Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-07-28
l dustavus Adolphus College.

ming, SOM 0rfareQnet6n allG16mG De-
kraftar. Hyilket herravalde eyer icke
den kunnige j iemf0relse med den
okunnigel Denne dr. en- slaf formal
Iande till det, som omgifyer honom, ty
han kanner icke dess verkliga inne-
bord, den FORE deremot kanner sig fri
gent emot den honom omgifvande
yerlden, enar han sin kunskap eyer
en- makt att 0fvervinna hart mar ALA
motande hinder. Denna kunskapens
stora betydelse har mer eller mindre
varit erkand ALA tider och bland ALA
folk. I synnerhet kunna vi sasom
svenskar med berattigad stolthet rak-
ma oss till en- nation som alltid hogt
skattat kunskapen och derfor intagit
och intager EFT af de framsta rummen
inom bildningens tempel Oden self
star s&som typen for en- ratt kunskaps-
sokande, Han var villig att for en-
dryck ar visdomens kalla ofra slit ena
6ga, ty endast derigenom kunde han
vinna den kunskap, som gaf honom
makt att regera verlden. Kunskaps-
t0rst och uppoffring hafva ock alltid
gait hand hand, ty hvar och en-, som
0nskar slacka sin torst efter Vetande,
maste ock offra bade It'd, lrafter och
penningar. Men hyad som offrats pa
vetandets helgade altare. bringar van
hgen mangdubbel valuta.
Att afYen vart samfund ar villigt att
ofra pa delta altare, visa de manga
h6gre och lagre laroanstalter, som fin-
mas inom detsamma, och arligen offrar
v8rt folk stora summon for ungdomens
bokliga fostran. Minnesota konferen-
sen star i delta fall Fingalunda efter.
Dess eget laroverk, G,istapus Adolphus
College, dr. harp& ett talande bevis.
Delta laroVerk Or sasom bekant grund-
lagdt, underhallet och regleradt af
Minnesot konferensen inom Augusta
nasynoden Det har nu under trettio-
fem ars It'd utofyat en- valsignelserik
verksamhet bland vart syensk-ameri-
kanska folk genom att fostra dess
sungdom till dugande medlemmar inom
vartr samfund. Vart svenska folk har
ocksa troget och uppo ofrande kommit
skolan pa mangfaldigt satt till help
cch intresset for densamma har i det
stora hela varit stadig tillvaxt. Och
delta ar sasom det Dor yara.
SkolVerksamhete bland v&rt folk DIR
nemligen helt enkelt dess yiktigaste
yerksannhe etsgren. Huru slulle det
val ga med var konferens, ON dess ung-
doms uppfostran ofverlemnades at sta
ten eller andra samfund? Hvar och
en- med ringaste eftertanke vet och
maste erkanna, att delta Vore detsam
ma som vart samfunds undergoing, ty i
samma man som ungd domen fostras pa
andra hall, forlorar den ock intresse
for vara egna inrattningar. Delta ar.
for oss sasom samfund EFT allyarligt gif
akt, och hvar och en- Dor anse sasom
sin oafvisliga pligt, att pa allt satt soka
forma de kunskaps okande att wanda
sig till vara egna skolor
bet sstundar smart till den It'd, da
tskolorna ater 6ppna sina dorrar for
den studerande ungdomen, och det ar
4 ailmanhet aa, som de unge borja;
planlagga for nasta skelars arbete. Det
CALLER da, att .deras 1edare rikta deras
tankar at det rata hallet, och delta ar.
atminstone for Minnesota konferensen
just Gustavus Adolphus College.
Delta laroyerks olika afdelningar
lemna dem ett fritz val att folja sin
.egen hag och sina egna anIag, och de-
ras tillgangar anlitas helt sakert min