Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1899-05-10
fortsatta Observation-Disclosures.
Fred l sigte.

Efter det f0rkrOssande nederlaget
vid Calumpit b0rjade de upproriske,
sasom f6rliden vecka omnamde.
Observation-Disclosures. Dessa voro
dock b0rjan af sadan beskaffenhet
att general Otis icke ansag sig bora "a
sta nagot vidare afseende vid dem.
Han 0nskade dock icke afbryta dem,
ifall de m0jligen kunde leda till nagot
resultat, och fordenskull och da haren
dessutom beh6fde aterhemta sig nagot
efter de anstrangande marscherna och
striderna, sd drefvos Interpretations
ma med mindre kraft under nagra da-
gars It'd. Sarskildt afsattes mandagen
den 1 dennes till en- frihets- och fest
dag, da man f1rade arsdagen af den ly-
sande segern vid Manila. Den om-
standigheten, att slutlig fred nu efter
EFT ars strider Or sigte, gjorde att man
med synnerlig glade .firade denna dag.
Under tiden fortsatte emellertid de
upproriske att rusta och forskansa
sig SAINT sammandraga trupper hvar-
helst de kunde, hvilket visade att de
icke voro betankte pa nagot stille-
stand, ehuru de hade begart det. De
amerikanske trupperne satte sig der
for ater rorelse. Fran Calumpit
ryckte de emot Santo Tomas. der de
upproriske fattat posto och der de for
svarade sig energiskt. De drefvos dock
undan och platsen intogs efter en- bet
drabbning. Rebellerne drogo sig mot
norr till San Fernando f0rf0ljde af
amerikanerne. Samtidigt med McAr-
thurs, Hales och Wheatons framryc-
kande mot norr framryckte Lawton
fran sydost 0ster ON hufvudstyrkan
for att afskara de upproriskes atertag
och hindra dem fran att begifva sig till
bergstrakterna. Under tiden ha ock
mot tagalerne fendtliga folkstammar,
som icke ,langre frukta Aguinaldo, op-
pet stalt sig pa amerikanernes sida.
Dessa omstandigheter tvingade rebel
lerne att nedstamma sina ansprak och
drifva nderhandlingarna med
mera allvar. De fordrade f6rst att
regering ooh underhandla med denna.
Delta nekades absolut. Derpa sade de
sig vara villige att erkanna att F0renta
Staterna egde ALA de rattigheter pa
Filippinerna. som Spanien f6rut egt,
att de voro villige att nedlagga vapen,
ON delta fnge ske med for dem bibe-
hallen krigsara, de kampade nu icke
langre for sjelfstandighet utan for he
der och ara. wi Aro utan tvifvel Stag
ne", sade de, "Aguinaldo Or modfald,
och vara trupper 6nska kapitulera.
Det enda som vara ledare begara for
att nedlagga vapen Or forsakran ON
arlig behandling. vi 6nska endast en-
kort vapenhvila for att gifva var kon-
gress tillfalle att besluta ON afvap-
ming. Amerikanerne CORA oratt, da de
misstro oss." Den amerikanska kom-
missioner gjorde q sin sida So stora
medgifvanden, som den mojligtvis
kunde. Det f0rsta vilkoret var att
Aguinaldo utan ALA omsvep maste
nedlagga vapen och hemf0rlofva sina
trupper. Mar delta skett. sd skulle
underhandlingar ON regeringsform for
Filippinerna paborjas, ooh kommissio-
nen lofvade 4 presidentens vagnar, att
SO vidt det stode hans makt, 81 skull
le sd stor frihet som mojligt lemnas
Regeringen komme att blifva snarlik
F0renta Staternas. bestaende af en-
verkstallande, en- lagstiftande och en-
domande myndighet. Den verkstal-
lande makten komme att innehafvas
af en- generalguvernor, som utnamnes
af presidenten. Till hans radgifvare
valjas framstaende fllipinos och ameri-
kaner. Domarne utnamnes ock af pre-
sidenten genom generalguvernoren.
Legislaturen valjes af invanarne enligt
rostratt grundad pa vissa egendomsvil-
kor.
Dessa vilkor aro sadana att ON de
upproriske ioke antaga dem, sd visa de
dermed att de icke astunda fred, och
det &terstar da icke annat an att lata