Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-09-29

Den diplomatisGa f0rbindelsen mel
Ian Forenta Staterna och Spanien sd.
ges regeringen Washington yara be-
tankt pa att afbryta for att pa sd satt
afgifva en- kraftig protest mot spanjo-
rernas framfart Cuba.
Eft giacierskred intrafade s0ndags
| q. d. nara Sheep Camp ChiIcoo otpasset,
Alaska. Eft tjugotal personer omkom-
mo, hvarforutom ett stort antal guild
s5kare f6rlorade ala sina forn0den-
hetsartiklar, ehuru de lyckligtyis und-
gingo den hotande doden.
Mar olyclean Dir framme. Snickaren
John Lindstrom, 80 ar gammal, blef i
tisdags fora veckan lifsfarligt ska
dad genom att under byggnadsarbete i
Hartford, Conn, falla till marken fran
en- hog stallning. Den forolyckade, som
var okand pa platsen, hade dagen forut
ankommit fran Brooklyn. N. Y, der
hans family uppgifves vara bosatt.
En- svensk cuba-hjeIte. Enligt in
gangna underrattelser till slagtingar
Sverige har en- ung svensk, August
Victor Berglund, lojtnant j cubanska
armen, blifvit mycket lila sarad en-
strid den II januari d. a., vid hvilket
tillfalle hasten skots under honom. Hr
B. kom till Cuba som simpel soldat
och befordrades af general Maceo till
l0jtnant. Han prisas sasom en- at de
tappraste insurgentarm6n Berglund
Or gift och har sin hustru Amerika.
ON han lefver annu ar okandt.
For egen llandd dog fora veckan pc
lischefen Velasquez City of Mexico
forliden vecka. Polischefen hade in
manats hakte for lynchandet af ARA
go, som den 16 dennes s6kte morda pre-
sident Diaz. Velasquez, som bekande
att Arrago bragts ON lifvet af polisen,
fanns en- morgon liggande dod sin
cell. Han hade skjutit sig en- kula ge-
nom hufvudet. Lynchningen tros ha
utf6rts af ett band sammansvurne och
angelsedirektoren har haktats pa miss
tanke att kama till sammansvarjnin-
gen.
Hvad EN- menniska ssar ward" kon-
tanter har en- amerikansk statistiker
utraknat. Har landet "a som bekant
jernvagsbolagen betala for de olyckor,
som utan resandes egen skuld f0rorsa-
kas dem under jernvagsresor. Melel-
talssummorna for de ersattningar bo-
lagen fatt betala for olika skador stall
La sig salunda: skuldra ur led 1915, ska
4 dad armbage $500, brackt refben och
brutet ben $1,000, skadadt kna 81 500
krossad hand $4,000, inre skador 5000
skador hufvudet fran $3 1000 till S15,-
600, krossadt ben $4,000, forlust af EFT
oga $15, 900, total invaliditet, t. ex. for
lust af syn pa bada 6gonen, $100, 0,O00
Forfattaren pavisar 300 tillfalIen, da
forlusten af ett oga betalts med $15, GOO
/ De svensEa renarne guIdIandet.
For nagra ar sedan ofverfyttades som
bekant genom en- rik amerikans for
sorg ett antal svenska renar och lappar
till det fjerran~ Alaska, hvars klimat
och 0friga naturliga betingelser for in
vandrarpes trefnad ganska nara ofver.
ensstammer med Lapplands. Renmos-
sa vaxer der pa fjellen riklig mangd
och nagon fara for inkraktning fran
jordbrukande nybyggares sida finnes
icke. Ocksa har den ofverfyttade rem
stammen funnit sig sa val slit nya
/ hemland att dess antal redan uppgar
till ett tusental kreatur. Och hvad
! ,,,oro Sr 5ncco ex,aYcIro ,,ax,r Loe.-, "a
ter upptackten af Alaskas valdiga rike-
dom pa guild fatt en- vigtig kulturupp.
gift att fylla / de nya guldlanden, det
nya nordiska California, ar det de
svenska renarne som f6rsta hand f8
ersatta landets naturliga brist pa kom-
munikationsleder och transportmedel
BIonda indianer. Det gamla Mexico
har manga markvardigheter att bjuda
pa och bland dessa kunna val afven
raknas Mayaindianerna, som bebo Si.
ezra Madrebergen sodra delen af pro.
j vinsen Sonora. Dessa indianer ha hvit
hudfarg, blaa 6gon och ljust har, och
yetenskapsmannen ha stadse fafangt
brakat sina larda hjernor med att s0ka
en- antaglig f0rklaring pa huru de kom.
NIT till Mexico. Enligt traditionen
arc emellertid de bIonda indianerna
Iafkomlingar af besattningen och pas.
sagerarne q ett svenskt fartyg, som
skulle ha strandat pa Mexicos kust
langt fore Columbus upptackte Ameri-
ka. Denna tradition grundar sig blot
B pa en- sagen bland indianerna ON att
deras f0rfader ditkommit 6fyer 'det
stora salta vattnet" for manga hundra
4 ''manar" sedan, och man har eli
i fast vidare vigt vid den, oaktadt Diet
masta erkannas, att dessa bergens
soner ega karaktersdrag, lilnande
de derive nordiske vikingarnes. De
ega okufigt mod, alska friheten 6fver
ALT annat och forsvara densamma med
dodsf6raktande tapperhet Ehuru fata.
Iliga ha Mayaindianerna aldrig latit Sic
underkufvas af mexikanerna. Till
namnet hora de visserligen under
Mexico, men verkligheten styras de
af sin egen holding. Narhelst mexi-
kanska regeringen har velat ingripa i
styrelsen ha de begifvit sig ut pa krigs-
stigen och alltid gait segrande ur stri-.
den mot de langt mangt ligare mexika
nerna. Deras narmaste grammar arc
Yaquisind dianerna. Dessa iva krigiska
Istammar synas ha kommit till insigt
ON recipro ocitetens nytta. De bista
hvarandra pakommande tr&ngmal,
sarskildt striderna mot mexikanerna