Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-07-28
Minneapolis MINI. Onsdagen den JUL 1907.


Powderlys utnaaanlng till immigra-
tionskommissarie blef icke stadfastad
af senaten imam den extra sessionen
lafslutades
0deIaggande fsagelsf formar hemsok-
tes olika delar at Nebraska under nat
ten mellan mandagen och tisdagen.
Grodan tros ha lidit stor skada, men
narmare underrHt Htte1ser saknas.
D6dsfall. Nils Olson iStanton, Ia,
| en- af traktens tidigare svenska nybyg-
gare, afed harom dagen en- alder af
Enagot Diver 871S Ar. Han var fodd i
Hastasa, Skane, och bar varit bosatt i
Stanton de sista 25 aren. = Mobelsnic-
karen Andrew Selgreni Rockford, ILL.,,
afed fora Veckan efter endast 8 da-
gars sjukdom en- alder af nara 81 Or.
Han efterlemnar; hustru och tire barn.
Stricken bland observation-disclosures
pagar annu Nagra kolbolag ha for
KARAT sig villiga att inga pa de strej-
kandes fordringar pa hogre afoning,
men fr8gan dr. dermed ingalunda lost,
ty hvad kolgrufvearbetarne hufyud-
sakligen &syfta Aratt tvinga samtlige
Egrufegare att inf0ra samma l0netaxa
och delta ha fertaletsRf de senare hit.
tills vagrat CORA. Emellertid har strej-
ken bl. a. haft till fold, att fere fabri-
ker n6dgats nedIagga sin verksamhet,
lIo<,
priser.
duldfebern har angripit en- mangd
personer j olika delar af fandet och
sarskildt i de yestra staterna med an-
ledning af underrattelserna ON de nya
guldfynden j Alaska Att den afyen
kommer att skorda manga offer ar ty-
varr nog sakert. N6den och elandet
bland guldgrafYarne i Alaska dr. for
farlig, och annu bedrofigare blir det
val. mar dessa skaror, som nu hasta dit,
komma fran till bestammelseorten
Det ar blott nagra fs guldsokare, som
CORA storre guldfynd derute, medan
den stora mangden Ear genomga de for
farligaste lidanden och icke sallan mo-
ter doden under det fafanga sokandet
efter den ada metallen. De enda, som
verkligen fortiena pa saken, aro trans
portbolagen, som CORA fortrafHiga affa-
rer.
Att vaka fyra dygn strack ar ett
experiment, som nyigen forsokts af
tv8 lakare Boston, Partizz och Gill
bert, ehuru med som klnde tanka, foga
framgang. Partizz vs. efter 54 timmar
alldeIes utmattad asll den nasta tim
men var han ett jemmerligt mellanting
mellan s5mn och vaka, tills somnen
tvang honom in EFT d5dslikt tillstand.
Det varade 19 timmar, imam den full
|standigt utmattade atsr vaknade ur
sin djupa somn, men han var da annu
sd elandig och sinfesfranVarande, att
han knappast kande igen sina bekanta.
Hans kroppstemperatur aftog redan
under den 50:de yaktimmen So betyd-
ligt, att man allyarligt tanl1te pa att
afbryta fors6ket. Battre gick Diet Gil
bert, som forblef hela tire timmar lang
re vaken, men oafbrutet fantiserade
den sista tiden. Und der den 59:de yak
Etimmen fol- han tung somn, men yak,
made frisk och kry efter Alta timmars
f6rlopp. Gilbert amman annu en- gang
profva tortyren, enar han dr. 0fverty-
CAD ON, att training harVidlag afven
kan spela en- stor roll, och att han vid
ett andra eller tredje forsok kan lyc-
kas h&lla sig vaken5i 90 timmar. AT ma
got praktiskt intresse torde val denna
konst knappast bi utan far endast be-
traktas ur kuriositetssynpunkt.
Fran Bethany College, Lindsborg,
Ks. DR.. och fru Swenson sanda hjert.
1iga helsningar fran Hernosand och
5andra trakteri i Norrland. De arc fri
ska och ma godt Prof. Thorstenberg
studerar sang. piano och kontrapunkt
for tire af Stockholms skickligaste mu-
siklarare. Han &teryander i sallskap
med DIR. Swenson. Prot Sandzen vistas
{. I. hos sina foraldrar y Vestergotland.
Han har dessf0rinnan besolt Glasgow,
Edinburgh, London, Paris, Koln och
Kopenhamn. Prof SelIberg dricker
brunn yid Lannaskede. Pastor Frost
ar ocksa der. Prof. Laurin DR. Yid dalig
helsa och blir mojligen n6dsakad att
STAMINA efter i Sverige for nagon It'd,
5hvarefter han nkval anyo amman resa
till Amerika for att fortsatta slit arbe-
to vid Bethany, som han sd hogt alskar
och af hvilket han AlskRs tillbaka. Han
~ II 4 2