Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-12-15
Korrsspondens tran TyskIand.
Berli,, / nov. 1897.

Att studenterna beh6fva evangelium,
s&vaI som andra menniskor, Dir ju ma
turligt. De hafVa jul afven samma till.
fallen att ga till kyrkan och hora Guds
ord som andra. De aro eli heller sig
sielfva sAmre eller mindre moraliska
an andra menniskor, ON an latinska
ordstafVet plus student in calicibus
guam codicibus," (mangen studerar
mer glasen an pergamentenl ofta be
sannas. Sanningen ar dock, att der
skolorna aro anlagda ist6rre stader ga
studenterna till kyrkan mindre an an
nat folk. De mindre staderna aro att
f6redraga for en- skolas anlaggande.
Det ar icke blottde yanliga n6iena och
f0rlustelserna, som draga manga stu
denter harstades fran kyrkan och den
enlSla evangelii tron. Manga at de am
men, som studeras, leda till likgiltighet
och materialism. De stud derande pa
verkas mycket latt af den undervisan-
de. Som han talar, tala de; som han
tanker, tanka de. Ar han af det rata
slaget, ar ALT godt och val for tillfallet;
hyarom icke, sd insupa Iarjungarne
hans falska asigter, hviika for det me-
sta f0rblifva deras lifvet igenom och
ofta utvecklas till On grad, som lararen
self ej onskat eller vagat. Sc har
exempel. Den store orientalisten DIR.
Fr:: Delitzsch (1890) utveeklade etymo-
logiska principer, hvilka voro langt
fran riktiga, men enlighet med hans
larares julius Fyrsts asigter: (Jmf.
Del: Jesarunl. seu Isagoge IN grammati-
cam ct leGicogr liagude Hebrdede
Leipzig 1888 Schleiermaeher har satt
sin pregel pa hundratals studenter.
A. Ritschl behandlade den protestant
tiska teologien, och hans asigter yunno
anklang hos studenter och teologer Of
yer hela Tyskland och afven Oxford
och Upsala. For nargarande utyeck.
lar prof. Rattan dogmatiken for harVa-
rande teol. studerande enligt Ritschls
system. Sc for ofrigt hans dogmatiska
arbete, till engelskan 6fversatt, under
namn: The truth of the Christian Re-
ligion" London: Clark's Library.
The Critical RevieaD yttrar ON delta
verk One of the most important pro-
sductions of The Ritschlian School of
Theology, and of special interest for
the way in which it treats the proof
of Christianity as a something connec-
ted in the closest manner with the
whole organisation Of Christian faith
and life at q given time. F0ljden af
det hela ar. att de unga predikanterna
halla torra:: dogmatiska forelasningar i
stallet for eYangeliska predikningar.
Mangenstades ar anden ALT for speku-
lativ och orden kunde derf6r eli vara
sjalafoda for forsamlingen, Det enda
systematiska arbete, som utfores for
att evangelisera den blandade student
skaran, ar det af stadens unga mans
kristliga sallskap (Y. M. @. Al; och det
kan sagas till f6reningens heder, att
den utfor EFT godt arbete. Enkla och
hjerteyarma predikningar och bibel-
f0rklaringar for studenter hallas hvar-
je s6ndag, SAINT under veckan andra
broderliga m6ten. Elimsstunder te-
ologiens oxen Genom med dlemmarnes
enkla och kristliga beteende gent emot
hvarandra winner forenlngen nya an
hangare hvarje vecka, och blir den sa-
ledes ett ljus for manga.
Under manga ar har det funnits i
Tyskland en- stark rdrelse emot indar.
ne, den $. k. antisemitismen. Man har
med radsla betraktat judarnes franz
gang England och Frankrike. Har
har man forsokt och afven lyckats mot
arbeta dem. F6rst 1869 fngo de med
borgerliga rattigheter, och da endast
de- jure men icke de facte, ty annu far
ingen jude beklada nagot statsembete.
Man sager, de aro Ell tyskar, utan till
h0ra den semitiska rasen och assimile-
ras aldrig. Ock gifva vi akt pa formal
landena, sd hvar finnes ett folk som Ell
Or blandadt? Huru arc tyskar, frans-
man, engelsman och amerikaner upp-
komna? En- blandning af germaniska
folk. f s
Judarne nu for tiden aro eli hvad de
voro under Kristi It'd hvad a.as betraf-
far. DIR. Won Luschan, direkt6r for
folkmuseet i Berlin, ytt-
rade vid en- yetenskaplig kongress
for en- kort It'd sedan aNutidens ,ju-
dar arc en- produkt af en- inre bland
ming af semiter, indogermaner (amori-
ter) och des. k. aloridiska folken, och
kan saledes den vanliga afven bland
gangse laran ON judarnas
enhet sasom ras eli langre fasthallas.. .
Den yanliga opinionen, att de aldrigI
med nAgon AMMAN nation,
ar ej i yidstrackt bemarkelse Sam. Be. /
traktad som nation uppga de visserli-
gen eli pa en- gang andra fol oIkslag, som
de 10 stammarne Assyrien gjorde;
men deI skier dock So smaningom pa
lndiyiduelt satt. Att de tala ett sprak
bevisar ei heller att de arc en- ras.
En- AMMAN SAX. som Iagges dem till
last dir, att den moderna judiska reii
sionen icke blott skulle tillata utan af-
ven fordra mened. Och sasom bevis
nArf6r anf0r man den 5. K. loInider
D0nen,', som f0ljer: ALA l0ftan, afsa-
yelser. bannformularer eIler f0rnekel-
;er, battringar eller for sadana gallandeI
genom hvilka vi Iofvat oss ma
rot fran denna till nasta forso-
angra Vi, och forkunna att de |
iro ALA uppl6sta, lemnade och 0fyer-
yifna, af noll och intet varde, utan gal
ande kraft och bestAnd. Vara l0ften
lro inga Bften vara fornekelser aro I'M
10 f6rnekelser och var ed ar ingen ed
Att versattningen fran hebreiskan dr.