Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-07-06
Fran Caney leder en- vag ratt in till
Santiago, och spanjorerna stredo der
fSr. mod ,.ooori Ear ott drifus do omori

Fran Caney leder en- vag raft in till
Santiago, och spanjorerna stredo der
for med raseri for att drifva de ameri-
kanska trupperna ..tillbaka. Delta val
dem dock omojligt, ty XII. pa g. m
lyckades Lawtons kar efter upprepade
anfall och sedan en- del af centern till
kommit intaga staden. Nattens in.
brott gjorde slut pa striden, dock forst
sedan afven fastningen San Juan sgd
ost ON Santiago fallit amerikaner.
mas handler.
Trots anstrangningarne och de lidna
f0rlusterna under f0regaende dag, for.
nyade vara trupper pa lordagen :anfal
len mot Santiago. Blot en- distans al
mindre an en- engelsk mil skilde der
amerikanska haren fran de inre for
svarsverken, mot hvilka under dagger
fere anfall riktades. Striden rasade
afven med stor bitterhet, och manspil
Ian begge sidor var mycket stor
Amerikanerna lara under de tva da
garne ha f0rlorat omkring 1900 man
d0da och saradc, deribland fere Office
rare, medan spanjorerna uppgifva sine
f0rluster till $500 man doda och sara
de. Dock antages det att ensamt dc
dodas antal uppgar till 1900. Stader
intogs visserligen icke, men dess fal
ansags vara nara f0restaende.
Gladjande som meddelandena on
invasionsharens segrar voro vackte de
ej sd stor tillfredsstauelse, som de
mandags till marindepartementet in.
gangna underrattelserna, att hela den
spanska eskadern vid f0rs0ket att
genombryta blockadfottan och nj
6ppna hafvet blifvit helt ooh h&llet
forst0rd. Det djerfva f0rsoket gjor
des tidigt i sondags morse, och att
blockadf1ottan ej vantade nagontine
dylikt framgar deraf, att New York
med Sampson ON bord kort forut af
gait mot Aguadores Vid half tiotider
Says det spanska amiralskeppet "Cri
stobal Colon komma angande ut III
Santiagos hamn. styrande kursen We
sterut helt nara stranden. Ami
ralskeppet foljdes pa kort af
stand af kryssarne "Viz caya", "Almi
rante Oquendo' och "Infanta Marie
Teresa SAINT torpedforstorarne Flu
ror" och "Pluton'. franvaro af fot
tans hogste befalhafvare tog kommen
dor Schley befalet Diver blockadflot
tan,. som oppnade cid pa den fyende
6entliga eskadern. Fran denna besva
rades elden, men utan foga verkan
De emot visade sig vara mariner syn.
1 nerligen trafsakra, ty inom iva tim
mar voro ALA de spanska batarne, med
undantag af amiralskeppet, So lila
ramponerade att de maste h0ja parla
mentarfagg. De sattes derpa pa grund,
for att aterstoden af deras besattnin-
gar skulle kunna raddas. "Cristobal
Colon" gick fere mil langre vesterut,
men afven den maste slutligen sattas
pa grund. ALA de spanska skeppen
aro totala vrak. Amerikanerna tillfan
gatogo 1000 spanjorer, deribland ami.
raj Cervera Antalet d0dade spanjo.
rer uppgifves till $50 och sarade till
| 160. AT de amerikanska fartygen blei
endast reservkryssaren "Gloucester'
nagot skadad. George H. Ellis doda'
des och iva andra matroser sarades.
Amiral Sampson, som b.ifvit under.
rattad ON spanska eskaderns f6rs0k
att fly, atervande senare, men striden
var da redan afgjord. Efter spanska
fottans tillintetgorande uppmanade
Shafter den spanske kommendanten
Santiago att kapitulera, enar staden
annat fall komme att bombarderas.
Kommendanten vagrade dock att ef-
terkomma uppmaningen. Bombarde-
mentet har emellertid uppskjutits af
Shafter i afvaktan pa f0rstarkningar,
som redan afsandts eller komma att
afsandas fran F0renta Staterna.
delta summarizing torde ett med.
delande fran New York till en- enge]sk
tidning. rorande anledningen till den
nu f0rst0rda spanska eskaderns inl0-
pande Santiagos hamn, Ell sakna slit
intresse. Man vet nu, sages det deri
att amiral Cervera, da han afgick fran
Cap-Verde -oarne, hade den afsigten
att inl0pa San Juans hamn pa Porto.
rico. Men enar amiral Sampson bonn
barderade de dervarande fastningsver.
ken, gick Cervera till Curacao. Eska.
dern befann sig vid sin ankomst till
Curacao ett ALT utom godt tillstand.
Skeppen voro utanpa fulla af sj0tang,
och deras kolf6rrad var nastan slut.
Eskadern led afven brist pa proviant.
Endast iva kryssare fngo inlopa Gu
racaos hamn och intaga kol. Cervera
hade vantat, att vid Curacao trafa an
garen "Restormel', som Cardiff hade
intagit 2,400 tons af dc basta kol, men
denne anlopp forst San Juan och fck
der ordres att begifva sig till Curacao.
Hit anlande han forst, sedan Cervera
redan lemnat platsen, och f0ljde derpa
efter denne till Santiago. Men utan-
for inloppet till santiagos hamn blef
han tagen at kryssaren ''St. Paul" och
derpa ford till Key-West.
Nastan samtidigt med underrattel-
serna ON den spanska eskaderns for
st0rande ingick med ddelaEde fran Hong
kong ON att den f0rsta expeditionen
den 80 juni anlandt till Manila. I'm
der vagen hade Charleston" den 20
juni bombarderat ooh intagit Santa
Cruez den spanska On Guam, tillh0-
rande 0gruppen Ladronerna i Stilla
hafvet Den spanske guvernoren q On
SAINT garnisonen, bestaende at 5 office
rare ooh 81 soldater, hade tagits till
fanga, hvarjemte en- hel del vapen och
q m m RI nifion hnslo nfo rite IA nxea.: