Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-05-26
Situationen | syd6stra Europa.

anses yara afslutadt, och att sd dr. for
hallandet har man tvifvelsutan att tao
ka Ryssland, for som harvid &terigen
fatt ett tillfalle att lagga dagen, jhure
ofantligt, mycket det wager den poll
tiska vagskalen. Sasom omnamdes j
fora numret hade turkiska regeringen
som svar pa makternas not forklarat
sig icke ANNA ing8 pa vapenstill llestand
utan mot vilkor, att fredsvilkoren forst
bestamdes. Harigenom afsag den att
vinna It'd for att kunna fortsatta kri-
get, hvarom den afven gaf befallning
till Edhem pasha, och ON mojligt all
deles krossa sin svage fende, for att
sedan under observation-disclosures
kunna framstalla sd mycket st0rre for
dringar. . i,
Delta lag emellertid icke Rysslands
intresse ooh derfor lat det sultanen
f0rsta, att det vore klokast for honom
att foga sig efter makternas 6nsknin-
gar. Och hvad stormakterna samrad
med hvarandra Ell lyckats genomdrifva,
det gjorde Ryssland ensamt genom att
blott gifva sultanen en- vanlig wink ON,
att om han langre visade sig halsstar-
rig. .sa komme bulgariska armen att
omedelbart mobiliseras for att, for
starkt med ryska armek&rer sandals
mot Turkiet. Delta var tillrackligt.
En- sd maktig makt som Ryssland vaga-
de sultanen Ell satta sig till motvarn,
och Edhem pascha fick b6rjan af for
ra veckan order att genast installa
krigsoperationerna, hvilket afven sked-
de. En- liknande order tillstalldes gre
kiska regeringen befalhafvaren for de
.grekiska trupperna Epirus. Resulta-
tet af de derpa foljande underhandlin-
garne blef, att for armeerna Tessa-
lien ett sutton. dagars ,, och for de i
Epirus ett sju dagars vapenstillestand
formligen afslots torsdags.
Harmed ar dock den grekisk-turki-
ska fragan ingalunda lost. Turkiet
fordrar en- ersattning pa 100000 tur-
kiska pund och aftradandet af Tessa-
lien, hvars f6rlust det aldrig kunnat
glomma Vid Berlinkongressen fore
slog Frankrike, att Tessalien och sodra
delena Epirus skulles af Turkiet af-
tradas till Grekland. Som delta for
Stag Ell antogs utan det il .Berlinfreden
endast bestamdes, att de begge max
terna skulle sjelfva 6fverenskomma
ON de nga granserna. blef det natur-
ligtVis ingen uppgorelse af. Stormak-
terna maste derfor juni 1880 annu en-
gang sammantrads Berlin, och de be.
stamde da enhalligt en- grams, som skull
lie ga fran Artabugten langs Kalamas-
floden nordlig riktning till omkring
enmil 6Ster ON Janina; derifran skull
lestdene folja vattengransen anda till
h6gsta toppen ID afa3 sOlympusbergen. O.
Trets stormakternas enighet var det
ikvAl ingen latt SAX for Grekland att
ia fast fot Tessalien. Stormakterna
representerade visserligen folkratten
och voro den starkare parten, men
imam grekerna gripit till vapen, satt
hela sin har pa krigsfot och dermed
vadjat till den enda ratt som respekte-
ras mellan folken, nafratten, .blefvo
Tessalien och den grekiska befolknin-
gen icke Greklands egendom. Och
ikval forblef hela Elassonadalen tur-
karnes valid, och den kara Olympen
stannade barbarernas handler. Tur-
kiet har dock, som namts, gait och bu-
rit pa forlusten, och derfor tycker det
sig nu ega ett ,fortraff1igt tillfalle att
taga skadan igen, ,ett tillfalle,s som det Ell
heller latit ga sig ur hapderna.
Det ar emellertid Ell Turkiet ensamt
som bestammer fredsvilkoren. Stor-
makterna ha afven sin hand med spe-
let, hvilket tju for ofrigt ar alldeles ma
turligt, ty huru skulle man kunna tan
ka sig eller tala ON den europeiska
"konserten" utan j sammanhang med,
dessa stormakter. Pa fredsunderhand-
lingarnes omrade blir det foljaktligen
svarare for Turkiet att 6fverfygla sina,
motstandare an slagfaltet i striden
mot de underlagsna grekerna. Da fred
skall maklas, aro stormakternas enhal-
liga beslut lag. Delta kanner sultanen
och lampar. sig derefter. For narvaran-
de motsatta sig stormakterna bestamdt
Tessaliens aftradande till Turkiet och
ha afven latit det senare riket forsta,
att det ,maste atn0ja sig med en- min,
Dire krigsskad deersattning. Sin vana
trogen soker dock sultanen att draga
ut pa tiden med uppgorelsen, tydligen
j den afsigten, att han pa nagot satt
skall lyckas st0ra endragten makteraa
emellan hvaraf Turkiet gifvetvis kun
de vanta sig sarskilda fordelar, delta
sd mycket mera, som det genom slit
energiska upptradande under kriget
tydligt lagt j dagen, att det ingalunda
Or hvad man ansett det vara: ett SON
derfallande, d6ende rike.
Stamningen i Grekland Dir med an
lcdningen af det olyckliga kriget for
tvifad. Hela befolkningen ar ned
tryckt ooh uppfylld af dystra aningar
FOR framtiden. Men med nedslagenhe
ten blandar sig afven upphetsnilg mot
de kungliga hvilkas stallning ar ALT
annat anbehaglig. Att situationen ar vt |
terst bekymmersam, kan man sluta till
af en- depesch fran Wien till On engelsk
tidning och hvari det uppgifves, att en- |
0sterrikisk kryssare blifvit beordrad
till Phalernum nara Piraeus for att |
der halla sig beredd taga ombord den
grekiska konungafamiljen, for den han
delse denna skulle fnna det vara nod |
vandigt att lemna Athen. f
4 .------
Sinnesf0rvirrad. Ida johnson Nc
Pherson, Kans., endast 26 ar gammal,