Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-07-06
SpaDSk- -AmerikanSka kriget,

hittills handelserikaste under det pa
gaende kriget. De yttre f0rsvarsver-
ken vid Santiago ha blifvit intagna af
dan den amerikanska fottan totalt
f0rst0rt Cerveras eskader, vid dennes
f0rsok att smyga sig ut ur Santiagos
hamn.
Den f6regaende hummer omnamda
striden vid La Quasina var den f0rsta
den rad af strider och segrar som Sc
mare skulle folja Nagot afbrott den
amerikanska harens framryckande
gjorde den icke. Framat mot Santiago
gick marschen, dock foljd af markens
olandighet icke sa hastigt, som trup-
perna skulle 0nskat. Staden Sevilla
intogs efter en- skarp strid, hvilken
enligt senare ingangna oficiella rap
porter sexton man d6dades, deribland
Jack Berlin och Emil Bjork, och cit
femtiotal sarades amerikanska sidan.
Spanjorernas f0rluster voro antagligen
betydligt st6rre. Sjelfva uppgifya de
sig ha f0rlorat blott "a soldater stri-
den, men underrattelserna fran det
hallet aro. som bekant, ej mycket att
ita pa.
Efter intagandet af Sevilla ingingo
inga vigtigare underrattelser' fran
krigssk&deplatsen f0rran fredags, da
marindepartementet mottog ett tele.
gram, hvilket generalmajor Shafter
meddelar, att de amerikanska trupper-
ma efter en- blodig strid, som b0rjade
kl. pa morgonen och fortgick hela
dagen till solnedgangen, intagit de
yttre fastningsverken vid Santiago och
h0llo dem besatta Shafter meddelade
pa samma gang, att 0fver 400 man q
den amerikanska sidan d6dats eller
sarats striden.
Enligt dagtidningarnes krigskorre-
spondenters detaljerade uppgifter ON
fredagens handelser borjades striden
omkring sutton mil fran Juragua och
blott fyra mil fran de yttre f0rsvars-
verken vid Santiago. Pa torsdags-
qvallen hade Shafter utfardat order
ON att anfallet skulle b0rja utefter
hela linien f6ljande morgon, och redan
vid midnatt voro trupperna fardiga att
rycka fran. Soldaterna hade tillde-
lats rationer och ammunition for tre
dagar, och de visste att delta betydde,
det de vantades inom denna It'd ha in
tagit Santiago. Entusiasmen inom ha-
rem 0fver utsigten att striden smart
skulle begynna var stor, och atersto-
den af natten tillbragte soldaterna
med afsjungande af patriotiska sanger.
I daggryningen blastes reveljen och
haren satte sig genast r0relse. Ven
stra fygeln utgjordes af Trettiotredje
Michigan-regementet som ankommit
per jernvag till .Aguadores och
stod under 0fverste Dufields befal.
Nordost ON Dufaelds kar och endast
omkring en- och en- half mil fran ku-
stem stod Kents division, hvilken ut
gjorde reservkar. Kavalleridivisionen
utgjorde centern hvilken kommende-
rades af Summer tills Wheeler ankom
fran emot middagen. Nord0st ON
centern stod Youngs division, hvilken
med anledning at dennes sjukdom
kommenderades at Wood vid de s. k.
rough riders". och yttersta hogra fly
geln utgjordes af Lawtons ooh Chat
fees karer.
For att afleda spanjorernas upp-
marksamhet fran de punkter, mot
hvilka hufvudanfallet skulle riktas
hade Dutaelds kar fatt befallning att
anfalla Aguadores. som samtidigt bonn
barderades fran sjosidan. Lawtons
kar, med ett batteri artilleri under be-
fal af kapten Capron, fader till den i
striden vid La Quasina stupade Allyn
Capron, som fortrupp tagade derun-
der mot Ell Caney, som hollis besatt af
en- stark spansk styrka. Forsta skot-
tet affyrades af kapten Capron kl. 6
och elden fortsattes sedan tjugo mi
nuter utan att den besvarades.
Under tiden hade centern med ett
artilleribatteri under befal af kapten
Grimes spetsen hunnit fran till den
pa en- hold liggande ooh at spanjorer-
ma besatta byn Ell Paso. Den iDtogs
efter en- haftig strid, hvarefter bagge
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. f0rlades dit. Der
ifran riktades sedan kanonerna mot
Caney och Santiagos yttre fastnings
verk. Kanonaden besvarades med gan
ska stor traffsakerhet at spanjorerna