Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-07-14
dnstavus Adolphus College.
Ndgra hetsnSngar TIL ud,. svensk-draeri-
kdnskd ,naqdona.
AZ M. w.

Al M, w.
------
Detar Vanligt for udnner och bekantG
att ALT som oftast sanda helsningar
till hvarandra vi aro ju inbbrdes ba-
de vanner och bekanta: udnneY pa
grund af bade nationel och andlig
slagtskap savAl som gemensamma in
tressen, bekdntd manga fall personli-
gen, der delta icl1e ar fallet atminstone
genom bref, tidningspressen eller ock
pa ryktets vig. Pa grund salunda bade
af yanskap ooh bekantskap sanda vi
eder nedanstaende helsningar:
Var forsta helsning: Ldgen sd, att 4
komnaen besittnsng at kuaskdp. Kun
skap dr. makt, det erfar man dagligen.
Titan vardig kunskap kan litet eller in
tet utrattas. Iungdomstiden har man
vanligen bast ON It'd, fattar lattast, at
minstone ALA minnessaker, och har
man de basta tillfallen att lara. Later
man denna It'd obegagnad ga forbi, far
man ofta bittert angra delta vid mog-
mare alder. Sta icke tillfallena eder
omedelbart till buds, kunnen ], ON det
flnns litet nordiskt CRY ieder, skaffa
eder tillfallen. Talen med edra foral-
drar, framlaggen edra 6nskningar for
dem. Varen f0rtroliga med dem. On
edra 6nskningar ej till en- borjan vinna
genklang hos far ooh MOI, ,blifven hvar-
ken modfalde eller fortornade. De haf-
va kanske andra onskningsmAl med af-
seende pa eder. Radgoren ON dessa.
KIart ar, att edra foraldrars ord maste
vaga tungt vagskalen vid val af lef-
nadskall, men de hafva hvarken GU
domlig eller mensklig ratt att tvinga
eder upptaga ett lefnadskall, hvartill !
icke hafven lust eller anlag.
Arc f0raldrarne urstandsatta att
hjelpa eder, kunnen I genom forst8n-
dig planlaggning, ihardighet och spar
samhet sjelfva bereda eder tillfallen
att inhemta kunskap. Where there is
will, there is q way" sager engelska
ordstafvet, eller atergifvet pa svenska:
william drar halfva 1asset". Under var
egen iakttagelse bAde hafva forekom
NIT och forekomma alltiemt ganska
manga fall, som bekrafta sannfardighe-
ten af v8rt pastaende. Kanske I fruk-
ten att nodig begAfning saknas. ia
aro sanning de, som sakna begafning
nog, att blifva nyttiga medlemmar i
samhalle, kyrka och stat. Genom ON
NorgsfuH och lamplig handledning
kunna och skola de slumrande anlagen
hos eder vackas till lif.
Var andra helsning: ID I dnanen eler
dstdd tiR ndgon skola. gdn id helst till
udra egaa ldrouerk, gdn till Gustdcus
4doIphus. Kanske onsken I hora skal,
hvarfor just dit? F5rst derfor att det
drvdrt eget ldroverk. Man ar ju sjelfkar
ooh tycker gerna ON slit eget. En- sa-
dan sjelfviskhet kan nappeligen khan
dras. Delta laroverk har grundlagts
for 80 ar sedan af vara fader och fore
gAngare. Dessa skankte bade sina for
b0ner och sina skarfvar och sande sedan
sina soner och dottrar hit. Forfaderns
mime ar ettt heligt mime. vi dr6ia
gerna qvar dervid. Val hafva andra
laroverk vuxit upp rundt omlring oss,
hvilka genom statsans1ag eller genom
stora donationer blifvit rika och salts i
stand att atVeckla sig i storre slala an
vart Dessa aro dock ej yara laroverk
och vi maste ala fall kama oss mera
som caster och frammande Yid dessa
DerVid ma ock ihagkommas, att liksom
hvarje family under vanliga f0rhallan-
den bade battre forstar och f0ljaktli-
gen battre kan uppfostra egna barn an
andras. sd ar det ock med de olika ma
tionalitet vi forsta bast och kun
ma bast sympatisera med v8rt eget folk.
Dervid md ej heller forglommas, att
q Igenom ttbes5ka laroverket helper
och befordrar laroverkets intressen.
Wore vi syensk-amerikaner eniga, skull
le vi kunna &stad komma ett storartadt
laroverk. Ooh hvarfor skuile vi Ell yara
delta? Visen nu, att I yuxit bort fran
den kungliga syenska afundsjukan,
SAINT att I varderen edert eget. Yarde-
ron I Ell edert eget, varderen i nappeli-
gen ratt andras heller. Genom att
komma manga oxen laroverkets In
komstcr, uppmuntren / alararne, som
arbeta der, att CORA slit basta for eder,
Iifven I styrelsen att utyidga och pa
ALA satt forbattra 1aroverkets bade In
70 och yttre angelage nheter, eggen i
vara forsamlingar och yart folk att fri
kostigt understood ia inrat ttningen. Var
fattigdom ma eli utg0ra ett o0fverstig-
ligt hinder. De fattiga playa vera de
idogaste arbetarne, dessa playa arbeta
sig upp till oberoende och valstand nm
der det att de rika kanske pa grund af
soverksamh mhet aro konkursmessiga. Ur
dc fattiges leder hafva Hertalet af vAra
st6rste man framgatt. Det beror Ell
hufvudsakligen pA den elegans som
omgifver den studerande, ON han gor
framsteg eller eli det beror pa hans eg-
ma ihardiga bemodanden, understodda
.af dugliga och for hans val ommande
larare.
Eft andra skal dr., att udrt sdroreyk
stdg pa krsstlsg och sathersk grund och
botten. Tro vi pa Lrist tendomen, Guds
ords CODA, helsosamma inaytande ali
manhet, lnaste vi ock tro att dot bor1
hafya plats bland laroamnen vid on
skola Ingen ma dorfor tro att Diet ar
n0dvand gt eller faller az sig sielft, att
man skall bli prest, dorf0r att man stu
Sdorar vid en- kristlig skola. Der flnnasl
icke rlindre an fem olika afdelningar,
assedda att gifva bado praktisk, anda-
malsenlig cob tidsenlig utbildning for
lifycts olika yarf.