Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-05-25

gOn" uppg1rVeS Vara SakerheC, men
hvar det f1nnes hemlighalles. Som
krigsskeppet uppgifves ha passerat
Barbados torde det nu ha forenat sig
med Simpsons eskader eller vara pa
.vag till Key West. 1920.
I s0ndags meddelades det. att en-
sjobatalj egt rum nara ,Molo st. Nicho-
las Haiti mellan amerikanska och
spanska eskadrarne, hvarvid tva ame-
rikanska ooh elfva spanska krigsbatar
skjutits i sank. Uppgiften har emel-
lertid senare f0rklarats vara oriktig.
f Cubanerna synas ha borjat: rora pa
sig. I torsdags sagas trehundra cuba
ner ha angripit en- spansk kavalleri-
styrka narheten af Matanzas. Den
spanska styrkan larer dervid ha drift
Wits pa hykten. I fredags ingick un-
derrattelser fran general Gomez, hvari
denne uppgaf sig taga mot HAVANA i
spetsen for $1,000 cubaner. En- spansk
infanteristyrka pa 800 man sades ha
drifvits pa fykten af hans fortrupp.
Pa samma gang meddelar Gomez, att
general Garcia med en- styrka pa 5000
man tagar mot Santiago de Cuba.
A Filippinerna Or .stallningen ofor-
andrad. Blocxaden vid Manila vid-
makthalles af den amerikanska eska-
dern. men Dewey kommer for ofrigt
att forblifva overksam tills trupper an
landa fran F0renta Staterna. Kryssa-
rem charleston" som fatt order att
f0rena sig med Deweys eskader, afgick
forliden onsdag fran San Francisco,
men vande tillbaka enar dess maskiner
gait sender. Skadan blef dock smart
afhjelpt och sondags' afgick kryssaren
ater, denna gang utan att raka ut for
! nagon olycka. F6rutom namda krys-
sare har afven monitoren Monterey
fatt order att afga till Filippinerna.
AT de till namda oRrupp afsedda
truppforstarkningarne kommer den
f0rsta afdelningen att afga dagarne
eller har m0jligen redan afgatt. F0rsta
acknowledgements hade beordrats
af generalmajor Otis att mandags ga
ombord pa angaren "Peking" och gar
skulle Oregons andra voluntArrege-
mente inskeppas a Australia, medan
hogqvartersstyrkan, tva infannteriba
taljoner SAINT ett detachement af Cali
fornia-artilleriet samma dag skulle ta.
gas ombord q "City of Sydney.
Hvad Filippinerna betraffar kan det
sagar, att dessa oar fatt stor betydelse
j politiskt hanseende genom den sista
tidens ti1ldragelser. Japan har lange
onskat att komma besittning af dem,
och man kan yara 0fvertygad ON att
de ON Xmas defining konkurrerande
enropeiska makterna gerna skulle lag
ga dem under sig. fold af sjoslaget
vid Manila ar det dock Forenta Sta
terna, som har de storsta anspraken pa
6gruppen. Delta inse ock de europel-
ska makterna, som forvisso skola CORA
det till sin uppgift att med st0rsta
uppmarksamhet 0fvervaka f0ljderna af
slaget. Det har till och med talats ON
att makterna borde protestera mot be.
farade atgarder fran Forenta Slater
mas sida att taga 0arne j besittning.
Det Or dock f0ga troligt, att makterna
huru ogerna de an Sc de fruktbara
oarne ofverga handerna pa amerika-
nerna, f0redrager atminstone England
och, som det tyckes, afven Tyskland
delta mot att nagon AMMAN europeisk
makt skulle f0rvArfva dem. Tanken
pa att behalla 0arne, ON de kunna rye
kas fran spanjorerna, sages eli heller
vara alldeles frammande for regerin-
gen Washington. Som det derfor Ell
Or en- omojlighet. att Filippinerna kom-
ma att blifva Forenta Staternas be-
sittning torde det ej vara ur vagen att
delta summarizing lemna nagra mar
mare uppgifter ON dessa oar.
Filippinerna aro en- vida st6rre och
starkare befolkad koloni an Cuba. De
iva filippanska hufvudoarne, Luzon
och Mindanao, aro hvar for sig .minst
lika stora. som "Antillernas perla'', och
hela koloniriket med dess otaliga oar
Or till arealinnehAllet st8rre an konun-
gariket Italien. Och medan det endast
fins nagot' 6fver halfannan million
menniskor pa Cuba. fnnes det a 7
millioner pa Filippinerna.
Oarne upptacktes af den f0rste
verldsomseglaren, portugisen Fernao
Magalhaens, ar 1921, men det var
spanjorerna, som f6rst -besatte dem ar
1543. Magalhaens hade gifvit 0grup-
pen namnet Archipelago de San Laza-
ro; de spanska erofrarne gafvo den
namnet Filippinerna efter den dava-
rande kronprinsen, den sedan sd be-
kante Flip II. F..
Filippinernas ursprunglige inbygga-
re aro de 8. k. Negritos eller Negrillos.
De blefvo det tolfte arhundradet for
drifna fran Asiens fasta land genom en-
stor invasion. Annamiter, siameser
och andra pirathorder erofrade For
mosa och Fihppinerna. Deras efter-
kommande. de 8. k Tagalerna, utgora
nu den vida ofvervagande delen af CAR
mes befolkning En- del af dem aro
muhammedaner, de 6friga hafva anita
git kristendomen. '.Negrerne" hafva
bade pa Luzon och pa Mindanao dragit
sig tillbaka till det inre. Deras antal
larer nu endast vara 3O-4OOOO. De an
dra icke ta9alska inbyggarne, som de-
las omkring so stammar, uppga till
omkring en- million; st0rsta delen bor
pa Mindanao.
Spanjorernas antal DR. icke stort
Utom garnisonerna finnas pa Filippi-
nerna endast omkring 1900 spanjorer
och 5000 kreoler SAINT omkring 25,00O