Willmar tribune., 1899-12-27
VID ARSSKIFTET.

''u' a"'"''' u"''''o'''F''~ ~z$ lIID'4fs'ffF'aas;
vID ARssKIFTET.
1unan vi traffas n;ista gang har SEX
lets sista ;.r randats. 1899 med sina
fr0jder och sorger tillh0r smart det
f0rhutna. Det har varit ettf 0desdig-
ert ar, och f6'jderna at dc verk som
pab6rjats skola utan tvitvel ut6fva EFT
(stort infytande pa det tjugonde ar
hundradets handelser.
- -
En- AT de vigtigaste handelserna var
fredsk"nferensen Haag. Visserligen
bar den ej uagra direkta frukter, pa
grind deraf att tv;t af de vigtigas,e
nati"nerna, England och F0renta
Staterna, voro just d;i fard med ma
got som de jcke 0nskade hanskuta till
en- skiEjedomstol. Men den visade att
militirb0rdan b0rjar trycka sa hardt
att fo|ken Sc sig ON efter ,uedel att
blifva dem qvitt. Mar vart folk fatt
kama ,yngden af denna militarb0rda
som man MI haller p; att palagga
dem skola de troligtvis inva1ja en- re-
gering som ar villig att verka for
fredens bibehalIande, och for inter-
nationella domstolar att afg0ra tviste-
NAL.
| Det for oss vigtigaste arskr6nikan
ar att FOrenta Staternas president
bortkastat den karta enligt hvilken
statsskeppet styrts sedan det byggdes,
och besinuingsl0st styrt det in bland
de utlandska er0fringarnes blindskar.
Mckinley har trampat under f0tterna
ALT hvad som hittills utgjort var
stolthet. vi ha yfts 0fvcr att vi wore
det enda land som erkande det rent
menskllga v;irdet, utan afseende pa
stand och b0rd eller rikedom. NJ
hindras Cuba fran att f;s absolut fri
het derf6r att Mckinley fruktar att de
fattiga Cubanerna som sa tappert
stridit och ]idit for frihet skulle stifta
lagar som palade de rika spaniorerna
pa On alltf6r stora b6rdor. Den rike
maste skyddas. Penningen ar helig i
presidentens 0gon.
vi ha nara EFT och EFT fjerdedels
sekel hallit fast f3rklariugen att re-
geringen erhaller sin r;ittmatiga makt
gen"m de regerades SANITY Men
Mckinley har k0pt EFT land med dess
folk och f0rklarat At vi skola gifva
dem en- regering utan afseende pa huru
vida fuiket 0Dskar den eller Ell.
En|igt Monroe doktrinen har vart
land staff som en- beskyddare for de
andra amerikanska nationerna mot
EurOpas roflystna makter. Deri-
genom tving AIDES Spanien att upp-
gifva hoppet TN att alter er6fra de
sydamcrikanska republik* INA. Frank.
rike tvingades att draga sina leg gioner
fran Mexlku och lata det mexikanska
folket stOrta den kejsartron Napoleon
III rest der 1T Maximilian af O>terrike.
Eng land tvingades att hanskuta sin
twist med Veuczuela till en- skiliedom-
sto'. Delta ar nagot att vara stolt
Diver. Det ar fredliya seyrar. lager.
kransar utan blodhackar pa dc grGna
bladen. Men Mckinley har gjort helt
ON och fran de svagas beskydda
bar vart land blifvit deras f0rtryck-
are, pet helper ej att han f0rklarar
att vi skola ge dem en- god regering.
De ha ej begart nagon regering af oss.
De 6nska en- egen regering afpassad
for deras tills,And, sk0tt af man al
deras blod, so# kama slit folks be-
hof En- regerlng af utIAndningar,
i ma vara hur god som helst till formen,
men skUtt af nAn som Sc ned pa de
regerade som EFT lAgre folk, maste den
blifva f6rhatlig. Ooh en- f6rhatlig re-
gering alstrar lagf6rakt och f6rvild ar
ett folks karaktar.
Men ;innu har 81 denna skamhack
blifvit fastad pa var yapensk0ld.
FuIket har icke haft tillf;i|le att uttai / a
sin menng. Annu bar Mckinley an
syaret. Det komman nde arets val skall
afg0ra ON nationen ar fArdig att
6fverge ALT hvad som hittills utgjort
dess stolthet, och framtiden bygga
sin iras tempel pa grush6garne ef,er
kros$ ade nationer. Lat"m oss hoppas
att den gamla l,ArbAriska er6frings-
lustan ej H. stark noa att d0fva folk
eta samveten. Latom oSs IT," ait For
enta Staterna ska|t :iter blifva hvad
| de varit-ett fribe,ens saIverk mot
hvil|set f0rtryckets kulor skola stud~a
t!]ibaka u>kadliyyj"rda.
II -
Den tredje epokg6rande handelsen
IT, krigit Transvaa'. III derf0r att
det hr nagot nytt att England an
vander valid der det ej med list ly ckas
att tillvala sig rika landomr;sden /.
Men derf6r att de ha tratfaot pa ct,
OvAntadt motstand, som ser ut att
kuuna stjcka r6fvarnationens vida
framfart. Transvaal ar ett nytt Anne.
rika pess hef9lkning har samma
allvarliga religi0sa prAagei som kar:
akteriserade de f6rsta nybyggarne
vart land. Eft sadant folk az 81 lat,
att kufva. Ooh ON de lyckas att drift
Va engelsmannen tillbaka ba de gior>
bella menakligheten en- stor tenst
England hotar att st6rta hela yerlder