Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1900-11-14
z poIitickeho sveta.
WasAingion, d. c., dne III. Hsto1a-
dN. - SnfSenf vdlefnJeA danf. -
Pldny X botlaesnf od1oJe ma Fill
pindeA. - Marn< snaAy Ciny. -
Oehyana amer. obfaniO.

bindeA. = Mayn< snaAy Clny. =
Oehyana amer. o6taniO.
Kroky ku snfzenf valecnych
danf budou utineny republican.
skou stranou kongresu CO nej-
dive. Pfedseda Payne po 1rade
$ presidentem McKinleyem ozna-
mil, ze svola schulz vyboru pre-
cesty prostfedky ma den 40.
listopadu, ably zde navrzen byl
program tykajfci Sc zvlaste odvo-
lani rdznych casti zakona jednajf.
cfho valecne dani.
Snfzenf toto ma obnaseti asi 20
miliond dolari rocne, ponevat We
lika vydani spojena potlacenfm
odboje ma Filipinach, nedovoluji
dosui snfziti yeskere valetne dane
do te miry, jak by ST vlada pfala.
Nejprce pfikrocf Sc k zruseni
znamkovych danf, ponevat tyto
pnsobf lidu nejvfce nepffjemnostf.
Y tom bezpochyby zahrnuto bude
zrusenf znamek ma cekach, lekach,
deedach, morgicfch, pozdstalo-
stech pro dobrocinne 1Eele a INA
mex ma telegramech.
Jest skoro jisto, ze valecna
znamkova dan ma velkych obchod-
nick transakcfch nebude zrusena
a We vyboru pro cesty prostfed-
ky jevi Sc vnbec MAJOR, ze by bylo
nejlepe dan tuto ponechati stale.
Nejvetsi Cast teto dane platf bursy
a poslednfm roce obnaselo to
nekolik milionn.
Vlada rozvrhla jiz plany k 1pl-
n6mu potlaceni odboJe ma Filipi-
mach, plany, jez byly ucineny ma
navrh generala MacArthura, vrch-
nfho velitele americkeho yojska ma
Filipinach. Umysly vlady v teto
pficine chovajf Sc v dplne tajnosti,
ponevat die vJroku gen. Corbina
molly BY Sc dostati pies Hong
Kong do taboTa povstalcd a tito
by z nich mohli teziti. Jest tc
skutetnE .smutnym faktem, ze
mnohe ddlezite plany nasi Via
dy dostaly Sc touto 'estou k usfn
povstalcn a ii pax vzdy unikli rant
ma ne mifene.
Dobroyolnici ostrovd Filipin
skych budou tam podrzeni az DE-
ledna mezi tim Mac Arthur spo
letns pray;delnJm yojskem hodl.
provesti zdrcujicf dtok povstal
CD a vytlatiti je dnlezityct
bodd, ,ktere mali posud v drzenf.
vlada doufz, ze energickou ofen'
sivou pfimeje zahy handy Agui.
naldovy ku vzdani Sc a ze mnoz'
slozf zbrafi, jakmile doslechnou,
ze Jim bude udelena amnestie ,
souhlasu prohlasenfm presidents
McKinleyho.
Ze zaslane zpravy generala Mac
Arthura vysvfta, ze poslednfm
roce mnohych potyckach, je2
americke vojsko svedlo Sc zradny-
mi Tagaly, bylo zabito 26S Anne.
ritann $50 jich bylo poransno q
S. zajato. Naproti tomu ztraty
Fiiipincd obnasi 32a7 zabitych,
6o4 poranenych a 1864 zajmu.
tych. X tomu dodava velitel
americke armady: "Filipinci ne
Jsou valecnym lidem kdyby byli
ponechani sami sobe, tu by
ochotou pfijali americkou nadvla-
du. kteraz znamena pro ne osobnl
svobodu a 1plnou jistotu jich Ii
votn a majetku. Oni byli ysak
Swami "a poslednfch pet rokd lid
mi maifcimi ma zfeteli osobnf svnj
prospsch a ctizadost.
Lid, jenz tax nevyslovne trpsl
pod spaneIskou nadviadou, dave
fuje svym vddcdm, ktefl mu pravf
ze pod americkou by trpei jeste
vice a v tom vezf celia pffcina to.
hoto nesfastneho odboje. Inteli
gentni Filipinci, jiz seznali dmy'
sly vlady americke, souhlasf n
z celeho srdce, lee massy nevedo.
meho lidu davaji Sc vesti slepor
WASN'T bez veskereho podkladu. =
cfnska vlada prostfednictvin
sveho vyslance snazf Sc pfimet
sekretafe Haye, ably Sc pfimluvi
u mocnosti evropskych. by nena
lehaly ma krute potrestanf pdvod
CO boxerskych bouff, lee vlads
Jest odhodlana nevmfsiti Sc vfcs
do einskych zapletek chce pone
chat ostatnim mocnostem 1plnol
v te veci vnli.
Vlada nafidila svemu konsull
Gumerovi v Tangier, ably skolek
tovsl odskodnenf pfisouzene z;
zavrazdenf americkeho obean;
Marcusa Essagina cd Wildly maur
ske a bude-li Sc tato zdrzhat "a
platit povinnou nAhradu. tn bez
pochyby, ze bude X vetsfmu dora
zu vyslsna vzletnG lod Kentuck,