Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-07-07

JernvagsoIyclsor IRE personer do
dades och 6fVer tjueo 8ersoner skada-
des vid en- tagsarn timing, som i
onsdags egde rum I Chicago q North
western -banan nara West Chicago.
Minnesota-monuHaeat tet d slagfaltet
vid Gettysburg iny fgdAs forIiden FIRE
dag, 34:de arsdage1 Sc delta blodiga
Stag, narvaro at staten Minnesotas
guvern6r, och de annu qFarlefyande
medlemmarne af DIET ryktbara .F'irst
Minnesota" regementet D. q. Tai hol-
los yid tiIlfallet af bl. a guvernor
Clough, senator Davis ofverste CoIFilI
och andra.
Fran kOngressen. Eenaten reducera.
de torsdags tullen white pine" ira
yirke, som af finansutskot faststalts
till 81 per tusen fot till 81 per tusen.
Reciprocity klausulen antogs yid fre-
days f6retagen omrOstning. AT sena-
tor Thurston inlemnades ett f0rslag,
som afser att "a det af senator Nelson
fnlemnade anti trust tforslaget skildt
fran tullagsfo forslaget och upptaget som
sjelfstandigt lagforslag. BlefVe det Sc
dan antaget, sd skulle Iagen bli kand
under namnet Nelson lagen. Az sena-
tor Allen inlemnadesi elordags EFT for
Stag ON en- premie al zcent per pound
for sockerbetodling upp till ar 1903.
De repubiikanska senatorerna hoppa-
des, att lagforslaget skulle bli antaget
j mandags. / resertanthuset star.
man fardig att sedan utan dr6jsmA be-
handla detsamma
Synnerligen f0rllopp utta-
lar sig ffnansminister Gage rorande
landets finansiella stallning narmast
med anledning af f1nansdepartemen-
tets rapport for det tillandalupna e.
skalaret. Landets fnanser, sager han,
aro godt skick och utsigterna for
framtiden ganska CODA. Sasom stod.
for denna sin asigt framhaller han bl.
a., att guldreserven skattkammaren
den 80 juni steg till Sill ] 600 600 under
det den ett ar f6rut endast uppgick till
S102, ,000, ,000, oaktadt geringen da upp-
tagit ett af sina stora Ian. och att Ian
diets skuld trots 6kade utgifter min
skats med omkring fem millioner dol
lars under aret. Denna sakernas bait
re stallning tillskrifves, af fnansmini-
stern, McKinleys 0fyertagande af rege-
ringstommarne, fold .hvaraf den for
ut radande oron och osakerheten inomI
affarsVerld den forsVu unit och eftertradts
af lugn och fortroendk
Den fafanganl Sal llar val en- dam
fat sA h8rdt sofa fft5ls b fafanga, som
en- liten blond och Eaclser ung miss d
San Francisco, Cal F0r nAgon It'd se-
dan grasserade det modet, att damer
tillhorande der, hogre soceteten insat-
te brilianter isina framtander, hvilka
sedan gnistrade, mar de hulda sk6na
oppnade lapparne till ett smaleende.
AfVen den ofvannanda missen, hon
hette miss Colain, hade accepterat det
f6rryckta modet, hVilket hon bittert
fick &ngra En- dag do hon var ensam
hemma ringde det pa d6rren. Missen
6ppnade och utanf0r stodo. tvenne
man. som uppgafvo att de voro gasar-
betare och att de skuIIe tillse gasled-
Och utan att ana n&got ondt
slappte miss Colain in dem. Men Diet
skulle hon icke ha gjort, ty de voro
ett par fracka banditer. De grepo
missen, och medan den enc holl kloro-
form under nasan pa henne, tog den
andre en- tang och drog ut den stackars
fiickans briljantta Derefter skyn-
dade bofvarne vag med slit vardefulla |
byte. D& miss Colain aJer kom till |
sans och ropade pa help, var det for
sent. R0fvarena hade f0rsvnnnit med
hennes framtander, och hon hade in |
tet annat att CORA An att ga till en-
tandlakare, som ersatte de forlorade
tanderna med lika manga lostander.
Naturligtvis Or hon nu h5gst f0rbitt-
rad pa Diet dumma modet, som skilt |
henne fran hennes naturliga tander.
rIinisterpo posteni Sverige- Norge. Fran
saker kalla ha vi erfarit' sager Nord-
sherman New York, tatt president Nc
Kinley icke kommer att utnamna ma
gon ny minister till Sverige N Jorge forr
in efter konung Oscars jubileum; och
det ar m6jligt, att nuYarande ministern
kommer att STAMINA qvar under presi-
dent McKinleys It'd. Manga anse, att
mr. Thomas, som fyra AZ varit ameri-
kansk minister Stoc kholm, Dor, j fall |
ombyte skulle komma fraga, icke
kanna sig f0rnarmad ON nagon AMMAN
skulle intags hans f0rra post .
Att mr. Thomas ej slSulle kama sig sa
tysligt fornarmad, ON utnamningen
t0lle pa en- amman person an honom
self, ar nog troligt, men hvad wore
dermed vunnet? Det Or erkandt, att
ngen kan battre fyIla denna plats an
MIR Thomas, och under sadana formal
anden borde hans utnamning vara
;jelfskrifven Det ar insigtsfulla, for
le respektive embetenas fyllande sar-
,kildt lampliga tjensteman ett land be-
aofver saval hemma som borta, och ju
Orr vi amerikaner komsna till insigt
,m skadlighetens och orimligheten af,
ii ma val kalla det, 'sfotation in office
sasom den hittills tillam-
bats, dess battre f6r vart land och
ok. Det Dir hvarken forenligt med
att och billighet eller statsmanna-
tlokhet, att vederborande yid utnam-
lingar till bekladande at ett embetel
,kulle f0rbiga en- person, som under
lin 'tjensteutofning lagt dagen dug
ighet och lamplighet blott for det han
'orut bekladt safnma embete. Just