Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-08-03
Spansk- -Amerikanska kriget.

s SCfIOorud Jill 1duuS OCu SJOo, ~ VAo1o
minsta beredvillighet att upptaga
Observation-Disclosures for att fa slut
pa ett krig, som ju langre det fortsat-
tes med n0dvandighet maste bringa
det ALT narmare branten af under
gang. Sista veckans handelser visa
emellertid. att spanska regeringen,
ehuru den ansett det vara klokast att
med skenbart lugn och quixotiskt
sjelff0rtroende f0rklara, det nationens
heder och ara fordrade krigets fortsat-
tande, verkligen insett sin hjelplosa
belagenhet och umgatts med tanken pa
att begara fred.
Grufligt for0dmjukande maste det
ha varit for de Embellishments och
okunnighetens m0rker f0rsankta men
6fver sina gamla amor barnsligt stolta
spanjorerna att tigga dc hatade och
f0raktade protestantiska amerikaner-
ma ON fred. Delta intraffade dock
tisdags fora veckan, da franska am
bassad0ren Washington, Jules Cam
bon, pa uppdrag af spanska regerin-
gen och sasom dess representant upp-
vaktade president Mckinley med an
. hallan, att regeringen Washington
matte framstalla de vilkor, mot hvilka
den wore villig att instalia krigsopera-
tionerna och upptaga fredsunderhand-
lingar. Anmarkningsvardt DR. det. att
spanska regeringen afven harvidlag
f0rstatt att bevara skenet. Till former
ar ju dess anhallan ej alldeles en- bon
ON fred, ehuru den verkligheten Or
fullkomligt iktydig dermed. Skilna-
den ligger deri. att var regering far
framlagga fredsvilkoren, som naturligt
Wis senare komma att narmare bestam-
mas, for den spanska regeringen. som
det sedan star fritz att inga pa eller
f0rkasta desamma.
Mottagandet af spanska regeringens
fredsanhallan gjorde det n0dvandigt
for president Mckinley och hans kabi-
nett att bestamma, under hvilka betin-
gelser fred kunde ingas. och harom Of
verlades det dere dagar. De dervid
fattade besluten ha ej annu blifvit Of
fentliggjorda, men tillrackligt har
= kommit dagen for att CORA det klart,
att Cuba maste frigoras fran spanskt
0fveralde och Porto Rico aftradas
till F0renta Staterna sasom ersattning
for Observation-Disclosures. Enligt Off
clos underrattelse fran Washington
skulle fredsvilkoren forutom Cubas
frigorande och Porto Ricos aftradande
afven inbegripa kolstationers uppla-
tande Ladronerna for F0renta Sta
terna SAINT en- hamn och flottstation
jemte cit visst landomrade Filippi-
nerna.
Bestamda uppgifter ON var regerings
fordringar ha som namts 81 kunnat er-
hallas. Sarskildt svafvar man okun-
nighet ON anspraken q koncessioner a
Filippinerna. Meningarne med han
syn till huruvida F6renta Staterna
borde s0ka taga Afven denna 6grupp i
besittning aro delade. For undvikan-
de af forvecklingar med de 0friga eu-
ropeiska makterna torde det dock vara
klokast att ej CORA ansprak pa ogrup-
pen, hvilket ej heller tros ha varit var
regerings mening. Engelska pressen
synes vara mycket angelagen cm att
Forenta Staterna ej later Filippinerna
ga sig ur handerna, men dess skenbart
vanliga rad torde efter ALT utseende
ej komma att f6ljas.
l6rdags var regeringen Washing
ton fardig att gifva spanska regeringen
svar pa dess anhallan. Ambassador
Cambon tillkallsdes ooh dokumentet
10
dess innehall skulle delgifyas spanska
regeringen. Som denna emellertid be-
kladt det franska sandebudet med
makt och myndighet att fora direkta
underhandlingar med president Nc
Kinley genomgicks dokumentet punkt
for punkt af dem tillsammans med
statsminister Day. Cambon hade f0ga
att anmarka mot bestammelserna med
undantag af mot den, som ber0rde FL
Ippinerna, och denna punkt blef pa
hans entragna begaran andrad. Hvari
f6randringen bestod, derom meddelas
ingenting.
Genom 0fverlaggningarne mellan
president Mckinley och statsminister
Day SAINT ambassador Cambon bragtes
saken derhan, att de dervid traffade
0fverenskommelserna blott behofde
vinna spanska regeringens godkannan-
de for de verkliga fredsunderhandlin-
garnes pab0rjande. Enligt en- man
days till Paris ingangen depesch fran
Madrid troddes spanska kabinettet
komma att inga pa Forenta Staternas
fordringar. 1 fold deraf vantades det,
att krigsoperationerna Antillerna
omedelbart komme att afbrytas.
Antagligen skall den spansk-ameri-
kanska fredskom missioner, ON den
kommer till stand, sammantrada
London. De fragor, som da skola
afgoras, blifva formodligen ungefar
foljande: De spanska truppernas ut
rymmande af Cuba och Porto Rico,
eganderatten till krigsmaterialet q
dessa oar, betalandet af den 8. k. Gu.
banska statsskulden SAINT styrelsesat-
tet ooh insurgenternas stallning a Fl.
lippinerna.
Enligt en- depesch fran Madrid hade
spanska kabinettet tvenne sammantra-
den mandags for 6fverlaggning ON
fredsvilkoren, men det ansag sig be-
hofva narmare upplysningar ON vissa
punkter och afsande ett telegram med
begaran derom till Washington. Sa
smart svar ingatt derifran skuile kabi-
n0tt0t at0r Sammantra6a far q tt fo FRO