Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-06-22

spranga nagot af de amerikanska skep-
pen luften. Som foden Or for grund
for att tillata st0rre fartyg inlopa der,
besl0t Dewey sAnda en- liten angbar-
kass for att forstora torpedbatarne.
Men blotta forberedelserna till angrep-
pet gjorde spanjorerna SD forskrackta,
att de sankte en- transportangare flod-
inloppets smalaste DEL derigenom Wis
serligen sparrande inloppet for ameri-
kanerna, men oek utloppet for sig
sjelfva. l:.:s
| Hvad spanjorernas st8llning i Manil-
la betraffar, tyckes den vara foga af-
undsvard. Rebellerna under general
Aguinaldos befal ha under veckan un-
der standiga strider och segrar trangt
ALT narmare staden, hvars fall anses
sta for d6rren. Mycket lange till tros
spanjorerna ej kunna halla stand mot
de framtrangande ACKNOWLEDGEMENTS,
hvilka bl a. lara ha tillfAngatagit 1900
spanjorer och 1000 spanskvanliga info
dingar. Generalguvernor Augusti, som
synbarligen, olikt de feste af sina
landsman, ej sa helt och hallet later
stoltheten l0pa vag med f0rstandet,
att han Or oform6gen att fatta eller af
den nakna verkligheten lata sig 0fver-
tygas ON det kinkiga sin belAgenhet,
sages ett telegram till spanska rege-
ringen ha uppgifvit, det Manillas fall
ej kan f0rebyggas och pa samma gang
anhallit ON tillatelse att 0fverlemna
staden till amerikanerna, for undvi-
kande af att den skulle intagas af re-
bellerna. Hvilka orders -Augusti fatt
fran Madrid, DR. ej bekantgjordt. men
spanska regeringen synes ba varit
ovillig att villfara hans begaran, att
donna af vissa rykten som senare varit
i omlopp och :hvilka formala, att den
stallet legat i understanding med de
europeiska makterna syfte att f0rmA
dessa att med en- del af besattningarne
4 deras asiatiska eskadrar besatta sta
den. Sistnamda rykten tarfva dock
bekraftelse, ooh skulle de ha nagon
grund for sig, dr. det icke derfor sagdt,
att makterna inga pa f0rslaget, med
forbiseende af Forenta Staterna, som
har ratt att fordra att f& ha ett ord
med laget.
Betrafande den inre politiska stall
|ningen.i Spanien har man j fran Ma
drid utsanda telegram velat paskina,
att densamma blifvit betydligt lugna-
re, sedan Sagesta rekonstruerat sin
minister. Dessa uppgifter aro dock
icke niycket att lita pa, sasom framgar
af sista veckans handelse.. Deni Ca
diz hamn utrustade spanska reserv-
eskadern, afgick j borjan af (. v. till
Cuba, som det pastods, men vande
smart tillbaka. Senare afgick den an
en- gang, men mandags ingingo tele-
grafska underrattelser ON dess ater-
komst till Cadiz. Den spanska, och
for 0frigt hela den europeiska pressen
med undantag af Englands tidningar,
har stadse s6kt framh&lla, att regerin-
gen Washington visat brist pa forut-
seende och planl0shet j krigsoperatio-
nerna, men Cadiz- -fottans besynnerliga
rorelser lagga i.dagen, att det ar span
ska regeringen som g0r sig skyldig till
kortsynthet och planloshet. Delta tor
de ock ha sina skal. Reserv- -eskadern
raknar visserligen manga skepp, men
den larer det oaktadt ej vara vidare
farlig, hvartill kommer att amiral Ca
mara anses vara en- temligen skral be-
falhafvare. Det har till och med pa
Stats, att Camara Or sinnesrubbad,
hvilket ej later otroligt. Afven sages
spanska regeringen frukta ett angrepp
q Canarieoarne och m0jligen Cadiz
fran den amerikanska eskader, som
f0rmodas vara pa vag till Spanien.
Trots skrytet Or det nog troligt, att
spanska regeringen tryckes af djupa
bekymmerr Delta framgar afven af de
under veckan fornyade ryktena ON att
neutrality-suspicious. ej langre on
skar bara observation-disclosures utan be
slutit abdikera.
Afyen under den gangna veckan ha
rykten vetat beratta, att~en interven-
tion fran makternas sida wore att for
vanta. Osterrike har, som bekant, hela
tiden staff pa Spaniens sida, men har
ingenting vagat foretaga pa egen hand,
och f0rsoken att form& de europeiska
stormakterna till gemensamt ingri-
pande. hvtlka f0rsoh utgatt fran Spa
nien och gynnats af den helige fadern
Ii Rom jemte Osterrikes kejsare och
delvis afven af den franska regeringen.
ha strandat fold at Englands obena-
genhet att inlata sig den obehagliga
afaren. Hvad de stolta spanjorernas
vadjan till sina medldsamma grannars
adelmod ej f0rmatt utratta torde der
emot fruktan for de mojliga foljderna
af segern vid Manila kunna astad.
komma Det uppgifves nemligen, att
amerikanernas upptrAdande Filippi-
nerna betraktas med mycket miss
tanksamma blickar af saval Ryssland
som Tyskland, som hvar for sig sAgas
vara beslutna att inskrida, ifall Foren-
Ia Staterna skulle soka' undeflagga sig
0gruppen. Visserligen thar tyske kej-
saren lAtit of1cielt dementera ryktena
ON def f6rmenta inskridandet fran
Tysklands sida, men det ar ej alldeles
fritz, utan att kejsarens uppriktighet
dervidlag drages tvifvelsmal. Och
orsaken hartiI ar den, tyska pressens
h&llning. Flere storre tyska tiun1ngar
pasta sig ur saker kalla ha erfarit, det
regeringen verkligen planlagt ett In
gripande q Filippinerna och, da lamp
liRt tillfalle erbjnder sig, Afven kom-
~ Lss