Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-06-15
Spansk- lriget,

OpdlSA' 'AMGIlAdlSAd NlgGl,
De fora numret meddelade under
rattelserna ON ett sj0slag vid Santiago
pa mandagen voro sanna, sd till vida
att en- strid verkligen egt rum 5namda
dag, ehuru densamma hufvudsakligen
begransade sig till bombardement al
de spanska fastningsverken utmed in.
loppet till hammer. MORO Castle upp.
gives ha lagss ruiner, medan Estrel
la och Catalinabatterierna forstordes
Under striden visade sig spanske krys-
saren "Reina Mercedes j hammer och
blef genast utsatt for amerikanernas
cid. Den traffades afven at fere pro
jektiler och blef sd lila ramponerad
att den maste 0fvergifvas af besattnin
gen. Afvensa bombarderades det vic
Port Aguadores, nagra mil 0ster on
Santiago belagna fastet, hvilket ladies'
ruiner. Detsamma hade nyligen upp
fprts af den skicklige fortif1kations
konstrukt ktoren ofverste Ordonez. Anne
rikanerna forlorade ej en- enda man
men spanjorernas forluster doda oct
eArade anses vara betydliga. Enlig1
epanska uppgifter befnner sig ofverste
8rdonez bland dc sarades antal.
Rorande landstigningen oster on
Santiago, hvarom afvensa .namdes
f0reg&ende hummer, sager amira
Sampson ingenting slit den denne:
daterade telegram till marindeparte
mentet, hvilket deri blott underratta.
ON den lyckliga utgangen af bombar
dementet. spanska telegram uppgif
YES det emellertid, att amerikanerns
gjort tvenne landstigningsfors0k vic
Port Aguadores, men blifvit tillbaka
slagna. Som ingenting formales Samp
sons telegram derom, DR. det dock tro
ligt, att historien ON amerikanerna:
misslyckade landstigningsf0rsok 81
uppdiktad och derf0r blott afsedd att
muntra upp det spanska folket OCT
vilseleda den europeiska pressen SON
fortfarande 6nner stort n6je att me6
tillaggande af sympatiska reflexionel
8tergifva ryktena ON f0rmenta spansks
segrar, ehuru de regeln senare maste
dementera de falska uppgifterna.
Om0jligt torde idet icke vara att der
namda landstigningen verkligen egt
rum, ehuru Sampson ansett det klo
kast att hemlighalla saken. Ryktens
derom haIla atminstone sig. Me1
misslyckad var den helt sakert icke
Tvartom uppgifves det olika Telegram
fran Haiti. att en- amerikansk styrkt
ioke Sblott landstigit utan afven tillba
kasIagit de angripande spanjorernt
och forenat sig med insurgenterna
hvilka slagit lager q en- hold inom syn
hall fran Santiago -"
onsdags ingingo telegrafiska under
rattelser fran Kap Haitien Haiti on
att amerikanerna bombarderat ocl
f6rst6rt Caimener fastningsverke1
vid Guantanamo vixen. Elden besva
rades borjan lff1igt fran fastningen
men aftog senare mer och mer ocl
upph6rde slutligen helt och hallet
Garnisonen maste 0fvergifva fastnin
gen och draga sig tillbaka till stade1
Caimenera, derifran den senare tros b;
fytt langre mat landet.
torsdags voro rykten omlopp vic
Kap Haitienf ON att Santiago fallit
Inom militara kretsar satte man docl
ej tro till dessa rykten och senare blef
vo de Afven dementerade.
Enligt telegram fran Havanns skull,
amerikanska eskadern ha f0rnyat bonn
bardementet mot fastningsverken vic
Santiago f0rliden fredag Afvens.
skulle staden Daquiri, belagen ostel
ON Aquadores och nara jernvagen til
Santiago, samma dag ha bombarderats
Den anrattade skadan Or helt obetyd
lig, pasta spanjorerna, som synbarliger
pa senare tiden blifvit sd vana vid mot
gangar, att de fasta mycket litet afse
ende vid SNARE nederlag.
En- amerikansk marinstyrka f6retos
ett lyckadt, landstigningsfors0k f6rli
den fredags eftermiddag vid Guanta
namo. Redan tidigt pa morgone1
namda dag hade amiral Sampson be
ordrat Oregon" och "Marblehead" til
Guantanamo for att CORA kusten klal
for en- marinstyrka pa $50 man, son
senare skulle AMANDA dit q transport
angaren panther. 1 enlighet met
denna order 6ppnade krigsskeppen elt
pa blockhuset och kabelstationen vic
inloppet till Guantanamos hamn, de-
en- spansk infanteristyrka pa omkrini
5000 man var f6rlagd. Den amerikansk.
e1den maste ha varit synnerligen effek
tiv, ty efter en- kort strid fydde span
jorerna halls 6fver hufvud fran kusten
Att fykten var bradst6rtad framgal
deraf, att spanjorerna vid afagsnande
ej ems gafvo sig It'd att nedfira der
spanska aaggan kabelstationen. 81
smart spanjorerna f0rdrifvits landstee
kapten Goodrell, jemte ett sextiota
marinsoldater fran Oregon. hissadt
stjernbaneret ofver kabelstationen ocf
lntog en- stark position Crest Heigh,
ntmed Guantanamos hamn. Kort der
pa landsattes de $50 marinsoldaterna
lppstaldes j slagtordning d stranden o
iagade senare under befal at ofverste
lojtnant Huntington till Crest Height
Det lyckade 1andstigningsforsoke
vid Guantanamo tillskrifves stor betty
delse. Fran holden, amerikanerna be
satt, beherskas saval staden Guanta
namo som dervarande hamn. En- bait
re operationsbas, hvilket den tvifvels
utan Or afsedd att blifva, for invasions
arm6n, som Dir pa vag till syd0stra Gu
n - 80. =