dustri florera.
England hade aldrig uppgifvit t
hoppet att aterfa sin makt 6fver stat
erna, och det kastade langtansfull la
blickar pa Louisiana som nyckeln till
Mississippi dalen. Ar 1900 salde
Spanien Louisiana till Frankrike.
Napoleon blef kejsare vid denna It'd.
Han rustade sig for en- kamp mot
st6rre delen af Europa. Isynnerhet
var England hans bittraste 6ende.
Han insag att Englands 6fverlagsna
aotta skulle g6ra det om3jligt for
Frankrike att f6rsvara Louisiana,
och derf0re utbj0d han det till F6renta
Staterna for EFT l0jligt lagt pris. JET
ferson antag anbudet och Louisiana
blef en- del af F6renta Staterna.
Folket beviljades fu|lt medborgar-
skap, och som de kastats fran Frank
rike till Spanien och sedan tillbaka
till Frankrike voro de mer I'm n6jda
med andringen. Orsakerna hvarf0re
Jefferson 6nskade CORA Louisiana en-
del af F6renta Staterna voro:
F6rst, som namnt, for att 6ppna
Mississippi hoden for amerikansk
handel, och derigenom m6jligg0ra
uppbyggandet af blomstrande slater
vest ON Alleghenybergen.
For det andra, for att hindra Eng
land att komma besittning af landet,
och hota vart land med EFT anfan j
ryggen. Mississippis utlopp vore
ledigare att f6rsvara in en- stracka pa
1900 mil.
For det tredje, erhallande ofantliga
obebyggda landstrackor, lemnande
rum for tillvaxt.
Finnes det nagot i dessa grunder
som kan tlllampas pa Filippinerna?
Besittningen af Louisiana tillf6r-
sakrades oss fred. Besittningen al
Filippinerna tillf6rsakrar oss stand.
igt brak och krig. Besittningen al
Louisiana gjorde det icke n0dvand1g1
att hyra en- enda soldat mer. Besitt'
ningen af Filippinerna har 0kat val
arme med omkring 10000 man, SON
ryckts fran fredliga yrken for att bl
en- b6rda for sina hemmavarandt
landsman. Jefferson gjorde slut pa
en- mangd anledningar till brak me6
europeiska nationer, Mckinley, hal
6ppnat vagen for en- mangd f6rveck
lingar med dessa nationer. Jefferson
k6pte land 6ppet for invandring; Nc
Kinley k0pte ett land fyrdubbelt 81
TAFT befolkadt som v&rt eget. Jeffer
son utstrackte grundlagens granser
Mckinley utstrackte granserna f01
sin makt.
Som menniskor protestera vi emo
det nedriga tillvagagaendet att bru
ka Filipinska armen som medhjelp
are for att krossa Spaniens makt ocl
sedan CORA helt ON och ber6fva den
rattigheten att regera slit eget land
Som medborgare af F0renta Stat
erna protestera vi mot EFT tillvagaga
ende som innebar en- fara for var egel
frihet. Var regering 0fver dessa at
lagsna lander kan ej bli republikansk
Den maste bli mer eller mindre tyr
rannisk, beroende pa godtycklighete
hos guvern0rer och tjensteman. Nc
Kinley har sjelf f0rklarat att det {
dr. meningen att g0ra dem till en- egent
lig del af F6renta Staterna. Han ha
f0rklarat att grundlagen ej stracke
sig dit. Men utom grundlagen ha
presidenten ej nagon ..laglig rattighe
att regera. Hans ratt der hvilar 50
ledes endast pa den r&a styrkan
grund. Hvad bergen hafva vi for q
en- regering som ej respekterar den la
som skapat den skall respektera lage
har hemma? ALA republiker Sol
J uppstatt fore F6renta Staterna hafv
fallit for just denna fende- er0fring'
lystnad och det dermed i0ljande II
kranktandet pa de lagliga gransern
for regeringens makt. Det ar for del
ma fara vi varna folket.
: Rattvisan fordrar att vi &c Filippil
erna den frihet de nastan tillkamp,
sig innan vi gafvo oss med leke1
Omtanken for yart eget val, karleke
till v&rt eget land fordrar att vi g6r
Eslut pa regering utom grundlagel
Omtanken for, den skattebarande ma
aan fordrar att vi 1iira slut IA mil