Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-06-02
Korrespondens fran Sverige.
Stockholm den 1g mai 1897.

Azu..-. .-ss.E-.. OLOCfNOCUt QeN IL nay IoSI.
Da den 0nskan, som jag manga ar
mart, nemligen att "a Sc gamla Sverige,
nastan of0rmodadt denna sommar blef
uppfyld, will jag med redaktionens af
MINI. STATS TIDNING benagna tillatelse
skrifya nagra ord ON min resa till den
stad, som delta ar ar ALA lustfarande
svenskars Mekka, nemligen Stockholm.
Tisdagsqvallen den "a april afreste
jag fran st. Paul med ett. .Soo-banans
tag och p8b0rjade den langa fard, som
nu. andtligen matt slit slut. "Alla satt
ga for sig utom de trakiga', sager ett
ordsprak, och ifall man hyser den asig
ten, gor man bast uti att Ell resa ofver
oo-banan till New York, da man ar pa
vag till Sverige, ty det ar fara vardt att
ems enthusiasm for Amerika och beun-
-dran for dess natur da kommer att be-
tydligt forminskas. En- fattigare och
0dsligare trakt, an den man far Sc, da
man reser genom Wisconsin och Michi-
gan, kan man val knappast skada ma
gonstades, och som undertecknad ar
van I vid- att skada en- sk6n natur, sar-
skildt som han uppvaxt det natur-
sk0na Carver er-settlementet, kunde han
icke annat an undra huru menniskor
villa bygga och DO dessa trakter.
Stubbar, branda tradstammar och mo-
ras var ALT jag sag, med undantag af
nagon liten koja eller stad har och der
j vildmarken. Da man farit 6fver
gransen till Canada, s&g man samma
enformiga natur under nastan hela va
gen. Det enda af intresse, som motto
den resandes blick; var den stora ska
ra af man som stod med handerna
byxfckcrna rgid hvarenda station och
storgapade pa taget som ON det varit
det mycket omtalade luftskeppet.
Sedan man lemnat Montreal pa re-
san soderut mot New York erbjuder
dock naturen en- skonare anblick, som
betydlig man borttager det daliga in
tryck man forut fatt och stor grad
ersatter hvad man forut forlorat. F0rst
framkommer man till den tacka Lake
Champlain, vid hvilken manga histo-
riska minnen aro fastade, och utefter
hvars strander' banati slingrar sig ge-
nom klyftor och tunnlar och ofver no
ga vallar, pa ett satt som kom mig att
tanka pa de beskrifningar jag last ON
jernvagarne bland klippbergen. Pa
den ena sidan resa sig Adirondack
bergen till en- ansenlig hold. Bland
dem aro, som bekant, belagna semliga
af Americas f0rnamsta sommarstallen
och hit resa hvarJe sommar mycket
folk fran mar och fjerran for att med
fiske, jagt och vandringar bland ber-
gen forlusta sig. g 3e:9s5
Bfter tagombyte Albany, der jag
blott fran ett afstand fick skarskada
den stora och kostbara kapitoliibygg-
MAIDEN, gick var vag utefter Hudson
foden. Pa bada sidor ON denna rykt-
bara flod resa sig hoga bluffs" som
gifva at trakten ett storartadt utseen-
de. Pa foden DRIVES en- betydlig 3ng-
batstrafik, att donna af de manga ang-
b8tar, som man sag fara upp och ned
pa densamma.r r,ererr -, 49,.
Andtligen pa torsdags qvallen voro vi
framme stora staden New York efter
ungefar 80 timmars oupph6rligt akan-
de; efter den snabba anghasten. Det
lutherska, lemigranthemmet, no. 5 Wa
ter. ST., uppsoktes och har traffades
manga svenskar, som voro pa resa till
gamla landet, antingen med tanke att
blott aaaggar ett besok hemma eller ock
att STAMINA qvar der. Icke sa fa af dem
jag samtalade med synas hafva det Sc
mare i sigte. Dessa tala ofta ganska
lila ON Amerika och synas tro, att det
Or mycket battre att DO igamla landet,
och ikval ha manga af dem kommit
! langt battre omstandigheter Ameri-
ka, atminstone financielt hanseende,
. an som troligen blifvit fallet. ifall
de aldrig arrest dit. Deras beteende
= ar derfor lika otacksamt som de for
ste kolonisternas New York, pa hvil-
ka kolonisationsbolaget fam sig for
anlatet att klaga, att de "atervanda
till hemlandet med penningar fickor-
ma och ett daligt vittnesbord ON kolo.
men," Ganska sakert Or, att de fle-
sta fall komma samma personer, som
nu saga, sig vara mycket glada 6fver
att f& lemna det "d&figa Amerika" ON
nagra ar eller kanske manader tillba-
ka till samma land, da de troligen sko-
la annu mer gladjas 6fver att vara till
baka. So brukar det atminstone ga j
de fiesta fall. Emigranthemmet erbju-
der at den resande ett trefligt hem och
stor ar isynnerhet den hjelp och det
skydd, som emigrantmissionar Schuch
dr. stand att gifva ankommande lands
man.
Ingen far gerna genom New York
utan att taga den stora suspension
bron ofver East River j betrak ktande.
Den ar ock ward att ses, ty ett iettefo
retag Or det. Att det dr. trangt New
York, kan man Sc af de smala gatorna
och de skyh5ga husen, och att man ic-
ke j allt foljer med sim It'd tydliggores
genom stadens daliga och gammalmo-
olga sparvagssystem. Harvidlag har
man icke visat nagot af den liver att
f0lja senaste metoderna, som de fina
spratth0karne som vandrade pa gator
AASS 'Aoe'o, ues uOo FoAiI Ale1S0A OM dI6 LOi-
/ ia de allra nyaste moderna j klades-
dragt.
ordagseftermiddagen don "a april
skedde afresan fran New York och
Amerika med Thingvalla linens anga-
re Norge. Underliga aro de kanslor
man erfar, da man ser faderneslandet
forsvinna j det dunkla fjerran, det
land, der man blifvit fodd och upp-