Willmar tribune., 1899-09-27

Wlfk77F5' 5''1'I|555iiF5== 1M n,If M,If|
Jag tycker mig just Sc hvilket sar-
coniskt !eende sprider sig Diver Grow
er Clevelands fylliga anlete mar han
laser de republikanska tidningarnes
anfall pa skyddstullen, som trusternas
basta warn. Tank huru de hafva for
don't Cleveland for det han arbetade
pa nedsattandet af tullafgifterna, och
nu ga de langre'an han nagonsin tor.
des CORA. Grover har haft en- forum
derli tur att Sc det republikanska
partlet upptaga hans ideer, ehuru de
staff strid med republikanernas fore
gaende utta|anden. Pa hans befall-
ming gjorde de slut pa silfvermynt-
ningen, ehuru de alltid f0rklarat sig
favor af den dubbla myntfoten. De
upptogo sednare helt 0ppet hans kamp
FOR guldmyntfOten. Men for att fri
CORA sig fran ansvaret for 1893 ars
kris sk0to de skulden pa den obetydli-
ga tullpedsattning som genomf0rdes
al demOkraterDa EFT ar efter krisen -
en- nedsattning sa obetydlig att Cleve-
land ej vile bevardiga den med sin
underskrift. NJ har let blifvit annat
ljud skallan. Den eua efter den an
dra af de republikanska tidniningarne
har upptagit kampen for borttagandet
af tnllen pa ALA varor som kontroll-
eras af trusterna. Som nastan hvarie
| actikel pa tullistan kom,ner under
denna rubrik sa h|efve det total fri
handel. Harmed hafva de erkannt
att tu|luedsattningen Ell var skulden
TIL krisen, .ty ON en- nedsattning af
nagra ia procent medf6rde en- "a stor
kris hvad sknlle da bli f0]jden af to-
tai frihandel?
Redakt6r Wharton kan ej inse hvar-
f6r det fnnes sa manga populister
delta county, som har So mycket val
stand. Enliet hans lorik bor1e inyen
vara nissn6jd med ti1lstandet inom
natiopen f0rran han sjelf blifvit braet
till tiggarstafven. Det paminner mig
ON en- lten discussion som jag horde
for nagra ar sedan. en- samling af
farmare nagelfor man ganska straugt
| den tilltagande makten af korpora-
tlOnerna. En- republican, hvars inan-
ser ej just voro basta skick uppbof
sin r6st. talade och sade: "Det Ar be-
synnerligt att do som hafva NEST AFRO
| de varsta att slkrika " "Jaha.N in
f6l' en- af de kritiserade, en- valstaende
farmare, "det ar m6jligt att Diet gait
sd lapgt for de andra att de Ell anse
det m6dan vardt att skrika, emed an
de Ell ha nagot kvar att f1rlora. "
Svaret var dripande och diskussionen
slutade.
~
| Det ar sannt att populisterna, delta
county atminstone, rakua bland sina
leder manga af de NEST uAlstaende
farmarne, De aro man som genom
idoghet. sparsamhet. nykterhet. och
sodt affarshufvud lyckats samla en-
liten f0rm0genhet. Men deras klara
blick har visat dem tydligt att kon.
junkturerna blifvit varre ar for ar
att det blir ALT svarare att ia debet och
kredit att ga ihop, Sadana main kun.
ma battre inse sta]lningen an de som
genom vardsl0shet, onyktert lefverne
eller daligt affarshufvud aldrig kunnat
samla nagot, utan mast ]efva fran
hand till mum. Det ar den f6rstandige
affarsmannen som It'd varsnar faran
och ser sig ON efter medel att f0rhin.
dra den. Man beh6fver Ell ha attest
fran attigvarden att man ar pank for
att slippa in folkpartiets leder.
| Ait tiderna Hro hAttre for en- del al
folket nu in for nagra ar sedan kan
Ell f6rnekas. Tag, till exempel, farm.
arbetaren. Sa lange hveteodlingen
var hufvudnAringen pa farmen beh6f-
de farmaren hyrs. help endast under
slater och sk0rdetiden. Under for.
sommarer var det endast ia farmar
som beh0fde drangar. och mar stack
ningen var slut flick dr6ngen ge sig ut
att s6ka arbete vid tr8skmaskinerna.
Nu Ar ALT annorlunda. Mejeriindus.
trien har gjort det n6dvandigt for
farmaren att hyra help hela somma ar.
en-, och manga beh6fva det hela aret
ON. Mar nu tr6sken b6rjar ar farm.
arbetaren bunden, och kan Ell ga ut
tr0skningen. Da blir det n6dvandigt
att betala stor dagpenning vid tr6sk-
maskinerna, for att draga arbetare
fran staderna. Men farmarbetareu
har lart sig inse delta, och derf0re
bee;ir han h6gre lon ON han skal]
binda sig for hela sasongen, och
farmaren Hr tvungen att betala.
Det ar mejerierna som gjort delta,
men som vi ej hort att Mckinley e,ler
Mark Hanna ha byggt nagra mejerier
anse vi det vara nastan otlygt att de
besara ia kredit for denna ''prosper-
ity." ....-~-: r.. ~
Men farmaren som ser driftomkost.
naderna 0kade utan att inkomsterna
0kas, star undrande nar den sa mycket
omtalade general prosperity skall
ma ned till honom. .= 49,. =. ..,
| +-:..v.x - = -. s.g ..--!:z5z:*. >.@-
Apropos. :det skulle yara trefligt att
h6ra huru manga af vara lasare, un.
danta gandes farmarbetarne, verkligen
fatt del .af ''svalstaudet'' som McKin.
LEY 6st ut diver landet. Talen en-
sander, och talen tydl ligt.
| {.5.3s Ola AVaRMIANNING.