Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1899-06-28
Kriget pa Filippinerna.

Underrattelserna fran krigsskade-
platsen aro icke synnerligt uppmun-
trande. Hvad vera truppers Taper
het, mod och uthallighet betraffar, sa
star det afseendet ingenting ofrigt
att onska, och galde det 6ppen och ar
lig strid, sd hade de for lange sedan
gjort slut pa kriget. Men nu aro ALA
deras bemodanden till stor del frukt-
l6sa, ty det helper icke mycket. att
de besegra de upproriske narhelst de
fa tillfalle, sa lange de icke kunna be-
sAtta och salunda bibeh&lla det omra
de, som de derigenom vinna. Att re-
bellerne hvarje drabbning f0rlora f1e-
re d0de och s&rade an amerikanerne
bekommer dem f0ga, ty ON de f0rlora
nagra tusen man mer eller mindre, g6r
icke sd mycket till saken; de aro man
ga nog Anda, och de satta de fiesta
fall icke sd mycket varde pa lifvet. Och
envisa och ihardiga aro de, det ar sa-
kert. Till och med qvinnorna aro far
Olga att taga till vapen. De hafva for
KARAT, att da mannen icke langre kun
ma eller villa kampa, sa skola de intaga
deras plats och fortsatta kampen. Det
ar godt CRY / de qvinnorna, battre an
det som fins hos en- del man har Ian
det. Upprorsledarne veta ganska val
att de icke hafva nagon utsigt till Sc
ger, ON amerikanerne bedrifva kriget
pa allvar, men delta senare betvifla de
och v8nta att stamningen i Forenta
Staterna mot kriget smart skall blifva
sa stark, att det maste afslutas till de-
ras f0rdel. Isynnerhet mena de att
delta kOmmer att ske vid nasta presi-
dentval och derfor 6nska de uppehalla
striden till dess, savida de icke imam
den tiden kunna fa sin vii ia fran. For
menige man framstalla de saken sa, att
amerikanerne sjelfva verket redan
aro besegrade, d& de ju synbarligen
borjat utrymma on Luzon och hemsan-
da sina trupper.
De upproriske torde dock smart fin
ma sig bedragne sina f0rvantningar
och misslyckas sina fors0k att halla
folket okunnighet ON verkliga for
hallandet. Nog fins det manga har i
landet, som aro emot kriget och onska
fa det afslutadt pa hvad satt som helst;
men deras antal DR. icke sd stort nu,
som det var b6rjan. Manga, som i
forstone voro emot kriget, onska dock
nu, da det anda Or borjadt, att det skall
afslutas pa ett for delta land hederligt
och tillfredsstallande satt. Och da nu
regeringen omsider synes ha vaknat
upp Diver verkliga tilstandet pa Flip
pinerna, So ar det att hoppas, att sa-
kerna smart skola ia en- AMMAN wand
ming. ALT som behofs ar, att en- dug
lig befalhafvare med en- tillracklig
truppstyrka sahdes till krigsskade-
platsen, ty att den narvarande ofver-
befalhafvaren hvarken varit eller Or
situationen vuxen, Diet ar allom
uppenbart. och att den trupp-
styrka han begart'ar for liten ar ocksa
tydligt. ON Miles hade sandts till FL
ippinerna 1 stallet for Otis, sa hade
krigets gang sakerligen blifvit amor
lunda an den varit; men Sc da hade icke
smasinnet och de politiska intrigerna
fatt ut sin raft.
Den 19 DIS fick en- SNARE afdelning
af vara trupper tillfalle att visa hvad
den dugde till. Den hade sandts att
mtaga en- mindre plats i narheten af
linus, som foregafs hafva utrymts af
de upproriske. Dessa hade emellertid
lagt sig f0rsAt och amerikanerne -
BOO man starka - mArkte icke faran
f0rran de funno sig omringade pa ALA
sidor af fienden. De forlorade dock
icke modet, utan varjde sig tappert pa
ALA sidor och beredde sig att hugga
sig vag igenom rebellhoparne. Delta
lyckades efter en- skarp faktning, och
mar amerikanerne sedermera fatt for
starkning, gafvo de sig efter de uppro-
riske och slogo dem pa fykten.
Aguinaldo sages sjelf hafva tagit be-
falet Diver trupperne omkring San
Fernando, hvilken plats han hoppas
att atertaga. Han amnar sedan drifva
amerikanerne In / Manila for att se-
dermera der belagra och tillintetgora
dem. Det torde dock blifva nagon an
dring def prOQrammet