Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-07-14

ALT storre och st0rre erbfringar. Lasen
]" L,stl,erans III AL Lands af DIR Lenker,.
och I skolen latt kunna ofyertyga eder
derom. DA icke katolikerna. hyilkas
handler drypa at kattares och protestant.
ters blod och hvilkas lara ar sd bade
5obiblisk och sa tom pa evangelism kinne-
hall, blygas for sin, borde Wei be-
h6fva blygas for var; och dA den refor-
inertia kyrkan icke blyges for sir. .ehur,1
hon ofta f0rnekar dag hyad hon larde
u gar, behofva vi visserligen 81 biygas
for var. Sanningen andras aldrig, den
behofver bIott utveckling, forklaring,
tillampning.
Eft tredje skal ar, att Vi har studera
vart eget sk6na, kara modersmal sUesl-
SKA sprdket med dess storartade litera-
tur. Det var delta spr8k, som var sto-
re hieltekonung Gustaf II Adolf talade
och skref; det var delta sprak, ON
hvilket Tegner sd karakteristiskt
.sjong:
sxran och hjeltarnes sprakl Hur adelt och
manligt du r6r digl
Ren ar som m malmens din klang, saker som
solens din gang.
Vistas pa h6jderna du, der askan och stor-
marna ta1a,
Dalarnas Iagre behag aro ed gjorda for dig,
Viina, sd lange vi kunna, afven iv8rt
adoptivland behalla delta sprak. Ma
ingen blygas derfor! Svenskan och
Esvenskarna hafva ika stor hedersplats
i historien som franskan och fransman-
nen, ja t. o. m. som tyskan och tyskar-
ne. Det ma val derf6r gala lika hogt,
ON Vi jemte engelskan kama sYenskan
som franskan. Att kama och kunna
bruka iva sprak innebar fervisso mer
bildning an att blott kama och kunna
bruka ett. Det ma haryidlag ih&gkom-
mas, att studiet af svenskan Ell ar obli-
gatoriskt vid vart laroverk. vi lita pa
n8got vida storre ooh maktigare an en-
obligatorisk larokurs, vi och vara stu
derande lifvas af patriotismens, foster
landskarlekens enthusiasm. Hvad man
far CORA fritt, gar alltid lattast. Delta
ar var egen erfarenhet delta stycke.
Kommen och studeren Tegners, Ru-
nebergs, Wallins, Kellgrens, Leopolds,
Stagnelii. Atterboms, Fryxells. Star
backs, Topelii m. a od6dliga arbeten.
Eft fjerde ska1 Or att vdrd studerdnde
! praktisk duglighet och allnsdn bildning
icke minsta man sta eftef de andra
Mroyerkens inom staten. V&rt betyg och
diplom erkannes b8de inom och utom
staten, bade pa denna och andra sidan
Atlanten. Vara studerande vinna an
stallning som larare yid normal" sko-
lorna, .,high schools. och s. K graded
schools" Somliga i1Inehafva t. o. m.
principa alsskapet vid stadsskolorna.
Delta bevisar, att vart laroverk for
star uppehalla sin rang och Vardighet
bredvid de andra, bade statens och
kyrkosamfundens.
Eft femte skal ar, att afgifterna babe
for undervisning och uppehalle arc sa
billiga, som det ar moiligt att CORA dem.
ON vi jemf6ra oss med de andra kyr-
kosamfunden aro Fara afgifter antin-
gen lagre eller oclk lika laga. fraga
ON statens allmanna larokurser aro va
ra afgifter h0gre pa grund deraf. att j
Fdessa Or den allmarna undervisningen
fri, men sa tages delta ofta igensi de
extra afgifter, som for ett och ALT ma
ste erlaggas. Jemfora vi vara afgifter
med andra delsskolors eller musk
konservatoriers, So arc vara ganska
smycket billigare. vi skola betrakta
.det som ett beyis pa att I last och pa
aktat var helsning, ON nu riktigt Of
verhopen laroverks kspresid denten med al
lehanda forfragningar jemte anhallan
ON katalog, Laroverket har lyckan
att hafva en- bade innehallsrik och
prydlig sadan delta ar. Den sandes
gratis pa begaran.