Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-10-05

Companys qvarn akron, Ia, har ned
brunnit... Forlusten uppskattas till
mellan $4,000 och $1b. .o9o medan for.
sakringssumman endast utgor $4,000
Sjelfmord. Liket AZ Daniel Essel-
baum, president f6rsdet konkurs for
satta New England Trust Company i
NewYork, antraffades lordags North
River nara Hoboken. |Sjelfmord fore
ligyer. Esselbaum forsvann fran slit
hem omedelbart efter det blifvit Of.
fentliggjordt, att bolaget rakat pa obe-
stand.
En- sj6mansskola amman kapten Die
kins vid navigationsbyran Washing
ton uppratta .deni hammer vid San
Francisco belagna och omkring en-
half mil fran Oakland belagna Buena
Island. acknowledgement gar lost pa
$4,000 Kaptenen har redan begifvit
sig till vestkusten med de uppgjorda
planritningarne. .,..
Hon flick sin villa fran. Som forut
omnamts forsvann louise King. en-
dotter till en- rik New York k-kapitalist
harom sondagen fran Coney Island,
dit hon begifvit sig5i sallskap med sin
sallskapsdam for att bada. Sederme-
ra upptacktes hon ii y. w. G. AS hem
Philadelphia. Foraldrarne hade ve-
lat tvinga hickan attlgifta sig med en-
Everson fran Glens Falls, men flickan
tyckte battre om s. Il Chamberlain i
New York, en- bekant till den Kingska
familjen, och hades hotat att resa bort.
ON hon ej fick gifta sig med denne.
Som synes, satte hon afven slit beslut
/ verket I gladden. 6fver att ha ater-
funnit slit barn lofyade foraldrarne
samtycka till dotterns giftermal med
hennes utvalde. Delta formadde fllc-
kan att wanda tillbaka och gifterma-
let egde sedan rum omedelbart efter
hennes bemkomst
Qvlnllga smugglare. Staderskorna
pa de stora transatlantiska angarne
kunna fortalja atskilligt ON det smugg-
leri, som bedrifvesl saf fran Europa
atervandande amerikanskor Manga af
dessa damer hafva sa mycket bestyr
sina hytter, att man under hela resan
alls icke ser dem pa dack. Dag och
matt aro de sysselsatta med att ordna
sina stora koffertar och med atskiliigt
annat arbete. Flere tusen fot knypp-
lade spetsar skola sys in emellan TO-
dret och tyget. pa en- @del kladningar;
eleganta dragter.s komna direkt fran
modisterna i Paris, 81 ola 4'behandlas''
for att SO ut som nytfade; de dyrDara-
ste klader garneras med gam1a saker;
franska handskar packas fast tillsam.
mans smapaketer for att kunna gom-
mas pa sjelfva, -kroppen; kort sagdt
det finnes mycket att CORA for en- dam
under den korta resan 6fver oceanen
Tullnarerna lata :ofta en-och AMMAN
ung dam, som smugglar for f0rsta gan
gen och som roduar och bleknar ON
hvart annat och icke kan d0lja sin
sinnesrorelse, slippa forbi utan narma-
re understanding men shar stallet sin
uppmarksamhet sarskildt riktad pa
Observation-Disclosures damer. hvilka
upptrAda med stor sakerhet. Hos des-
sa damer finnes ofta EFT rikt byte att
CORA. 4. ..'.. =.
Smickrande uppmarksamhet egnar
Minneapolis Journal" kapten Arvid
Wester, en- af de svenska militArat-
tacheerna, som deltogo det spansk-
amerikanska kriget. Flere af de fram-
mande militarerna. sager tidningen,
fruktade febrarne eller den BRAN
nande solens hetta och andra kunde ej
finna sig det harda lagerlifvet hvar-
for de drogo sig tillbaka fran frouten;
men kapten Wester blef qvar hos vara
gossar ooh delade msd dem krigarlif-
vets faror och besvAr, och hvarhel
n&gonting af vigt f0rsiggick var han
tillstades, ridande pa sin stora, bruna
hast. Ehuru han eli deltog striden,
var han med fronten under ALA drabb.
ningarne vid Santiago. Han var myc-
ket popular bland vara soldater, och
hans popularitet okades sarskildt i
-slaget vid Ell Caney. Der fick han syn
pa en- massa cubanska insurgenter,
som med sina. machetes h0llo pa att
m0rda sarade span jorer inom de ame-
rikanska linierna. Gsnast red han in
bland de blodt6rstiga cubanerna och
med dragon revolver tvingade han des-
sa att upph0ra med slagtandet Ku-
lorna hveno kring hans hufvud, mon
det oaktadt qvarblef han pa sin post,
till dess han blef ah0st, och manga
spanjorer ha hans djerfya och beslut-
samma upptradande att tacka for att
deras lif sparades Flere anekdoter
berattas ON den svenske kaptenen och
bland andra en-, som visade, att han
icke blott var djerf krigare utan afven
taktfull diplomat. Dat var pa aftonen
den juli. da de amerikanska trupper-
mas stallning ansags vara Sd vansklig,
att generalmajor Shafter var betankt
pa att gifva order ON retratt. Under
det Shafter 6fveriade med sin stabs-
chef ON hyad SOM borde g6ras, passe-
rade Wester hans talt. Shafter sag
shonom och uttryckte en- 0nskan att fa
h6ra den svenske ofhcerns tanke.
Stabschefen sade, att den frammande
ofhcern ej hade nagon ITALIAN, enar han
var neutral. Shafter tillkallade det
oaktadt kaptenen, framlade stallnin-
gen och fragade hvad han skulle CORA
under liknande omstandigheter. "All:
varsamt radgora med min stabschef,"
var kaptenens syar, beledsagadt af en-
bugning och def yanliga forbindliga