Willmar tribune., 1900-05-30
MARK HANNAS PLATFORM.

- = ~6MHVP
MARK HANNAS PLATFORM.
Att bygga en- stark politisk platt-
form ar icke alltid en- latt SAX. Ola
har alltid varit mycket hjelpsam af
sig, och han erbjuder republikanerna
f0iande platform. Den torde vara
nagot for ratt fran. men den grundar
sig fullkomligt pa Mark Hannas och
McKiuleys nymodiga republikanism:
l. vi republikanare peka med stolt-
het pa det faktum att vi lyckats rifva
F6renta Staterna ur det fredliga civil
isations arbetets s0mnaktiga tillst&nd,
och kastat det in pa er0fringskrigens
;irofulla STRAIT. Harigenom har opp
mats ett vidt falt for arbete. Krutfab-
rikationen har. blifvit en- af vara
vigtigaste naringsgrenar. Vara bly,
grufvor roma en- stor efterfragan pa
deras produkter. Fabrikanter af ge-
var, patroner, bajonetter, svard,
kanoner, pansarstal, 0. 8. ", ha upp-
matt det h0gsta valstand. Konser-
veradt k0tt, obrukligt under fredstid,
har r6nt en- strykande atgang, och de
sjukd omar det f6rorsakat ha gifvit ar
bette at en- mangd unga ]akare, SAINT
at medicin fabrikanter. Som vi fran
tagit de er0frade landen all sjelfreger-
ing ha vi beredt plats for tusentals
misslyckade politikussar och unga
odagor som vi ej hade nagot bruk for
har landet, men som nu erhalla
furstliga l6ner, och dessutom ha till
falle att ytterligare f0rstarka sin kassa
genom storartade f0rsnillningar af
allmanna medel.
2. vi hanvisa en- beundrande verld
till det faktum att under den korta It'd
vi haft rcgeringst0mmarne i vara
hander har organiserats "trusts' med
EFT aktiekapital fem ganger sd stort
som hela penningef0rradet inom
landet. Historien kan Ell uppvisa EFT
motstycke till det valstand trusterna
uppnatt under var skyddande hand.
3. Stora sjalar lefva icke allenast
for sin It'd, utan ocks$ for efterverlden
Derf0r ha vi befastat var national
skuld sa att vara efterkommande in
till tredje och fjerde led ma njuta al
det valstand som alltid f0ljer en- stor
statsskuld
4. De fattiga observation-disclosures ha
genom var f0rsorg befriats fran half
ten af de tryckande b0rdor under
hvilka de hittills suckat, och beviljats
rattighet att draga ranta pa dubbla
beloppet af hvad de ega.
5. Visserligen ha vi Ell hallit var1
l0fte att ;irligt arbeta for den dubbla
myntfotens aterinf0rande genom inter.
nationel 0fverenskomst, men sa ha vi
stallet gjort hvad vi icke lofvade,
nemligen befastandet af den enkla
guldmyntfoten. Harigenom ha Vi
starkt det band som binder oss vid
Europas nationer. Mar de Ida sa
maste vi Ida med. Mar de genom
krig eller 0fverdrifna spekulationel
raka penningebrist kunna de draga
till sig vart guldf0rrad. Harigenom
0ppnas EFT vidare falt for national.
bankernas sedlar, ty vi ha varit for.
utseende nog att oskadligg0ra reger-
iugens egna papperspengar.
6. Vara hjertan svalla af stolthet
mar vi besinna det lysande statesman.
nasnille var utrikes minister Hay Ut
vecklade mar han lyckades att utverka
Englands tillatelse for F0renta Stat.
erna att bygga Nicaragua kanalen pa
egen bekostnad, med det vilkor att
den icke befastas sa att vart land kun
de draga nagon f0rdel af den krigs-
It'd.
7. Att lyckligt sluta EFT krig ar all
It'd EFT arofullt dad. Men att CORA
slut pa cit krig en- gang ar dock EFT
f0rsvinnande intet mot de storverk
var o0fvertraff1ige harf0rare, Gen.
Otis, utf0rt det han gjort slut pa det
Filipinska kriget omkring en- gang i
veckan ett och ett half ar. Alex
anders, Caesars och Napoleons dad
stallas skuggan af delta storverk.
s. Ehuru manga ar hansvunnit
sedan republikanska partiet stiftade
nagra lagar mot trusts AFRO dock des-
sa lagar annn godt skick och sa
godt som nya. vi ha troget f0rvarat
dem statsarkiyet. och aldrig utsatt
dem for slit och nothing genom att
bruka dem mot trusterna. Men anda
aro vi villiga att stifta fera lagar af
samma sort och vara lika f0rsigtiga i
bruket af dem.
9. vi sympatisera pa Diet varmaste
satt med Englands storslagna civilisa-
tions sarbete bland de uppstudsiga b.
erna. Storheten i delta sjelftagna
varf kan endast fattas mar vi besinna
att England hjeltemodigt beslutat att
hellre lata ett hundra millioner af dess
undersater Indien do af hunger an
att lata Boerna fortfara med slit stilla
herdelif pa sydAfrikas h6gland.
10. F0renta Staternas grundlas har
alltid varit ett f0remal for vart folks
v6rdnad och karlek. F'olket b0r der
fore v0rda och alska Mckinley, som
hindrat Porto Ricos folk fran att ia
del denna grundlag.> Den ar alltf0r
vardefull att skankas till er0frade
lander. De bora vara tacksamma
6fver att ia deltaga i regeringen genom
att betala skater for dess uppehall.
*x*