Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1898-06-29
Spansk.Amerikanska lriget,

s5 HN0N0 A&AVA AANAUeAW AAS S6Oss
Vigtiga handelser ha under den
gangna veckan intraffat krigsaskade-
platsen. Till marindepartementet in
gick pa tisdagen direkt fran Shafter
telegrafska underrAttelser, att trans
portfottan med den 5000 man starka
invasionsarm6n ombord lyckligen an
( lAndt till Santiago Redan pa onsdags-
morgonen b0rjade trupperna stiga i
land samtidigt vid Baiquiri och Jura-
qua, den fora platsen belagen omkring
20. mil fran Santiago j sydostlig rikt-
ming och den senare omhring IL mil
syd6st ON Santiago. Landstigningen
egde rum under skydd af blockadhot-
tan, som samtidigt bombarderade de
vester ON Santiago belagna staderna
Mazzamorra, Mazamono och Cabanas,
medan cubanerna under befal af gene
raj Rabbi angrepo staden Mantorola,
hfvens& vester ON Santiago Afsigten
harmed var att vilseleda spanjorerna
med hansyn till den for landstigningen
utsedda platsen. Delta lyckades afven
sd fullstandigt att landsattningen af
trupperna vid Baiquiri och Juragua
ej r0nte namnvardt motst&nd fran
spanjorernas sida och verkstaldes utan
forlust af nagot menniskolif. A krigs-
skeppet Texas, som tog liflig del
bombardementet vid Cabanas, explo-
derade en- fendtlig bomb, hvarvid en-
marinsoldat d6dades och nagra sara
des. *:..-.s--,
Landsattningen af de amerikanska
trupperna fortsattes under onsdags-
natten. Under tiden hade strider ut
kAmpats mellan spanjorer och cuba
ner rundtomkring Santiago. Fran h6j-
derna aoster ON Santiago kom en- GU
bansk styrka pa, 900 man, angrep och
6fverandakastade tvenne spanska
truppafdelningar och drefvo dem pa
fykten mot Santiago. striden stu
pade 25 .spanjorer. Nagra cubaner,
som torsdags ankommo fran Santa
60, beratta att stor nod raider staden
SayAl stadens borgare som de spanska
soldaterna Ida hunger, ooh de fora
sagas ha tillradt guvernoren att uppla-
ia staden for amerikanerna, utan vida
re strider. -
Genast efter landstigningens verk-
stallande gaf generalmajor Shafter in
yasionsarmen order att taga mot San
tiago-eller mahanda det dr. rattare att
saga, att han gaf slit samtycke till
truppernas framryckande, ty efter
hvad som uppgifvits lara soldaterna
lagt / dagen den storsta liver att "a an
gripa fenden. Marschen antraddes |
torsdags och redan torsdagsnatten ha-
de de amerikanska hufvudstyrkorna
hunnit till 6stra sidan af den plata,
som stracker sig framemot Santiagos
hamn, belagen endast sju mil derifran.
Vid de amerikanska f0rtruppernas an
nalkande drogo spanjorerna sig tillba-
ka st6rsta hast, under fykten, som
det val kan kallas, brannande blockhu-
sen deras vag. Staden Juragua hade
den der f0rlagda spanska styrkan pa
1s2O0 man utrymt med sadan skynd-
samhet, att den Ell ems tagit sig It'd att
forst branna staden, ehuru ett miss
lyckadt forsok gjorts att forstora der
varande lokomotiv och godsvagnar
F6rliden fredag Or en- bemarkelse-
dag, det 0fverste Woods och 6fverste-
l0jtnant Roosevelts rough riders" och
en- del af F6rsta ooh Tolfte kavallerire-
gementena da utkampade sin forsta
strid pa cubansk jord, en- strid, som
kostade fere hjeltemodiga amerika-
ners lif, men som det oaktadt var aro-
s rik, emedan amerikanerna efter en-
hArdnackad, blodig kamp med en-
mangdubbelt starkare spansk styrka
lyckades 0fverandakasta denna och
drifva den pa fykten. Striden egde
rum i ett trangt pass nara La Quasina
omkring fem mil fran Santiago, der
amerikanerna folio ett for dem al
spanjorerna utsatt bakhall
Spanjorerna, som syntes vara val un.
derrattade ON hvilken vag amerikaner-
ma tAnkte taga, voro f6rlagda q de med
tat skog bevuxna sluttningarne af h0j-
derna utmed det svartillgangliga pas.
set. Har hade de uppf0rt tvenne
blockhus och uppkastat starka for
skansningar. Sa smart amerikanerna
som f0ljd af den tata skogen Ell kunde
upptacka f6rsatet, inkommit passet
blefvo de utsatta for en- mordande cid
en- och en- half timme fortgick stri
den och manga af vara kacka gossal
bla stupade d6da eller sarade till mar
ken. Trots manspillan veko dock 9.
amerikanerna tillbaka. Slutligen be
sl6to Wood och Roosevelt, som hels
tiden deltagit striden, att storma ett
af blockhusen, derifran en- synnerliger
haftig gevarseld underhallits Storm
ningen skedde fran olika sidor. Ju
narmare de framryckande trupperns
kommo, ju haftigare blef hendernas
cid. Intet kunde dock hindra ameri
kanernas framtrangande, och mar de
yoro pa 500 yards afstand fran block
D huset, fydde spanjorerna.
Segern var amerikanernas. Men dYr
y k0pt var den, ty pa va1platsen shade
fyra oncerare, nemligen kapten Allyr
X. Capron SAINT sergeanterna Hamil
ton Fish, Marcus Russell och Doherty
och tolf soldater stupat, medan tire
of1cerare och omkring sextio soldatel
& sarats striden. Spanjorernas forlu
s. ster antagas vara mycket stora. Redan
lordags hade 35 doda .spanjorer pa
traffats, men delta troddes langt ifra1
@ utg6ra hela antalet d0da.