Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-06-29

olga marken, 0fver hvilken sarskildt
de tunga belagringskanonerna endast
med st0rsta svarighet kunna framfo-
ras. I Santiago lara $1,000 spanska
soldater vara f0rlagda, hvarjemte for.
starkningar lara ditsandas fran ALA de-
lar af provinsen. Vid Guantanamo
sagas spanjorerna sammandraga en-
truppstyrka for att med den falla ame-
rikanerna ryggen. Vara truppers be-
lagenhet DR. derfor ALT annat an god,
men hvad de sakna antal torde ersat-
tas af soldaternas okufliga mod. Ma
frindepartementet har redan afsandt
! f0rstarkningar till krigsskadeplatsen
och flere undsattningskarer komma att
afga. y
I Spanien ha underrattelserna ON
| den amerikanska invasionsarmens lyc-
kade landstigning och marsch mot
Santiago vackt den st6rsta best0rtning.
Ryktesvis har f0rsports, att Sagastas
minister ar nara slit fall. Talet ON
pafvens medlaref0rs0k har ater dykt
upp, och neutrality-suspicious. Ia
rer ingenting hellre 6nska an att mot
taga den fran vatikanen erbjudna hjel-
pen, men det uppgifves, att hon ej an
ser den lampliga tiden vara inne annu.
De spanska truppernas retratt q Cuba
Or ett hardt Stag for den spanska na-
tionalstoltheten, men saken f0rklaras
pa sa satt, att retrAtten endast Or af-
sedd att locka invasionsarmen langre
in landet, der den lattare kan nedg0-
ras.
Spanska reservfottan afgick f. v.
fran Cadiz pa vag till Filippinerna. I
sondags befann den sig vid Port Said
och tros nu passera genom Suezkana-
len. Egyptiska regeringen forvagrade
den att intaga kol vid dess hamnar,
och har0fver aro spanjorerna ytterst
forbittrade pa England, som antages
vara orsaken till egyptiska regeringens
hallning.
Med anledning af Cadiz. .fottans af-
gang sages var regering ha beslutit att
sanda en- eskader till de spanska far
vattnen. Denna eskader larer redan
vara under bildande och torde dagar-
ne komma att afga mot Spanien.
Fran Filippinerna ha inga uppseen-
devackande underrattelser ingatt un-
gait under veckan. Tredje expeditio-
nen har afgatt. eller kommer att afga
dit fran San Francisco dagarne.
Deweys eskader anses Ell lopa nagon
vidare fara afven ON den spanska re-
servflottan skulle hinna dit, enar
Dewey anses kunna nedgora den. In
q Jsurgenterna hAua spanjorerna lnne-
slutna Manila. Nagra betydligare
strider ha dock ej forekommit under
veckan. Spanjorerna halla sig pa de-
fensiven och synas endast ha hoppet
qvar att kunna forhindra. det den be-
fastade staden skulle falla rebeller-
mas handler.
ON den svenska pressens afgjordt
spanskvanliga hallning under det nu
pagaende kriget har,det pa sista tiden
ordats ofantligt mycket i atskilliga
svensk-amerikanska tidningar. Det tor
de derf6r vara af intresse att fa erfara,
hvad en- st6rre svensk tidning, nemli-
gen "G0teborgs Handels och Sjofarts
Tidning", har att saga ON syenska
pressens hallning och svenskarnes sym
patier SAINT ON kriget sjelft och dess
orsaker.
En- del bland Sveriges tidningar sa-
ger namda tidning, har nog ALT for okri-
tiskt tagit intryck af framstAllningar-
ma den tyska pressen = dess ledtrad
for utrikesreferaten. Tyskarne aro
gramse pa amerikanarne pa grund af
tullkriget mellan de bada nationerna
och som konkurrenter pa verldsmark-
MAIDEN, hvartill kommer def militaristi-
ska 6fvermodet och ringaktningen for
amerikanernas primitiva militarva-
sende.
Men nog torde den allmanna menin-
gen vart land till 6fvervAgande del
sta pa amerikanernas och de cpprori-
ske cubanernas sida pa samma satt
som man har flor tog kretensernas
och deras medhjelpares parti af va
sentligen samma orsaker. Den f6rfar.
liga vanstyrelsen, som haller den harli-
ga, rika on ekonomiskt lagervall. de
ohyggliga grymheter, hvarmed resnin.
gems underkufvande ledsagats, den
} hemska hungersnod, som bragts ofver
; inbyggarne vasentligen ocksa genom
; de styrandes vanvard och omensklig-
het, hafva for lange sedan f0rverkat
spanjorernas ratt att besitta On. Re.
geringen ar till for folkets skull, men
icke folket for regeringens, och var It'd
erkanner upprorets ratt och jublar Of
: YER dess seger, mar det riktar sig mot
fortryck och outhardlig vanstyrelse.
Att framstalla striden ON Cuba som
fororsakad af amerikansk egennytta
f0refaller oss ganska fakunnigt. ALL.
deles fritz fran egna intressen f0res
dock vara dagar ingen utrikespolitik,
allra minst krig. Statsmannen anse
sig icke hafva ratt att vedervaga med
borgarnes lif och blod for andamAl
!, som aro for landet alldeles frammande.
Det vapnade upptradandet skall alltid
motiveras af ett statsintresse. Men
huru kan man harfor f6rbise den max.
tiga humanitetskansla, den rent mensk-
liga harm och f6rbittring Diver ohygg-
; ligheterna pa Cuba, SOM efter hand
upptande hela amerikanska folket
hvarpA "Maines" undergoing f0rde lun.
tan till krutdurken.
Egoism och altruism, egennytta och
menniskokarlek, aro ingen ovanlig
blandning bevekeisegrunden till en-
tskilda menniskors "A val som statars