Willmar tribune., 1900-01-10
lSCO-19OO.

'Historien upprepar sig sjelf."
For ett hundra ar sedan utkampades
en- politisk strid delta land som haft
ett ofantligt intlytande pa dess sednare
historic. Denna strid b6rjade vid
grundlagens antagande. Federalist-
erna med Hamilton spetscn stredo
f6r en- grunden monarkisk regering.
De blefvo tvungna att antaga en- kom-
promiss som pa langt mar ej tillfred-
stallde dem. Hamilton yttrade ON
var grundlag att den var zen mj0lk-
och-vatten sammanblandniny, varde-
full endast som EFT steg till pagot bait
tre.' Under Washingtons regering
gjorde federalisterna inga f0rs6k att
ge regeringen mera makt. Washing
tons h6gsta 0nskan var at utplana
partierna, och vi Sc hans kabinett be-
staende af ledande man fran begge
partierna. Men mar Adams kom till
magten hade federalisterna en- man
som var yiIlig att ga deras arenden
for att utstracka regeringens magt.
Pres sidenten blef ,illerkand rattigheter
som vissa fall gjorde honom till DIN
skrankt herskare. Anti-federallsterna
under Jetfersons ledning upptogo
kampen for bevarandet af foIlzets ratt-
igheter och grundlagens bevarande
Valstriden ar 1900 skulIe afg0ra ON
regeringen skulIe fo, tiara att tillvalla
sig rattigheter som grundlagen 81 gaf
den, eller ON regeringen skulle noga
f0lja dess f0reskrifter. Jefferson seq
rade, federalistpartiet f0rsvann sa
smaningom, och grundlagens stranga
tillampande blef rattesn6ret for re-
geringen en- lang fold af ar. Men
ideen af en- stark central regering var
ej d6d. Den uppstod Whigpartiet,
och f0ljde kvarlefvorna af delta parti
in det republikanska partiet. vi Sc
saledes att yid b0rjan af ar 1900 hade
vi en- regering af monarkister. Hur
ser det ut nu, EFT hundra ar sednare?
Ar det Jeffersons eller Adams ide som
besjalar var regering nu?
*x*
Det b0r icke fnnas nagot tvifvel ON
huru denna fraga skall besvaras.
Grundlagen ar en- d6d bokstaf, utom
mar den framdrages och f0rvrides for
att skydda monopolisterna fran lagar
som stiftas for att stacka deras magt
Nagra exempel pa huru grundlagen
trampas under f0tterna skola har ned
an gifvas.
/. Grundlagen best;immer att utom
krigstid kunna icke F6renta Stat
ernas trupper skickas in en- stat for
att uppritthalla ordningen, utan att
antingen legislaturen eller guven6ren
begart det. Cleveland trotsade denna
bestammelse vid den stora jernvags-
stricken ar 1894. Republikanern
egde magten i kongressen och kunde
hafva afsatt Cleveland for delta brott
mot grundlagen. Men de aktade sig
nOga att CORA det. Den demokratiska
platformen ar 1896 f6rd0mde Cleve-
lands tillvagagaende, ocd republik an
erna kallade dem derf0re anarkister.
Sc, mar grundlagen star vagen for
skyddandet af de magtiga bolagen da
betyder den ingenting. Penningen ar
heligare an konstitutionen. Republik-
anska partiet har endosserat Cleve-
lands brott, det demokratiska partiet
har uttalat sin f6rkastelsedom 0fver
det. Hvilket parti ar Oct som aktar
grundlagen?
2 Grundlagen bestammer att en-
person anklagad f6r ett brott skall ha
rattighet till en- snar understanding,
och d0mas af en- jury. Denna bestam'
melse har pa det gr0fsta s;itt brutits
hera glnger der arbetarne kommit
strid med de rika bolagen. De-
skaudligaste exemplet hirpa har gif'
Wits Idaho. Hundratals man ha a
F6renta Staternas trupper kastats
fangelse utau dom och ransakning,
behandlats pa det NEST barbariskf
sitt, nekats rattighet att meddela SIS
med sina winner och IA tillfille att be
visa sin oskuld. Den som vagat kri
tisera delta tillyagagaende har fat
della samma ode. F0renta Staterna,
armee star under McKinleys befal
han har blifvlt uppmanad att g6r;
slut pa delta tyranniska och olaglig,
f0rtryck, men han slar d0f6rat til
och pratar ON var arorika fagga-
den hagga han fackat med sa mycke
oskyldigt blod.
). Grundlagen best;immer att kon
gressen skall palagga ALA skater
tullafgifter, O. 8. v. Men 6fver ct
ars It'd har presidenten eller hans gen
eraler ut0fvat denna magt en- del a
F6renta Staterna. Porto Rico ha
tillh0rt oss sedan krigets slut uta
nagot som helst motstand. McKinle
har f0rklarat att Filipinerna tillh6r
oss. Naval, var nuvarande lag be
stammande tullafgifter och inrike
I skater CALLER, enligt ordalydelsen
for hela landet. Men anda fortsatt
McKinleys generaler att utkr;ifva d
! gamla spanska skatterna i dessa be
, sittningar, och hafva dertill egenmak1
, igt ]agt nya skatteb6rdor. Grund
lagen brytes pa iva satt: f6rst genor
att presidenten utf6r en- atgard sor
Il ti11b:;v L0vrroconv. @fSn -,