Willmar tribune. [volume] (Willmar, Minn.) 1895-1931, 1899-11-22


Han vet a dat III g aud ast under Nc.
Kinleys enstetid soln han sjelf 81 az
nagon betty denhet: F6r att behalla
makten maste han fa NJ Kinley aater-
valid, och han anser sAkraste vAgen
till delta NAL ward At troget tjena ALA
korporationerna, och sam.
mansvarjningarne inom fnans och
handkerchief. Dessas 6nskade ex-
pansion, och Hanna blef expansion
ist. ':'' - .. <...3& s,#:sr .'@ .>-% :
3. Trusterna 6nskade Diet derf6re
att under en- otil'raknelig militar re-
yering, med en-. trustvan som krigs-
minister Diet skulle bli )att att erhalla
stora koncessioner och privilegier som
skulle ge dem till(alle att kla vara
nya undersatar in pa bara skinnet.
Dessntom arc Filippinerna, som for
ut papekats, endast EFT fotfaste pa
vagen till Asiens fastland. bet ger
F6renta Staterna en- ursakt for att ge
sig med delningen at Kina, och be-
reda annu st6rre rum for trusterna.
..... - =
: 4. St6rsta intresset torde dock
pepningetrusten hafva i r6fvarpoli-
tiken. On Orienten kommer helt och
ballet handerna pa de nationer som
sta pa guldmyntfoten blir det endast
en- tidsfraga mar guldmyntfoten blefve
inf6rd afven der. Da hade de hela
verlden sin makt, och den enorma
tili6kningen bruket at guild skulle
med ems f6rdubbla vardet at guild, ell
Ter med andra ord reducera priserna
pa varor och gods till halften. Pen
ningetrusten har hera gauger salunda
6kat yardet af sina penningar, men
den har Ell laugre tillfalle att spela
delta spratt ON den icke kan IA MAXI
Diver Orienten. Delta skulle vara i
finansielt hanseende den farligaste
f6ljden at var inblandning Asiens
angelagenheter. Den som har en- in
teckning sin farm Dor besinna sig
iva ganger imam han r6star for err
6fringskrigets fortsattande Asien.
Ty, som sagt, bl1r guldmyntfoten in
ford der sa blir guldet sa mycket
mera vardefullt, och farmaren blir
n6dgad att salja sd mycket mera pro-
dukter for att fl den summa han ar
skyldig. Kom ih&g att stor efter-
fragan pa pengar g0r billiga varor,
och stor efterfragan pa varor g6r bill
liga pengar. L&ten icke lura eder at
fagert snack ON patriotism och flag
gan. Radden edra egna hem imam
nj b6rjar hjelpa kapitalisterna att
roffa till sig oerh0rda summon pa er
bekostnad.
S. Hela kapitalist ligan jublar Of
yer var inblandning Diet Asiatiska
kraDglet emedan Diet ger en- god ur-
sakt for upprattandet af en- staende
arue. De beh6fva denna for att kan
ma sig trygga. De ha allaredan b0r-
jat AMANDA armeen for att nedg0ra
arbetare f6reningarne. M mar ar
betarne f0rs6ka skaffa sig RAFT, in
flores krigslag, den civila lagen upp-
halves, och ledarne for arbetarne
kastas fAngelse utan dom och ran
sakning. Delta har skett allaredan,
utan att den zkapitalistvAnliga dag
pressen ansett Diet vArdigt att ON.
nHmnas. Mensarmeen har hittils varit
for liten att anvkndas 1 stor skala for
delta Hndamal> Nu kr tillfallet at,
6ka den. Allmanheten ar ]att f6rd
bakom ]juset,5 nir tidningspressen
eyes hufvudsakligen at kapitalisterna.
Huru manga ar det som veta att ehuru
vi ha 50 manga Of vara trupper
F'ilippinerna vi dock ha en- mycke
st6rre staende arme inom landet Din
vi hade fore. kriget? Dessa Aro ANN.
ade for att halla Americas arbetare
fogliga huru de IN behandlas af sina
herrar.
6. JernvAgarne aro. fav6r at err
6fringen, som Ola papekade f0rrs
veckan, derf6r att de Bnska Wanda
handeln at Orienten istkllet for a.
Europa. Som folkmHngden hufvud
sakligen Or 0stra delen at vart lani
blefve det n6dvandigt att transporters
varorna en- mycket langrs distans III
som nu dr. fallet, och f0rtjensterns
derigenom f0r6kade.
= ~ -
=: Men folket, hvar kommer deras de
at f0rtjensten in? All, de ia ige1
Diet pa cit annat omr$de. De IA ST,
Observation-Disclosures 6kad genom de Dor
dor de maste bara for landets ara, d,
ia slit talamod starkt: de ia tillfall,
att arbeta och derigenom starka 81,
kropp, utan att Wilma mycken ri ke
dom och derigenom l6pa fara att bl
h6gmodiga; kort sagt de IA den spirit
uella vinsten och kapitalisterna tag,
endast den materiella delen.
TEMPERAHcE COMMENT.
1