Willmar tribune., 1900-06-06
HALFQVADEN VISA.


Syenska Folkets Tidniug inneh6lll
f6rliden -vecka en- ledare: angaende
Boerkriget, hvarur vi hemta nedan-
st&ende tankvarda ord:
"M&nga som taga Englands parti
dess strid mot Tr1DsvaAl@ s6ka CORA
gallaude, att eDgelsnxnnen som ett
h6gre kulturf0lk och 0fyerlxgsna kol-
0nisat6rer b6ra atnjuta verldens sym
patier det pag&ende kriget. Men det
finnes nagot som fkallas rxttsmedve-
tande, pa hvilkets enkla, solida grund
f6ljande fragor ej t0rde anses vara ur
vagen: H6gre kultur, ger den det ena
folket rattighet att undertrycka ett
annat? Skall all kultur n6dvandigt
vara engelsk? Hvem afg6r for resten
hvad som menas med "kultur'' och
hvilken kultur ar h6gre?"
Finnes det nagot ofvanstaende som
ej med lika godt fog kan anvandas
fraga ON Filippinerna? "Hogre kul-
tur," "arbete civilisatiunens tjenst,"
har varit de syepskal regerineens for
svarare anvandt angaende dessa oars
underkufvande. England har lika
god ratt att underkufva TransYaal
som F6renta Staterna har F'ilippiu-
ska 0gruppen. det will saga, den ratt
som den raa styrkan ger. vi k6pte
dem af Spanien och erh6llo dermed
ALA Spaniens rattigheter. Dessa
spanska rattigheter voro grundade en-
dast pa styrkan, och strackte sig
knappast utom knsts,aderna. Det var
just samma rattighet som England nu
har Transvaal. ON England nu
skulle salja Transyaal till F0renta
staterna sd egde' vi samma r;ittighet
der som i Fillipinerna, Besynnerligt
att Folktidningen som ar sa klarsynt
nar det CALLER Englands fel, skall vara
sd blind for orattvisor begangna af
var regering.
;Det ar dock en- skilnad mellan dessa
tvanne er6fringskrig, en- skilnad som
ger godt hopp att denna orattyisa som
var regering gjort sig skyldig till
skall smart bli utd6md och utplanad.
Det engelska folket har sa lange DEL
tagit er0fringskrig att det blifvit
bindt for rattvisan och jublar besin-
ningsl5st dyer att dess ofantliga ar
ma lxckas drtfva nagra IA Roer pa
fykt. Det amerikanska folket der
emet har So lange trampat frihetens
strat att det ej jublar Diver f0rtryck
for audra lander. Det ar med sorg
vi lasa om drabbningar pa Filippin-
erna, ty vi 0nska ej att Sc vara tappra
gossar bl& fallaf6r en- sadan SAX, och
vi kunna ej 6nska Sc frihetshjeltar
falla. vi kunna endast hoppas att
det ma bn ga ia drabbningar som
m6jligt till dess amerikanska folket
f$tt tillfalle att inf6r sin gud och slit
samvete afg6ra ON de ha rattighet att
k6pa Hinder ock folk och patvinga
dem en- frammande regering. Att folk
cts dom skall bli en- f0rkastelsedom
betvfflaFjag icke. vi ega samma for
t<oeude for folket sin helhet som
Folktidningen har for syenskarne da
deui samma artikel sager:
vi svenskar ha en- gammal ingrodd
vana att inte lata var uppfattning at
rftt och Oratt dikteras af nagra mer
eller mindre krassa intresse-syn-
punkter,
Att de rika och m;iktiga sta pa for
tryekets sida veta vi val. Att de kon-
trollera st6rre delen af de inhytelse-
rika tidningarne inom landet ar ocksa
sannt. Till och med Svenska Folkets
Tidning eges at den sortens folk.
Men majoriteten af folket h0r ej till
dessa klasser, och de skola nog inse
att tidningar som egas af millionarer
ej kunna fritz fora frihetens talan,
utan maste ga krokvagar. Jag be-
tyitlar ej att den som skref ifraga'
Farande uppsats i F'olktidningen in
sag att han kritiserade Mckinley pa
samma gang han f0rd0mde England
och att han gerna velat sjunga fullt vi
ON han ej fruktat tidningens egare
s&gverksegaren Smith och bankirer
Werner. Han far ha tack emellertiG
for halfqyaden visa.
OLA VaRMLaNNING.