Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-08-04
correspondents fran Sverige.
Stockholm, den Is j,.li 1897
IF0r MInansorA sTAFs TrDaIaal.

Stockholm den I5 jali 1897.
I skogarne och bergen bar Sverige
onekligen sina storsta rikedomar sam
lade. Landets utmarkta ira exporte-
ras till de aAagsnaste trakter al jor-
den, och hur svenska stalet bitter
svardsegg, rakknif, plogbill ar till,
rackligt profvadt bade ! krig och fred
for att dess rykte som ett at verldens
fornamsta "jernlandp skall vara stad,
gadt. Det svenska jernet har, sasom
Or bekant, pa foregaende utstallningar,
sasom Philadelphia och Chicago, vun-
nit mycket pris, och enhalligt torde
det omdomet vara, att af ALA sVenska
industrier representerade Yid INSTALL
ningen har iStockh holm, jernindustrien
Visar sig NEST till fordel. Malmens
fortraf1ighet har hittills betingat for
densamma ett hogt pris, hvilket haft
till fold, att produeenten oftast in.
skranlt sig till att tillverka raVaran
Men pa grund af .nyare metoder. hvari,
genom man gjort sig mera oberoende
af malmens mer eller mindre CODA be-
skaffenhet. har det blifvit betydligt
mindre l6nande, att, sasom forr. ut.
skeppa oarbetadt svenskt jern och staI
Man khar derf6r borjat af jernet forfar.
olga varor af ALA Stag ooh gynnad al
en- langvarig fred ooh ofriga valsignade
f0rhaIlanden har iernindustrien Sve,
rige tagit ett oerh0rdt .nppsying. Fol
omkrinR 90 Or sedan, sd har man sagt
voro nastan ala verktyg Sverige, sd,
som borr, jernhyflar, svarfyar, gang
don, ja, {. o. M. hammare af engelsh
tillverkning. M anvandas nastan ute
slutande verktyg at inhemsk tillverk'
ming, som fraga ON anhet ooh varak.
tighet eli kunna 6fvertraffas. Att sven.
skarne iallmanhet halla pa den satsen,
att sdet som 1onar sig att CORA lonar
sig att goras var, framtrader ofyerallt,
dem sjelfva till heder och andra-tilI
lardom ooh efterdome Icke minst
skier delta Observation-Disclosures pa
vilionger. Latom oss forst CORA ett
besok i Stora Kopparbergs stilfulla
byggnad. Stora Kopparbergs Bergs
lags ktiebolag ar Sveriges aldsta annu
bestand egande bolag och sannolikt
den aldsta industrik korporation verl.
den. Dess historic stracker sina rot,
ter langt In nedeltiden och sagau
har skrifvit dc f6rsta bladen idess haf.
der Dock tror man sig med sakerhet
kunna antaga, att bolaget hade slit ur.
sprung mellan aren 1900 ooh 1850. Den
aldsta till vara dagar komna handling,
som manner sagda grufva ar ett med
sju vidhanga sigin f0rsedt BRET, da.
teradt 1888 Hand dlingen utgor ett BY.
tesbref, genom hyilket biskopsstolen
Vesteras afhander sig en- attondedel al
Storae Kopparberget mot nagra gardar
4 Vesrmanland. Bolaget har bedrif,
Wit travarutiil rkning sedan 1889 och
jern- och staltil tillverkninge sedan 1875
Det eyer, hvad den, hittills sammanlag.
da afkastningen betraffar, verldens for.
namsta koppargrufya, Fa1u grufya, ooh
Sveriges storsta jernVerk, Domvarf.
vet, vidare yerldens storsta sagyerk,
Skutskar, forutom Korsa bruk, Ags
nnasugn. jerngrufvor och stora skogar
uppe / Dalarne ooh Helsingland. Var
det az de produkter, som bolagets kop.
parhand dtering ensamt fran aldsta ti-
der frambragt, anslas till den enorma
summan at LOIS, ,oOo, 900 kr.
paviliongens underwriting finna u
travaruafde elhingens utstal lining, der.
jemte skogsfro, plank, brader, list stat
och pappersmassa M M. SAINT en- trad
stam af en- ar 1895 fald tall som bar
576 arsringar och saIedes daterar sic
fran 1913, och var FOL ktligen Sveriges
aldsta kanda barrtrad. I ofra yanin-
gen har jernverk ksafd elningen sin plats.
Har Sc vi jernmalm rikhaltigt sorti-
ment, ,tackjern af tlere Stag, Bessemer-
och Martinstal, yalsar, balkan, rails,
bland hyilka somliga kringvridits till
ALA mojliga former utan att en- enda
bristning formarkes. Kring vaggarne
ser man on bel del modeller uppstalda.
Har ha Vi, malad q glas och askadliggo-
Tande 8 bottnar eiIer horisontalsnitt
genoIn gruframmen,s EN- model af Falu
grufya, sadan den nu yerkligen befin-
ner sig. For jemf6relsens skull yisas
en- samma ska1a utford bid af Upsala
domkyrka, hvaraf framgar, att dess h6-
ga torn 400 Tot skulle behofva stallas
~ gang pa hvarann for att ma fran
sgrufbo ottnen upp dagsliuset. Ett val
digit omfang maste den 100 ar ganla
grufvan ha med sina {, COO grufrum,
hvarur under arsns lopp upptagits
malm, som gifvit SOC, 600 tons koppar.
Vidafe hnnes f0revisadt en- hel mingd
aldre modeller af ahissverk, vattenhjul
och den vida kanda ooh anvanda s'PoI-
hemsknuten ON on af de utstalda
konstruk ttiionerna sagesr man, att den
som uppfnning ar 200 ar gammal. mon
ater uppfanns och patenterades den j
F6renta staterna ar 1865. Ack, den
amerikanen!
lntressanta att Sc aro afven de Fore
svisade aldre raj kenskaps ckerna ur bo-
3lagets arkiv, som omfattar cirka 90 900
band. Men det vackraste az ALT dr.
den bla grottan'' Mar vattnet sipp-
rar ned genom spring gorna en- koppar-
grufya, hinller det pa sin langava fran
dagytan till det stora djnpet malta sig
med kopparvitriol, som bildar glansan-f
DC bla kristaller. Belysta af grufar-
abetarnes lyktor blixtra och skina vag-
gar och tax 4 ett underbart Elatt skim
smer. Det ar saledes eli blott n8 sl1attar