Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-08-17
SpaDSk- Amerikanska kriget,

gar: Harvidlag besannas hvad som Of
ia framhallits: att krigen mellan de
civilicerade makterna vara dagar ej
blifva langvariga: Krigsmaterialen nu
for tiden aro sa forfarliga till sina verk-
ningar, att endast nagra st6rre drabb-
ningar afg0ra striden. Sarskildt CALLER
delta sjodrabbningarne; och den af de
stridande makterna, som f0rlorar des-
sa, maste begara fred. Sa gick det ock
nu. Med sj0striderna vid Manila och
Santiago, hvarvid de spanska eskadrar-
ne fullstandigt tillintetgjordes, var
Spaniens makt krossad och de stolta
spanjorerna maste gifva sig pa mad och
onad.
Redan for 6fver tva veckor sedan an
h0ll spanska regeringen genom franska
ambassad0ren Washington att fa ve-
ia. hvilka vilkor var regering uppstalde
for krigsoperationernas installande och
Observation-Disclosures upptagande.
Vilkoren framlades for spanska rege-
ringen, som synbarligen dock tyckte
desamma vara' alltf0r f6r0dmjukande
ty den sokte pa Observation-Disclosures
vag ia desamma f6rmildrade. Som
emellertid fredsvilkoren voro sa hof-
samma, att det val aldrig kunnat falla
n3gon AMMAN stormakt an den ameri-
kanska republican sinnet att gent
emot en- krossad fiende uppstalla dyli-
ka, kunde nagra eftergifter Ell komma
i fraga. Det oaktadt Vile Spanien ej
inga pa desamma, utan gjorde hvarje.
banda undanfykter. Slutligen lat Nc
Kinley forsta, att ON Spanien ej be-
qvamade sig att inga pa fredsvilkoren
sandals for att bombardera de spanska
kuststaderna. Delta hade asyftad YER
kan, ty franske ambassad0ren erh6ll
bemyndigande att underteckna freds.
protokollet. hvilket denne afven fire.
days gjorde.
Enligt officielt tillkannagifvande
upptogos protokollet foljande punk.
ter:
1. Spanien afstAr sin 6fverh0ghet
0fver och sina ansprak pa Cuba.
2. Spanien aftrader Porto Rico och
sina 0friga besittningar Vestindien
SAINT en- Ladrongruppen till F0ren.
ia Staterna.
3. F0renta Staterna skal1 ockupera
:. Manila och DIVA kontroll ofver hammer
och bugten derstades, tills det freds.
foredraget blifvit bestamdt. af hvem
Filippinerna skall kontrolleras och
hvilket styrelsesatt skall inf6ras 8
0gruppen.
4. Spanska trupperna skola genast
utrymma Cuba, Porto Rico och 0friga
spanska vestindiska oar och utnamda
kommissarier skola inom trettio dagar
efter protokollets undertecknande
sammantrada Havana och San Juan
for att narmare bestamma detaljerna
vid och for utrymmandet.
5. F6renta Staterna och Spanien
skola utnamna hogst fem kommissa.
rier hvardera med uppdrag att utarbe.
ia sjelfva fredsfordraget. Dessa kom.
missarier skola sammantrada Paris
senast den okt.
6. Med undertecknandet af freds.
protokollet skola fendtligheterna in.
stallass, och de respective regeringarne
skola derom snarast m6jligt underrat.
ia harens och fottans befalhafvare.
Omedelbart efter protokollets un.
dertecknande utfardade president Nc
Kinley en- proclamation, hvari han pa
bjuder flottan och de olika armekarer.
ma Cuba. Porto Rico ooh Filippiner.
ma att installa fiendtlgheterna. Orde,
utfardades samtidigt af marindeparte.
mentet ON blockadens upphafvande.
A Porto Rico bedrefvos krigsoperatio
nerna under den gangna veckan med
energi och framgang. Flere stader in
togos med storm, medan andra frivil
ligt 0ppnade sina portar och mottogc
de amerikanska trupperna med Julian.
de gladje Hvad de amerikanska trup.
perna betraffar ha de allmanhet med
tillfredsstallelse mottagit underrattel.
sen ON vapenstillestandet.
- Vid Santiago Cuba har under vec.
kan hemsandandet af vara derva
rande- trupper pagatt, och vid det
har laget befnner sig st6rsta delen al
dem ater pa amerikansk mark. Under
det fredsprotokollet undertecknades
Washington bombarderade nAgra anne
rikanska krigsfartyg staden Manzanil.
10 Cnbas sydkust Staden, som vag
rat att kapitulera, bombarderades un.
der fredagen, och kanonaden f0rnyades
l0rdagsmorgonen Den instaldes senare
vid underrattelse fran spanske kom
mendanten, att fred ingatts.
Fran Filippinerna ingick fora vec
kan meddelanden ON att den Manil
las narhet lagrade amerikanska styr
kan under natterna den 81 juli och d
augusti angripits af spanjorerna An.
fallen tillbakaslogos dock med stol
manspillan spanjorernas~ sida. VArs
trupper ledo en- f0rlust pa MO d0da
de och A sarade. Spanjorernas f0rlu
ster aro ej med bestamdhet KINDA, mer
de uppgifvas till minst 200 doda och
800 sarade.
Presidentens proclamation ON f.
endtligheternas installande 0fversan
des till general Merritt och amira1
Dewey samtidigt med dess afsandande
till de amerikanske arm6. ooh f1ottbe
falhafvarne Vestindien. Som var re-
gering ej star direkt telegraf0rbin,
delse med Manila, maste proklamatio
nen sandals till amerikanske honsuln
Hongkong. Kina, for att af honom Of
versandas till Manila med nagon post