Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-10-06
Korrespondens fran Sverige.
IFor MrNNEsorA STATS TIpNINGl..
Stockholm den is septemre 1897.

Stockholm den 10 Septefnre 1897.
Aterkomna till Stockholm begifva vi
oss naturligtvis sd smart tillfalle gifves
till utstallningen. Der formarkes nu
mera lif och rorelse an da vi sist besok-
te densamma. De vantade turistska-
rorna ha anlandt, och engelsman, anne
rikaner, tyskar, fransman, finnar och
ryssar synas lika hemmastadde som
stockholmarne, skaningarne, vestgotar-
ne, smalanningarne och andra "info-
dingar". Det vimlar af menniskor Of
verallt och en- riktig Babels f6rbistring
raider. Menniskomassan utgor en- in
ternationel samling, som ,det ocksa
eyer slit intresse att Sc.
Att utstallningen varit battre besokt
an man v&gat hoppas, framgar at det
finansiella resultat, som redan upp-
natts. Han hade beraknat, att hela in
komsten fran f6rsalda intradesbiljet-
ter skulle komma att bel0pa sig till en-
million kronor, men denna summa ha-
de inkommit redan midten af augusti
m8nad, ooh imam utstallningens sista
dag utgar torde ytterligare en- half
million kr. hafva tillkommit.
Medan man DR. intresserad interna-
tionella samlingar, ON hvilka redan
nagot yttrats, gar man till utstallnin-
gems fornamsta sadan, nemligen konst-
samlingen. Det ar nog icke manga ko-
nungahus, som ha nagon medlem, som
ar sa konstnarligt anlagd, som prins
Eugen. Han intager en- mycket franz
staende rang som m&lare, icke allenast
iSverige utan afven utrikes. Tillkom-
stem af en- sadan utstallning der ma
stan ALA bildade nationer deltaga, har
man framsta rummet att tacka honom
for. s
Hallen, som innesluter den varderi-
ka samlingen, ligger strax intill ma
skinhallen och ar otvifvelaktigt stock
Observation-Disclosures vackraste bygg-
mad, sasom mycket tillborligt ar. Bygg-
nadsstilen ar enkel och behaglig. Ut
vandigt aro vaggarne bekladda med gips
sn0hvit farg, och utefter vaggarnes
6fre kant l6per en- fris med INSTALL
ningsmarket tire kronor Diver den
del af hallen der den internationella
samlingen har sin plats Or en- liten for
hojning eller s. X. loggia upprest. In
gangen ar sardeles praktful.
Hela antalet tailor samlingen upp-
gar till ungefar 800. sd att det fordras
icke sd liten It'd att bese dem val. AT
delta antal komma ungefar $50 pa den
syenska afdelningen, 450 pa den dan
ska, 260 pa den norska och de ofriga
fordelade pa ett total andra europe
iska lander och Amerika.
Det Or mig omojligt att ge nagon ut
forligare beskrifning ofver den stora
samlingen, ty dertill erfordrdras betyd-
ligt utrymme och omfattande kanne-
dom ON konstsakers yarde, hyilka ba-
da delta fall saknas. Detar ganska
riskabelt t. ON. for en- ''forstasigpaare"
att falla nagot omd6me ON tafor och
andra konstsaker, ty hvad som beha-
gar den enc Dir hknojdt eller rent af
afskyvardt for den andre. Vanligtvis
ar det bast att tanka pa visdomsordet,
som sager, att ON tycke och smak ma
man Ell disputera' och tiga. Nagra
fa anmarkningar far man dock lof att
CORA.
den forsta sal man kommer till la
de amerikanska konsnarernas tafior
fatt plats. malarekonsten ha ameri-
kanerna hittills eli utmarkt sig, men
nog k,tasna de astadkomma battre konst-
alster an man har far Sc. Att dessa ha
foga varde torde man blifva temligen
ense om.s
Svenske nlalare aro talrikt represen.
terade, ooh mot de allra feste torde
den anmarkningen vara befogad att de
prala for mycket med granna farger.
Likasom de beskrifna personligheterna
z on ber8ttelse bora framstallas som
verkliga menniskor och ej som anglar
eller demoner och tilldragelserna sasom
varande inom m6jlighetens granser, sd
bora ocksa de tecknade foremalen pa
en- taf1a sa mycket som m6iligt hkna
de naturliga som tagits till f6rebild
Ju trognare man kan pa duk teckna
dot verkliga naturliga f6rem&let, ju
skickligare konstnar anses man ju va.
In. Ty andock man haller de stora
srlillenas masterliga skapelser all ara
far man dock erkanna, att den allsmak.
tige Skaparens verk ar det skonaste al
ALT. Ar man inte n6jd med att taga
det naturliga till efterd6me utan soke1
att astadkomma nagot som CLANS och
harlighet skall 6fvertraffa det, misslyc.
kas man. Vackra farger ensamma bill.
da ingen vacker tafia. Man maste kun
ma AMANDA dem skickligt och vanligt.
Wis sparsamt. Det senare ha de sven
ske malarne icke giort. Nagot liknande
en- sadan sky, morgonrod rodnad eller af-
tonskymning, sadana moln, trad ooh
blommor. som de malat pa duk, sci
man inte verkligheten. Det naturli.
ga Dir mera enkelt, mera ansprakslost
mindre uppseende ackande. Naturen
pralar inte med en- mangd granna far,
ger sasom de gjort:
De norska konstnarerna 6fvertraffa
sakerligen de svenske j manga hanse.
enden, men skulle ett pris tilldelas ma
gon sarskild nation for tailor konst.
halIen, So ar utan tvifvel Danmark be
rattigad till att blifva pristagaren. Det
lila landet pa andra sidan Sundet kar
u kama sig stolt 6fver sin konstutstall
ming. ,Dess konstnarer soka Ell sd nayc
ket att vacka uppmarks ksamhet med det
granna, det briljanta, det som sticker
5gonen, som svenskarne ha en- bona
genhet att CORA. De ha intet prakt
N ~ Z 4 A 4 la..L M 4