Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-07-21
St. Paul Minneapolis, Nina, onsdagen den II Juli 1907

/ Till postmastare sibley, Ford co.
i Ia, har i dagarne Swan Anderson der
stades blifvit utnamd.
! AfIiden aldring. sitt hem Leeds
nara Sioux City, Ia, afed nylgen pre-
dikanten N. IS. Ketchum den oyanligt
hoga aldern af 90 &r.
Guvern6rsvaI forekommer j ar fyra
slater, nemligen Iowa, Ohio, Massa-
chusetts och Virginia. Sar5kildt de
| tya f6rstnamda staterna Yantar man
tsig en- synnerligen bitter valkampanj.
Munnen ur led. Under ett bollspeI
Gutenberg n j., ilordags trafades
I en- af spelarne af det utsIungade bollet.
Thug gotVaarige John Jockey, som asag
spelet, tyckte handelsen vara sd rolig,
att han skrattade munnen ur led och
fick sedan anita lakare for att "a sina
kakar i.sitt rata esse igen.
Brand till d0ds blef harom dagen mrs
Maggie johnson Council Bluffs, La.
Vid uppg6randet af cid en- kokskamin
sokte qvinnan halla ola pa elden, hvar-
vid det gick som sd ofta skier: oljekan-
nan exploderade och den of0rsigtigas
klader antandes af den brinnande oil
jan med ofyannamda olyekliga fold.
D0dsfaEI. Mrs Maria Peterson, en- af
de aldsta svenska invanarne Des
Moines Ia, aded den s dennes den
hoga aldern af nagot ofver ~ ar. Den
afidna var fodd Syanskogs f6rsam-
ling, Vermland, och har varit bosatt
har / landet de sista q aren. Hon s0r-
jes narmast af efterlemnad make och
fem barn.. sitt hem Boone, Ia, af-
led i s6ndags fora veckan handlanden
Albert Samson efter fere veckors sjuk
dom. S. var bordig fran Goteborg och
yid slit franfalle endast 36 ar gammal.
Nya rika guldfynd ha blifvit gjorda
Alaska. [ fora yeckan 8terkommo
fran guldfalten derstades till vestku
stem ett sextiotal guldgrafvare, med
fran $1,000 till 100000 hvardera, sages
det. Underrattelsen ON guldfynden
har q befolkningen Seattle, Tacoma
o. a. platser haft den verkan, att sa
manga som moiligen kunna saga upp
sin tjenst och begifva sig till guldfal
ten, oaktadt det Or kandt, att for
skracklig nod raider bland storsta de
len af guldgrafvarne, som redan vistas
der.
Fynd af postporton. Under plojning
q sin farm nara Alvord, Ia, patraffa-
de Alfred Bingham fora yeckan $500
postporton. hvilka tros ha stnlits vid
en- inbrottsstold postkontoret Le-
ster, Ia, for EFT par ar sedan. TiufVar-
ne grepos och $500 kontanter, som de
afvensa tillgripit, tillrattaskaffades,
men fangarne kunde Ell formas att upp-
gifya hvar de gomt frimarksamlingen.
Antagligen var det deras mening att
efter strafftidens slut CORA bruk af
tjufgodset, men Binghams upptackt
har nu omintetgjort denna plan.
Hedrande. DR.. Johan Alfred Elmsre.
som efter att 1890 hafva afiagt maturi-
tetsexamen vid Augustana College i
Rock Island, Ill, studerade literatur
och fi1osof Vid universitetet j Kansas
och efter fyra ars vistelse vid Univer-
5sity Medical College istaden New York
derifran utexaminerades sasom lakare
och med framgang prakt ktiserade i Iron
Mountain Mich, reste derifran for att
vid universiteten Berlin och Leipzig
j Tyskland vidare utbilda sig lakare-
vetenskapen. Efter hemkomsten till
Amerika har han nu enligt Superior
Posten" erbiudits MISUNDERSTANDING
gen vid en- af de ledande lakareveten.
skapliga manadsskrifterna Boston,
Mass.
Dufyans utrotande F0renta Stater-
ma. Forioke sd sardeles lange sedan
fans det pa sina stallen har landet
stor rikedom pa dufyor. I b6rjan af
delta arhundrade var det inre af Lam
det arten Ectopistes migratoria, van
dringsdufyan, mycket allmant spridd.
Naturforskaren Audubon iakttog da
med stor noggranhet denna dufart pa
dess vandringar och dess Iefnadssatt
och har efterlemnat uppgifter, hvilka
bevisa, att dufyorna j milliontal an
traffadeS pa sina vandringar. Deras
fockar formorkade luften som yid en-
solformorkelse. Audubon besokte en-
af deras hackplatser staten Kentuc-
ky och beskrifver den som 40 engelska
mil lang ooh 3 mil bred. Denna fagelI
matte hafva jagats ovanlig grad, ty
nu for tiden ar neutrality-suspicious. sail
synt F'orenta Staterna. Delta ar ett
foga glad djande bevis for huru hastigt
menniskan formar utrota ett dur, som
retar hennes jagtlust och gom.
Elektricitet som drifleraft. j. Pier.
pont Morgan, som faktiskt kontroIle-
rar 27, 1857 mil jernvagar har i landet,
larer ha stallt sig spetsen for ett gi-
gantiskt f6retag, hvarmed afses ingen-
ting mindre an att infora elektricitet
som drifkraft q EFT antal jernyagar. AZ
New York, New Haven s. Hartford ba-
nan ha pa sista tiden fere experiment
med lokomotiv, framdrifna med elek-
tricitet, foretagits med Diver forvantan
lyckadt resultat. Med t1ngt lastade
tag, dragna af elektriska lokomotiv ell
ler motorvagnar, sages en- hastighet af
400 mil ] timmen has hasuppnatts. Dess-
utom larer elektricitet stAsla sig myc-
ket billigare On angkraft, hvilket har-
vidlag maste yara af stor betydelse.
F6ljande jernbanesystem uppgifves
det komma att snarast mojligt vidtaga
AfnArf3ar. Far AFT fillnnd dncrara e,ier y ,,,,,