Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-12-08
Korrespondens fran Tyskland.

Korrespondens fran Tyskland.
Berlin eyer fiere stora museum och
konstgallerier, bland hvilka aAltes mu-
scum" Neues museum" och National
galleriet arc de f0rnamsta. / dessa
museer f1nnes en- mycket stor del at
de saker, som tyska vetenskapsman
och konstnarer hemfort fran sina ON
fattande forskningar i Egypten, Kali
deem, Babylonien, Persien, Grekland,
Italien nj. fl. platser, Man far dessa
museer en- alldeles ny tanke ON de
gamla landernas stora utveckling j vis-
sa riktningar, och sarskildt bildhug.
gerikonsten. nationalgalleri ser
man tailor af verldens storste mastare.
De sarskilda skolorna komma krono-
logisk ordning, och det Or intressant
och larorikt att Sc hur m8lare af SAM
ma tidsperiod det stora hela folja
samma regler. Ingenstades kan man
battre Sc och besanna. att "hvar och en-
ar barn af sin tid,'. Sadana stora ma
stare som Rafael, MurilIo, Lorenzo de
Vinci, Millet, Van Dyke. m. f, aro har
representerade. I midten af nya mu-
sect Or Kaulbacks ber0mda tafia, franz
stallande sex af verldshistoriens stor-
sta tilldragelser. Dessa tilldragelser
trodde konstnaren yara forbistringen
yid Babels torn, Homerus och greker-
ma, Jerusalems forstoring, hunnernas
besegrande, korstagen och reformatio-
men. Taflan ar ungefar 250 fot lang
och 30 .fot hog.
Kungliga biblioteket, grundadt 1859,
ar ett af de ber0mdaste och rikhalti-
caste och sages vara det NEST brukade
biblioteket Europa. Det innehaller
100000 band och 6fyer %, 600 handskrif
ter. De intressera oss dock inte sa
mycket som dess markVardigheter. Det
ar val vardt att resa en- lang vag bara
for att 5sg dem. Jag manner bara tre:
den f0rsta med rorliga stilar af Gutten-
berg tryckta bibeln, en- del af Luthers
MISUNDERSTANDING och Luthers SO te-
ser. Markligt lite intresse skulle man
ha for det historiska, for den nyare
tidens utveckling och for sin egen kyr-
kas forsta It'd, ON man utan rorelse
kunde betrakta dessa saker, hyilka ut
gjorde de 1nedel, hvarigenom religions
frihet forskaffades at verlden och SAN
ningens ljus spriddes i ALA land, sa att
de senare fyra arhundrade stora
framatskridande pa det andliga och
materiella omradet varit mojligt. Jag
skattar mig Iycklig Diver att kort forut
ha yarit tiilfalle att is Carolina Redi-
viva" Upsala Sc originalet till Upsala
notes beslut af ar 1888. Med tanke pa
det som blifvit skrifvet pa historiens
blad sedan de 95 tesernas uppspikan-
de pa slottskyrkan Wittenberg ar 1517
och Upsala notes beslut, som antogs
Ar 1893, hvilka verldsbety ham
delser tyeker man sig icke lasa ON i
zdessa document! Man erinrar sig
striderna mellan Luther och hans van
ner ena sidan och de hatske kato-
likerna q den andra, Leipziger-disputa-
tionen, Riksdagen i Worms, Schmal-
kaldiska kriget,; stridigheterna Skan-
dinavien, England, Shetland och Ne
derlanderna; katolikernas kraftiga for
s6k att atervinna sin f6rlorade makt
protestanternas fortryck Tyskland
och Bohmen; Sigismunds f6rdrifvande
fran Sverige och Gustaf Adolfs befriel-
sekamp och arofika dod pa Lutzens
slagfalt; Westfaliska freden 1648, som
tillerkande protestante religionsfri-
Shet; och sedan tanker man pa tva och
EFT halft sekels tillvaxt fupp1ysning
och frihet sedan dess. Och framfor
ALT tanker man pa de millioner menni-
sskor, for hvilka sedan dess bibeln ej
langre varit en- forseglad box, men i
stallet blifvit for dem en- kalla, ur
hvilken de hemtat frost bedrofvelsen,
talamod j lidandet. frimodighet do.
den.
wi maste dock lemna dessa minnen
och komma till det nuvarande. Ber-
lin har, som man kunde vanta, en- wide
open policy. Jag rakade vara der Of
yer en- s0ndag men sag dock inte myc-
lxet, som tydde pa att man holl dagen
j helgd. De fiesta butikerna voro opp
no, atminstone st6rre delen af dagen,
och pa gatorna radde stor trafik. Pa
restauranterna hade olet en- atgang som
man val knappast kan fa Sc annorsta-
sdes an tyska stader. Man tyckte det
var lila nog med dryckenskapen Sye-
rige. men har ar Diet varre. Det finnes
visserIig Gudi klagadt. nycken dryc-
skenskap Amerika, men ett obestrid-
ligt faktum Or Diet anda. att den ar icke
pA langt mar So allman som gamla
verlden. -i
Fran Berlin fortsattes resan sodernt.
En- ale staderna som genomfares ar Ju-a
terhock. vi erinra oss, att det var har
Tetzel f0rde sin aflatshandel och ropa-
de frackt: mar myntet kistan kim
gar, sjalen sig npp till himlen svingar'',
hvilket skamliga ofog f6ranledde Lu-
.ther att uppspika de 95 teserna.
Wittenberg! Man will knappast tro
sina oron, da man h0r konduktoren ro-
pa det namnet Huru manga ganger
har man inte lasit ON den staden ooh