Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-09-22
Korrespondens fran Sverige.
IF5r M1NNEsorA STATS TIpNIgal.
Stockholm den 27 augusti 1897.

pa en- kaI nod OCh SyneS lanSG Intlau
man hinner fran till platsen. Har
var mycket bergigt pa vissa platser.
Jag fam har samma forhallande som i
Trofyad och andra platser jag bes6kt:
knappast ett enda hem, hvarifran Ell
en- eller fere medlemmar utyandrat
till Amerika. Lasaren har kanhanda
sett den r6rande tafian "Afskedet".
En- sadan seen, som der tecknas, horde
nog till det alldagliga | dessa trakter
f6rr tiden. Jag tyckte mig Sc dem,
dessa amerikafarare, da den sista
lskymten af barndomshemmet och de
kara der forsvunno och resan hastade
mot EFT nytt land och okanda 6den.
Hur mycket man an dr0mde ON lycka
och framgang den nya verlden, sd
kandes nog likval hiertat den stunden
ganska beklamdt. Utvandringen har
pa manga stallen satt en- vemodets och
saknadens STAMPED pa hela ifvet. Tan
ken pa de karas f6rbattrade lefnads-
f0rh8llanden j. den aflagsna Western =
de som icke lyckats forbattra sin eko-
nomiska stallning hora nog till undan-
tagen.- maktar icke utplana densam-
ma. Foraldrarne kama det sa tomt
efter barnen, de hemmavarande sysko-
men sakna sina broder och systrar, ung-
domsvannerna ihagkomma med saknad
det vanskapliga och f0rtroliga umgan-
gets glada dagar som Amerika-resan
gjorde slut uppa, och hela nationen
kanner forlusten af tusentals CODA
medborgare. Nog instammer man tenn
ligen allmant skalden Snoilskys bitt-
IA klagan: ..,.
'txF det ensamt svardets sar som mattar.
Blott pa nagra fredsar var nation
Fdr att rlkta Nya veflden skattar
81 sin stam en- fjerdedels nation!
FOR att bygga upp ett tstormaktsvalde
indre offer vi at Gustaf bragt,
Mindre var den har at Oarl vi stalde
Upp mot halfva Europas makt
For det stoft. som Lytzens vindar dytta,
CATS vart namn dock minnets glorie-sken,
Men Minnesota, till hvems nytta
Skola multna dessa aDdras ben?
O. de barn. som krigets Molock slukar
Skanka hemmet an slit hjertas brand,
Men det folk Amerika f6rbrukar
Skall det alslKa, mlnnas mer slit land2
HvarJe linje, som Atlanten korsar,
Markt med r5dt pa llaftan, SO jag will,
Ty Diet Or vart hjerteblod, som forsar
Utur 6ppna sar at yester TILL
Sc G6tas stad hvad bruna kistor,
Och hyad passagerarlistor r.
Som f0rlust-rapporter fran ett Stag"
Dock mar hemmet Or trangt och
barnen ha utsigter. att fa det battre
annorstades ar det icke underligt att
de resa dit. Dessa ha nog de fieste
fall for sin egen del ingen orsak att
beklaga det skedda. Kunna desicke
afven den Nya yerlden hedra det
svenska namnet, icke i krig, men pa
odlingens och forskningens fredliga
falt?
Ifran den lila stationen Vedum gick
jag derefter med jernvag genom en- af
Vestergotlands svaltor, den S. X. Hake-
bergsskogen, till Herrljunga. Omkring
en- sv. mil derifran ar Eggvena belagen
och dit resa vi genast. Val hade denna
plats blifvit temligen styfmoderligt
behandlad dassnaturen utdelade sina
gafvor, men ikval var den oss kar, ty
det var harifran foraldrarne for smart
ett ,halft sekel sedan utvandrade, har
hade ocksa oyanligt manga af vara
grammar och bekanta derborta mitt
barndomshem Minnesota en- gang
bott. handlanden Engblads gastvan-
liga hem stannade jag j nagra dagar
och hade derfor god It'd att besoka de
gamla platser jag sd mangen gang hort
omtalas och inbillningen malat. Hvil-
ka kanslor man vid ett sadant tillfalle
erfar, later sig lattare tankas an be-
skrifVas. Il
Stora forandringar hade skett pasde
senare aren, sade man; nya hus hade
bygts, nya akrar hade upparbetats, och
bergen de gra, oofVerskadliga, dy-
stra bergsstrackorna, pa hviIka det
kandes sd underligt att vandra hade
delyis tackts med skog.
Det arbete, som har och pa ALA an
dra platser jag besokt, erfordras for
att skota jorden, ha vi som aro fodda
Amerika en- ringa forestallning ON.
Visligt nog har man ofver ALT lagt
mycket an pa att upparbeta mejerir0-
relsen ooh delta har sakerligen lnyc-
ket upphielpt den ekonomiska stall
ningen. Ofta d& man fragade b6nder-
ma hur mycket land de egde, flck man
till sVar, att de hade bette for sd och sa
manga kor. Det var en- ny sorts areal-
rakning, som. fastan icke vidare defini /
tiv, likval syntes mig ganska beteck-
nande.
Efter den intressanta farden och
kara besoken resa vi ater till Tenge-
ned. riksdagsmannen Andersons hem.
Sedan Anderson godhetsfulIt for skol-
lararen pa platsen uttalat som sin tro
att Jag var "temligen ordentlig och pa
ltlig, fastan fran Amerika", b6riade
jag ga - folkskolan. Jag forsakrar,
att under de "a dagar jag hade tillfalle
att bevista skolan, lardes ganska myc-
ket. Mar Diet blir fragan ON en- jemfo-
relse mellan Sveriges och Americas
fclkskolesystem, "a vi nog erkanna att
vi sta langt efter. Man stalIer har sto-
IA fordringar pa en- larares qvalifika-
tioner, men SD ger man honom ocksa
on permanent plats och skalig ersatt-
ming, hvilka hanseenden det Dir ST och
Sd mangen gang derhemma. Har kun
ma man med begafning besluta sig for
att egna sina krafter och slit lif at bar
naundervisningen, men har en- man in