Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-07-20
Spansk- -Amerikanska kriget.

med Spanlen. SEDAN KrlgeCS DOrJan
ha f1ere drabbningar utkampats. och
fastAn nagra af dessa Stag manspillan
var sida varit ganska stor har segern
stadse f0ljt de amerikanska yapnen i
sp8ren. Och till de redan forut vunna
segrarne kan nu raknas annu en-, vis-
serligen oblodig men ej derfor mindre
betydelsefull, nemligen Santiagos ka-
pitulation, som egde rum f0rliden SON
dag. .... 4si .... ..,..
Underhandlingarne med general To-
raj, spanske kommendanten Santiago
och efter general Linares sarande de
forsta striderna med invasionsarmen
h6gste befalhafvaren for de spanska
trupperna pagingo under hela veckan.
Som namdes foregaende hummer, ha-
de Toral vagrat inga pa en- ovilkorlig
kapitulation, hvarfor amerikanska ar
tilleriet och afven blockadfottan bonn
barderat stadeni b0rjan af fora vec-
kan. Vara truppers artillerield maste
ock ha spridt dod och forskrackelse
bland spanjorerna, ty senare blefvo
underhandlingarne pa begaran af gen.
Toral anyo upptagna
Huruvida den spanshe generalen
till att borja med verkligen menade
allvar med underhandlingarne eller
blott vile hala ut pa tiden for att t. ex.
gula febern, som han visste var langt
farligare an blodiga Stag, skulle pabor-
ia sina harjningar inom' den amerikan-
or An, fir ca nkk of~
obenagenhet, han fortfarande lade i
dagen att inga pa de af var regering
framstalda vilkoren och hans upprepa-
de begaran ON det ena uppskofvet ef-
ter det andra synes atminstone anty-
da. att hvad han sarskildt asyftade var
att vinna It'd.
Genom de ankomna f0rstarkningar-
ne fran Forenta Staterna hade emel-
lertid Shafter istandsatts att fullstan-
digit omringa staden, hvilket stangde
utvagen till fykt, hvartill kom, att
blockadfottans storsta krigsskepp for
lagts utanfor Acceraderos for att der
ifran bombardera den inneslutna sta
den. Vid ett mote pa onsdagen mellan
befalhafvarne for de fiendtliga hararne
framh0ll Shafter, att staden Ell kunde
undga att falla, huru tappert motstand
spanjorerna an gjorde och foreh0ll To-
raj det omenskliga uti att under dyli-
ka omstAndighe vagra att kapitule-
ra. Framstallningen gjorde synbart
intryck pa den spanske generalen, hvil-
ken dock utbad sig och afven bevilja-
des ytterligare en- days betanketid. Pa
torsdags eftermiddagen, just som ame-
rikanerna voro fardiga att b0rja bom-
bardementet fran saval land. som sj0si-
dan, underrattades Shafter, att Toral
ingatt pa att kapitulera och var beredd
att utnamna kommissarier, hvilka till
sammans med amerikanska kommissa-
rier skulle bestamma de narmare vii
koren och uppsatta kapitulationsfor-
draget. den kommission, som senare
kom till stand, utsagos Wheeler, Law.
ton och Miley till. amerikanska med
lemmar.
f0rdraget bestamdes det, att icke
blott staden Santiago skulle kapitule-
ra utan derjemte hela 0stra Cuba,
fran Acceraderos s0der till Saguay
nora kusten, skulle aftradas till ame-
rikanerna mot blott det vilkoret att
de olika platser inom delta omrade
f0rIagda spanska soldaterna skulle af
F0renta Staterna 6fversandas till Spa
MEN. Den spanske generalen hade
payrkat, att trupperna skulle "a med
taga sina vapen, men harpa gick var
regering ej in, och delta var nara att
CORA nderhandlingarne ON intet. Dock
medgafs det, att officerarne finge be-
halla sina vapen, medan soldaterna
skulle fa aftaga full rustning och
nedlagga vapnen strax utom staden.
Harmed var atminstone skenet beva-
radt, och under observation-disclosures fam
den hvad den f0rmenta aran. vidkom-
mer ytterst omtalige Toral sig foranla-
ten att nojas dermed.
s6ndags morse egde kapitulationen
rum. och under h6gtidliga ceremonier
hissades stjernbaneret 0fver guverne-
mentsbyggnaden, der general McKib-
bin, som utnamts till militarguvern5r,
hAdanefter kommer att herska. Fore
aftagandet sagas de spanska trupperna
ha plundrat staden. Afvensa uppgif-
vas de ha f6rst6rt fyrtornen vid ham
mems inlopp.
Med hansyn till huru staden Santi-
ago och provinsen skola styras utfar-
dade president Mckinley imandags
instruktioner till krigsministern. Do
kumentet Or pa samma gang en- prokla-
nation till befolkningen, som deri
.iliforsakras skydd och sakerhet till lif
och egendom och respekt for deras per-
sonliga rattigheter.
Underrattelserna ON Santiagos Of
verlemnande till vara trupper utan
strid har hela vart land mottagits
12ed mycken glade. Inga blodiga be-
lsgringsstrider behofva nu utkampas
sch inga fer af vara tappra soner md
ste falIa for f1endens kulor. Titan vt
teriigare manspillan har staden inta-
nits, och storre delen af trupperna,
bland hvilka redan f1ere fall at gula
sebern f0rekommit, kan nu f0rfyttas
till helsosammare klimat.
Do spanska trupperna. som at gene
raj 1'cral uppgifvits till omkriDg 1000
man, deraf halften fans Santiago. mes
dan den andra halften ar forlagd i oil
IA stader j provinsen, komma att sd
smart sig CORA later hemsandas.
Ned Santiagos fall ar falttaget a Gu
So ~ u d.-a