Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-05-18
h0r Tyskland, der den intog kol och
proviant.

Fl SIN man den OmSt8nd1gleton ma Dl
dragit, att f0rsokets att landsatta en-
mindre expedition q Cubas nora kust
totalt missiyckats. Expeditionen san.
des pa tfllradan af en- del tidningsker:
respondenter. hvilka f0rsakrat, att ame
rikanska trupper kunde landsattas
hvar som helst norra kusten af Cubs
utan namnvardt motstand fran spanjo
rernas sida. Den bestod af tva infan.
teriregementen, hvarjemte en- mangd
vapen ooh ammunition for insurgen'
terna medsandes, och afgick forliden
onsdag q angaren "Gussie", men &ter
kom sondags med oforrattadt arende
I stallet for skral kustbevakning fam
expeditionen denna vara mycket stark
och var of6rm3gen att genombryta
spanska linierna och intranga pa On
Fran insurgenterna, som visste ON ex
peditionen, kom ej heller nagon help
Och delta visar tydligen, att insurgen
terna ej mycket f0rmA, hvarfor var ar
me ej kunde parakna nagon namnvArd
help fran det ballet vid en- eventue
invasion Cuba F0rut hade man byg,
ganska mycket pa en- samverkan mel
Ian den amerikanska ockupationsar
men och insurgenterna, men denna il
lusion torde nu vara f0rsvunnen.
Hvilka planer amiral Cervera, SON
spanska regeringen larer bekladt med
fullstandig handlingsfrihet, rufvar p3
Or gifvetvis ej kandt, men det anta9es
att han haft for afsigt att locka Samp
son och hans eskader fran Cuba for att
sedan f& fria handler att angripa oct
f0rst0ra de mindre batar, som blockere
nora och s0dra kusterna at Cuba
Troligtvis har det afven ingatt hans
planer att soka bemaktiga sig "Ore
gon', Marietta" och ''Nichteroy''. Att
Cervera soker att. undvika en- batal:
med Simpsons eskader ar temligen
tydligt. och savida den spanska eska
dern, som gor betydligt hastigare fart
an de amerikanska eskadrarne, ej al
dessa kan omringas eller instangas
nagon hamn, torde det blifva besvar
ligt nog for Simpsons eskader att kom
ma den inom skotthall. Emellertic
Or det nodvandigt att den spansk,
eskadern oskadliggores eller forjaga:
fran de amerikanska far0attnen, in
nan invasionen Cuba f0retages
Sampson har fatt order att forster;
den spanska eskadern, och sammt
syfte sandes fredags den fygande
eskadern s0derut. Den senare eska
dern skall forlaggas s0der ON Floride
for att hindra spanska eskadern fra1
att den vagen ater komma in Allan
ten eller ma Havanna, medan Samp.
sons eskader afgatt mot Cieufuegos
Cubas sydkust. Den spanska eskadern
ar derf0r sa godt som instangd Karai
niska hafvet och Mexicoviken och tor
de ej komma derifran utan strid. E1
depesch fran Madrid f0rmaler, att e1
andra eskader skulle ha afgatt frar
Spanien till de cubanska farvattnen
Nagon vigt tastes Ell vid depeschen
som anses blott vara ett skramskot1
fran Spaniens sida Deremot uppgif
YES det, att krigsskeppet Oregon"
kanonbaten "Marietta"@ och dynamit
baten "Nichteroy'', aro pa vag till Mar
Unique, der en- ny amerikansk eskadel
kommer att bildas, bestaende az nam
da skepp SAINT Yale, "Harward' oct
en- del andra batar. .v' r .-'.'
F0rberedelserna for ockupationen Al
Cuba ha raskt fortskridit under vec
kan. De vid Chic1amauga samman
dragna trupperna ha sandts till Tam
pa, Mobile och New Orleans. medar
nya regementen friyilliga sa skyndsam
som mojligt afsandas till Chickamau
ga. For truppernas 6fverforande til
Cuba har ett antal transportfartyg for
hyrts, och sd smart den spanska eska
dern f0rstorts af eller fallit handerns
pa de amerikanska eskadrarne torde
en- st0rre arm6styrka landsattas der
cubanska kusten.
Till California sammandrogos afver
trupper for att derifran sandas till Fl
lippinerna. F5rst var det regeringens
afsigt att ditsanda en- styrka pa 1000
man, men senare ingangna underrat
telser fran kontreamiral Dewey ha gif
Wit vid handen, att en- betydligt st0rre
truppstyrka Dir behoflig for att besatts
Manila och halla inf0dingarne styr
Regeringen har derfor beslutit 6ka
forstarkningarne till 5000 man, och
imam veckans slut vantas ALA dessa
trupper vara pa .vag till Filippinerna
Och till dess de. AMANDA dit torde
Dewey fa atnoja sig med att blockera
hammer vid Manila. N&gra 0ppna d
endtligheJer fran stadens spanska in.
vanares eller de spanska soldaternas
sida torde 81 vara att befara, ty Dewey
har hotat att vid forsta tecken dertil]
bombardera staden. Och att f0rstark.
ningar skulle ha afsandts fran Spanien
sasom en- depesch fran Madrid uppgif.
Wit, Or foga troligt. En- dag anlande en-
spansk kenonbat, hvars kapten ej Wis
ste nagonting ON sjoslaget, till Manila
och blef genast infangad af den ameri-
kanska eskadern, som for ofrigt legat
der sd godt som overksam Till befalhaf-
ware for de till Filippinerna afgaende
trupperna har president Mckinley ut
namt'general Wesley Merritt, hvilken
afven uppgifves vara utsedd till gene.
ralguvern6r derstades.; = * -
A Cuba larer tillstandet vara allde-
les forfarligt HAVANA raider med
anledning af blockaden brist pa lifs.