Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1900-03-14
Kriget i Sydafrika.

Klockan half tre pa eftermiddagen
forliden onsdag telegraferade Lord
Roberts fran Osfontein, att han h6ll
pa att drifvaS boerna fran deras for
skansningar vid Modder river. Dessa
strackte sig Ell langd af fyra mil pa
nora och II mil pa sodra sidan ON
f1oden. Han gjoede intet f0rs0k att an
falla boernas starka f6rskansningar
fronten, utan lat infanteriet, som upp-
gick till 10000 man, och kavalleriet,
! hvilkets antal beraknades till 10000,
kringga boarnas venstra hygel, hvari
genom deras center och h6gra fygel
blottstaldes och gjorde det nodvandigt
for dem att med hast draga sig tillba-
ka mot Bloemfontein. Engelsmannen
f0rlorade omkring SO man af kavalle-
riet. Boernas antal synes ej hafva
uppgatt till mer an omkring 1000 man,
da engelsmannen deremot voro tio gan
ger sd manga.
Fran Durham meddelas, att en- en-
gelsk trupp fran Zululandet intagat i
Transvaal och forskansat sig pa Catas-
sa Hill, 8 mil fran gransen pa Trans
walls omrade.
Cronjes f0rluster synas ha varit
storre IN det antogs fran borjan. Ell
mindre an 60 lik lara ha funnits i en-
enda l0pgraf. De militara myndighe-
terna England ha beslutat att sanda
Cronje och de boer, som kapitulerade
med honom, till st. Helena, hvarest
de skola qvarhallas till krigets slut.
Vid slit sista forsok att undsatta La
dysmith skall Butler ha f6rlorat ej min
Dire an 1859 man.
torsdags telegraferade Roberts, att
boerna f0regaende dag retirerat med
sadan skyndsamhet fran sina f0rskans-
ningar, att de ej hunnit spisa den re-
dan kokta och framsat3a middagsmal-
tiden. En- Krupps kanon och fera
talt och vagnar blefvo lemnade i site.
ket. General Clements intog samma
dag Norval's Pont. En- AMMAN engelsk
truppafdelning intog Burgersdorp
samma dag. +,
Eft telegram fran Pretoria formaler,
att boerna icke minsta man aro Wilt
ga att bedja ON fred pa andra vilkor
an fullkomlig sjelfstandighet. Fa de Ell
denna ANNA de kampa till sista man.
President Kryger reste till Bloemfon-
tein for att s6ka npphafva det missf0r-
stand, som uppstatt emellan Transvaal
och Fristaten SAINT att radg0ra ON cit
fredsanbud, som sandes till den engel-
ske utrikesministern Salisbury. Delta
inneh6ll att boerna aro villige att ingA
fred och bevilja engelsmannen ALA de
fordringar, som England uppstalde TO-
re krigets utbrott, men republikernas
sjelfstandighet kunna och villa de icke
gifva tillspillo. Salisbury har bestamt
forkastat delta forslag. M ar det for
hela verlden uppenbs:t, att England
fordrar republikernas fullstandiga un-
derkastelse.
I fredags sades Butler med T., 900
man kota boernas stallning vid Help
makaar narheten af Biggarsberg.
Harigenom undvikes Van Reenans
Pass, hvarest boerna beredt sig pa att
gifva engelsmannen cit varmt motta-
gande.
Fran London telegraferades man.
days, att general Roberts f0rposter
tillsammans med Kelly-Kennys afdel-
ming sammandrabbat med boerna vid
Dreifontein och efter en- skarp fakt-
ming drifvit dem tillbaka. Dreifontein
ar belaget 40 mil norr ON Poplar Grove
pa vagen emellan Boshof och Hopstad.
Engelsmannen sagas hafva gjort ett
bajonettsanfall pa boerna, -hvilka qvar-
lemnat omkring 100 d0da pa faltet. Vid
Petrusburg pa jernvagen emellan Kim
berley och Bloemfontein gjorde boerna
icke det motstand som engelsmannen
vdntat. De senare intogo staden, men
boerna hade dessforinnan lyckats att
med sina kanoner draga sig tillbaka.
s0ndags sages Roberts med st0rre
delen af sin har ha fortsatt marschen
mot Bloemfontein och intagit Aasvo-
gel Kop, hvilken ar belagen endast 25
mil fran Fristatens hufvudstad. Enligt
general Roberts sista rapport lara en-
gelsmannens f0rluster sedan krigets
b0rjan bel0pa sig till 1857 man.
Det ar anledning att tro, att var re-
gering amman CORA slit basta for att
astadkomma fred emellan England
och boerna. Utan att formligen upp-
trada sasom medlare kan den dock 60
ra icke sd litet for att bringa de stri-
dande parterna till att inse, att en-
snar fred Or till badas f0rdel. Presi-
dent Kryger sages hafva genom de oil
ka makternas konsuler framstAlt en-
begaran till Europas icke blott stor-
makter utan afven till de mindre, att
de matte CORA slit infytande gallande
att bringa kriget till cit smart slut.
Europa ser man upp till Forenta Sta
terna sasom den enda makt, som kun
de CORA Stag saken inom kort blott
den vile ataga sig uppdraget.
Engelsmannen s0ka att astadkomma
oenighet emellan Fristaten och Trans
vaal genom att erbjuda den fora sar-
skilda f0rmaner, ON den will skilja sig
ifran den senare. Det bar en- It'd ma
stan sett ut som ON dessa intriger
skulle lyckas. Men mar mannen draga
sig tillbaka, sd bereda qvinnorna sig
att ga ut pa 'slagfaltet. En- af Frista-
tens qvinnor tilltalar Bloemfontein
Express de fege bland mannen, som "a
omkring med doktorsbetyg pa flokan
for att slippa ga falt, med foljande
mus+iga ord: "Gifven oss edra mum
derinpar och tapen vAra kiolar ooh