Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-05-18

Spalsk- -Amerikanska. kriget.
Ehuru intet storre sjoslag utkampats
under den gangna veckan, har densam-
ma dock varit ganska handelserik, och
sarskildt kommer: den att hallas sorg-
lig aminnelse, emedan derunder de
f0rste amerikanerna faflit offer for och
det f0rsta amerikanska krigsskeppet
ramponerats af fiendens kulor det
spansk-amerikanska kriget.
Denna handelse intrafade forliden
onsdag Cardenasbugten: 3 Cubas
nordkust och foranleddes af amerika-
nernas f0rs6k att sanka eller bemAkti-
ga sig tire sma spanska kanonbatar,
som voro ankrade Cardenas hamn.
Med blott tire batar, nemligen kanon-
baten Wilmington, torpedbaten
"Winslow" och tullkuttern Hudson"
begafvo sig amerikanerna in i hammer
och 6ppnade cid pa de spanska kanon-
batarne. Efter en- halftimmes kanonad
beordrades "Winslow" att infanga el-
ler sanka en- af de spanska kanonba-
tarne. Ordern satlyddes, men under
det den lille torpedbAten narmade sig
kanonbaten kom den helt nara ett ma
skeradt strandbatteri och blef utsatt
for dess eh.r AT bomber, som utslun-
gats fran delta batteri forstordes
"Winslows'' roder SAINT angpannor-
ma dess for och styrbord, hvarf0r
torpedbaten blef fullstandigt redl0s
och maste signalera efter help. Tull-
kuttern Hudson" .skyndade> till dess
undsattning, mon forst efter fera "a
fanga forsok lyckades den fora torped-
baten slaptag utom skotthall. Under
tiden hade =, wilmington" beskjutit
(randbatterierna utan att lyckas ty-
sta dessa. och just som 'Winslow''
skulle foras ur hamnen, trafades den
anyo af en- bomb, som vid exploderan-
det dodade sekund]0jtnanten Bagley
och tire eldare SAINT s&rade batens be-
falhafvare l0jtnant Bernandou, och en-
marinsoldat. wilmington" uppgifves
sedan ha skjutit den spanska kanon-
baten sank och 'botnbarderat staden.
Spanjorerhas fofluster aro Ell bekant-
gjorda, men antagligea svoro de ganska
betydliga. Afveni ON -denna strid in
galunda kan betraktas som en- seger
for spanjorerna, var den dock en- mot
gang for amerikanerna, men en- mot
gang, som torde ha lAndt dem till 60
do. ~Dittills hade batarne, som tillhora
blockadfottan. ofta i on0dan utsatts
for de spanska kanonernas cid den
falska tanken, att spanjorernas artil-
lerister voro platt odugliga. Ur denna
f0rvillelse blefvo befal och manskap
dock tagna 1enom striden vid Carde-
mas, der de spanska artilleristerna vi
sade sig yara alltf0r traffsakra.
Stamina dag .afskure. amerikanerna
telegrafkablarne4, 1tsnfor. .Cienfuegos
Cubas s0dra kust. Under betackning
af kryssaren "Marblehead" och kanon-
baten Nashville" begafvo sig fyra bats
besattningar till en- punkt omkring l.
600 yards fran 'kusten. Utsatta for f.
endeus cid skredo de kacka amerika-
nerna till verket med att afskara kab-
larne och -lyckades afven utfora upp
draget. Dock blef en- american under
arbetet d6dad, medan sex sarades, der
ibland l0jtnanterna Winslow och Ma
gruaer och marinsoldaterna Henrick-
son och Voltz. De sistnamda troddes
komma att ahida f0ljd af de erhallna
skadorna. Elden underh0lls sAval fran
kustbevakningen och strandbatterier-
ma som fran ett batter, SON place
rats ett fyrtorn ute j bugten. Mot
delta fyrtorn vandes senare MARBLE
heads" och "NashvTlles" kanoner, och
inom kort lag det ruiner. Manga
spanjorer antagas ha d0dats striden
Som i f6regaende hummer omnam-
des hade eNordatlantiska eskadern un-
der kontreamiral Simpsons befal az.
seglat fran Key West for att m0ta
spanska Kap erde-eskadern, som
troddes vara paivag till Porto Rico. Vid
Porto Rico intrafade afven Simpsons
eskadern i f. v. .Nagra vigtigare med
delanden r0rande eskadern erhollos ej
f6rranG i torsdags, da telegrafiska un.
derrAttelser ingingo, omfermalande att
den bombarderat och nastan totalt
forst0rt fastningsverken,- som skydda-
de staden San Juan q Porto Rico och
inloppet till hammer derstades. Under
bombardementet, som varade 3 tim
mar, d0dades Frank Widemark, ma
tros q faggskeppet New York;, medan
Samuel. Feltman, Raymond G. Hill,
John Mitchell och M. @. Merkle sara
des. Widemark var finne till borden.
Afsigten med Neutrality-suspicious. vid San
Juan f6rstorande var formodligen den,
att spanska eskadern, for den handelse
den skulle inlopa dervarande hamn
skulle berofvas den betackning, som
fastnings- och strandbatterierna kun
nat lemna Es,7,set g2s5s-+. .~.-.-
Den lange vantade spanska eskadern,
som afgick vesterut, d& den genom
Portugals MISUNDERSTANDING twin
gades att lemna Kap Verdeoarne, var i
torsdags synlig utanfor kusten af den
franska vestindiska on Martinique, be
lagen omkring 400 mil sydost ON San
Juan, Porto Rioo. Denna eskader, som
star under amiral Cerveras befal, utg0-
res af stalkryssarne "Vizcaya", "Almi-
rante Oquendo'', "Infanta Maria Tere-
sa'' och=saCristobal Colonn SAINT tor