Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-09-28

nor Pingree Mich igan -vid det repub-
likanska statskonventeti Detroit forli.
den onsdag.
SaIda tobaksfabriker. Fran st.
Louis, Mo-, meddelas, fatt Brown To-
bacco Company's fabriker fora vec-
kan for 81, ,25o,Ooo forsMts till American
Tobacco Company.
Ranmord. Liket atoscar Osborne,
en- trakten af Akron, Ohio, bosatt
farmare. antraffades smandags morse
en- stallbyggnad q a.farmen. Manner
hade m0rdats ooh ranats under SON.
dagsnatten. Osborne syar 80 ar gam
NAL och mycket formogen. Mordarne
aro okanda.
Columbl liI<, hvilket som forut om-
namts af spanjorerna skall hyttas fran
Cuba, upptogs forliden mandags NOR
gon ur grafhvalfvet i katedralen Ha-
wanna. En- stor menniskomassa hade
samlat sig kring katedralen, men den
fick icke tilltrade till densamma. En-
dast generalkapten Banco och nagra
andra hogre neutrality-suspicious. ooh
framstaende prelater stingo tillatelse
att narvara. ... - AZ
Upptagen kryssare.s Den till Cerve-
ras forstorda eskader h0rande kryssa-
rem Maria Teresa, blef lordags lyck-
ligen bergad och kommer att afga till
Norfolk, sa smart den forsatts till
rackligt sjodugligt skick for att kunna
foretaga den langa resan. Marinkon-
struktor Hobson, som haft ofverinse-
ende ofver bergningsarbetet skall mast
s0ka upptaga afven "Christobal Co.
lon". Senare hoppas han ocksa kunna
berga "Reina Mercedes, hvilken som
bekant sanktes inloppet till Santa
gos hamn, YN
Jernbanestatistlk.a Enligt Poors
jernvagsmanual for 1898 bygdes det
forlidet ar hAr landet 1904 mil jern-
vagar, deraf 1O737 ihordvestern och
2S1.48 vestkusten. Harigenom upp-
bringas landets jernbanenat till 1874 SOB
mil. Godstrafiken under aret okades
med nagot ofver 14h millioner TONS
medan omkring 81 minioner fare pas
sagerare befordrades an,lnder narmast
foregaende ar. Samtliga jernvagsbola-
gems aktiekapital ckaaes 1897 med
s249, 152, 1928, under dat sammanlagda
skuldbordan okades mod s54, l99, ,694,
eller Ell fullt en- procent
En- svart miIIlonar. rtanf0r staden
Guatemala Centralamarika ligger ett
elegant palats, omgifves -af de vackra-
ste tradgardar. Der bor en- kolossalt
rik neger. Mannen ar. omkring 70 ar
och heter Juan Knight. Hans moder
var slafvinna och egdes af plantage-
egare Alabama Till lycka for den
lille svarte pojken, hvilkens moder dog
strax efter hans fodelse, var plantage-
egaren en- god och bildad man, som lat
uppfostra negern som ON det varit
hans eget barn. Da Juan var 18 ar,
dog hans herre, och Juan kom till en-
AMMAN plantage. Sa upphafdes slafve-
riet. Juan blef arbetare pa varfven
New Orleans. Vid 18 ars alder sAndes
den flitige, intelligente och genomhe-
derlige negern till Yucatan for att haf
va uppsigt 6fver inskeppningen af sgd
frukter, som derifran skulle skickas
till New Orleans Han insag strax hu-
ru fordelaktigt det skulle vara att ut
vidga denna handel och foreslog rege-
ringen, att han skulle f0rskaffa sig sa
manga bestallningar fran k0pmAn i
New Orleans. att en- Arlig omsattning
af for mill. doll. frukt fran Guatema-
la skulle kunna uppnas. ON man Vile
glfva honom $4,000 acres jord. Hans
egendomliga forslag bifolls markvar-
digit nog, och efter fem &rs forlopp var
Juan en- utaf Guatemalas st0rste ar
betsgifvare. Hans formogenhet anslas
nu till omkring 8 millioner dollars.
Hans forne herres son dr. 6fveruppsy-
ningsman on af hans egendomar.
Diver atIanten pa 40 timmar. Ma
rinarkitekters, ingeniorers och skepps-
redares uppmarksamhet Or dessa da-
gar riktad pa tvenne skepp, som byg-
gas vid Walsend, efter det nya turbin-
systemet. Eft af dessa skepp Dir be-
staldt af ,britiska amiralitetet; det an
dra antages skola sla ALA hittills fore
fintliga hastighetsrekord. Skeppsvarf-
vet bar f0rpligtigat sig att gifva de
tvenne b&tarne en- hastighet af 35 knop,
men man vantar, att den ena eller bada
iva skall fa en- hastighet af 40 so
knop eller m6jligen mer. Bada dessa
batar kunna betraktas som f0rbattrade
upplagor af "Turbinia", den lila bat,
som vackte sd stor uppmarksamhet pa
grund af sin snabbhet under de mari
TINA jubileumsskadespelen i England.
Man har nu foresight, att skepp af
denna typ skola CORA regelmessiga tu-
rer mellan en- punkt pa Irlands vest
kust och Hallsbugten pa Newfound-
land, hvarest de skola sta forbindelse
med jernvagsnatet. Detta kommer att
m0jliggora en- 40 timmars atlanterresa.
Afst&ndet mellan Galwaybugten pa IT.
land och Hallsbugten pa Newfound-
land Or 1850 engelska mil, medan den
nuvarande vagen fran Liverpool till
New York utgor $3.50 engelska mil. l
forbindelse med denna plan har man
foreslagit en- tunnel, bygd mellan
Shetland och Irland. Man har under
sokt grunden O. s. v. pa det stale, hvar-
est Irland och Shetland aro hvarandra
narmast och funnit. att byggandet af
en- jernvagstunnel har mycket val kan
Cd for sig Man kommer alltsa en- gang
framtiden att kunpa .satta sig en-