Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-06-01
Spansk Amepikanska kriget,

\ I f6regaende hummer meddelades
Diet, att den spanska eskadern uppgif-
Wits ha inlupit hammer vid Santiago
de Cuba och att de amerikanska eskad~
rarne begifvit sig dit akt och mening
att instanga den derstades. Den fly.
gande eskadern under befal af kom-
] mendor Schley afgick vesterut for att
genom Yucatan-5undet s6ka ma Santa
go, dit den Afven anlande i onsdags eff
ter att under vagen ha anlupit Glen
fuegos for att f6rvissa sig ON att span
ska eskadern Ell fans der.
D8 Schleys eskader ankom till San
tiago, troddes det att spanska eska-
dern annu qvarlag hammer dersta
des. Nagon sakerhet for att sd var
!. forhallandet egde man dock icke, och
Schleys f6rsta uppgift var derf6r att
forskaffa sig visshet denna SAX. Det-
ta synes emellertid ha varit honom
ganska kinkigt, ty han lat 81 hora af
sig pa fere dagar. Tystnaden var Ell
egnad att Okla marindepartementets
mera skenbara an verkliga lugn, och
derf0r blef tillfredsstallelsen 81 myc
ket st6rre, da de motsedda underrat-
telserna andtligen ingingo per telegraf
tidigt mandags morse.s telegrammet
mAddelar kommendor Schley, att han i
Santiagos hamn sett och igenkant fere
af de till Cerveras eskader h0rande
krigsbatarne och att han hade anled-
ming antaga, att hela den spanska fot-
tan qvarlag derinne. .4 g.
Ehuru man inom militara kretsar an
tagit att spanska eskadern varit in
stangd Santiagos hamn, egde man in
gen visshet derom. och de mottagna
underrattelserna ha derf0r som namts
vackt altman tillfredsstallelse. Hvad
Schley amman f0retaga sig, manner han
ingenting ON telegrammet, men hans
eskader anses vara stark nog for att
hindra den spanska eskadern fran att
utl6pa ur hammer, der den halles in
stangd. For narvarande ar afven det-
ia tillrackligt, ty med den spanska
fottan qvarhallen der eyer var rege-
ring fria handler att borja invasionen
al SOOC1s Jill Sd On O41O OCo1uCc1Ss
Huruvida regeringen har for aesigt
att inom den narmaste framtiden Of
versanda ockupationsarmen till Cuba
ar ej kandt, men vissa omstandigheter
synas antyda, att nagonting i denna
riktning torde vara att vanta. Samp-
sons eskader, som vid underrattelsen
ON spanska fottans ankomst till San
satiago afgick 6sterut och sedan kryssat
utmed nora kusten af Cuba hade i
s0ndags ater intraffat vid Key West.
Efter intagande af kolf0rrad vantades
eskadern antingen komma att afga till
Havana for att bombardera fastnings-
verken der eller skola lemna betack-
ming for de ckupationstrupper, som
m6jligen komme att sandas till Cuba
1 gar meddelades, att invasionen
verkligen blifvit beslutad och att trup-
). perna fatt orders att ga ombord 4
transportangare, som lago fardiga for
att mottaga och 0fverfora dem till Gu
ba. Huru manga soldater, som skola
afga, har Ell bekantgjorts, men det be-
raknas att Tampa fnnes 10000 regu-
AAoA q OOAAebCOA OSll 4c,OOO VO1OACdISl, ;,
som aro fullstandigt utrustade och sta
fardiga att genast intrada aktiv falt-
tjenst. Det f0rmodas, att fyra sarskil-
da expeditioner skola landsattas fyra
olika punkter Huruvida den ena ex-
peditionen skall sandals till Porto Rico,
hvilket ansetts vara en- mojlighet, eller
allesamman skola afga till Cuba, har
hittills Ell kunnat utronas. Omkring
25 st6rre transportangare ha blifvit
hyrda for att fora ockupationstruppe
ma till krigssladeplatsen och s&vida eli
of0rutsedda handelser intraffa, hvilka
n6dvandigg6ra krigsplanernas andran-
de, torde underrattelser ON utkampa-
de strider Cubas jord inom de mar
maste dagarne vara att f0rvanta.
Krigsskeppet Oregon, for hvars
sakerhet man fruktat, ankom tisdags
fora veckan till Jupiter, Fla, derifran
den onsdags afgick till Key West.
"Oregon" ar ett af var fottas basta
krigsfartyg och underrattelsen ON att
det lyckligen afslutat sin afventyrliga
resa fran San Francisco. CAL, till Flo
rida via Kap Horn, ett afstand af om-
kring $4,000 mil, och anlandt~ till For
enta Staternas kust mottogs derf0r
med synnerlig tillfredsstallelse Krigs-
skeppet har kostat S3,1SO,O0O. Dess
byggande pab0rjades 1891 Union Iron
Works San Francisco och det lopp af
stapeln oktober 1894. Det dr. bestyc-
kadt med fyra 13-tums-, alta 8-tums-
= och fyra 6-tums-kanoner 6fre bate
riet SAINT tjugo 6-pundare och sex l.
pundare snabbskjutande kanoner och
fyra Gatlingskanoner j andra bate.
riet. Befalhafvare DR. kapten Charles
Edgar Clark och besattningen, office
rare och manskap. uppgar till 473 man.
Tydligt dr., att delta ya1diga krigsskepp
kommer att blifva en- vardefaH till6k-
ming till F6renta SJaternas Atlanter.
fotta,
Den for Filippinerna afsedda armen
har af regerfngen 0kats till 10000 man.
Med 0fversandandet af trupperna gar
det dock sakta. F0rsta expeditionen
afgick fora veckan, men med anled.
ming af svarigheten att anskaffa trans
portskepp ar det annu ej bestamdt hui
ru smart de andra expeditionerna kom-
1 ma att afga. Stallningen Filippiner-
ma ar idet narmaste of0randrad. Den
. amerikanska eskadern uppeh&ller fort
farande effektiv blockad yid Manila