Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1897-11-03


pulisterna det siette kongressionella
distriktet Chicago hominerat var
landsman Georg A. Landgren.
Dryga skater har r Rockfordsamhal-
let Illinois att dragas med, sasom
framgar af en- giord berakning, enligt
hvilken befolkningen derstades maste
for innevarande Ar l. stats, county
town, stads-, skol-, biblioteks-, vag- och
broskatt erlagga males s4.T9.6 pr hvar-
je 800 skatteVarde. ..s w..
Jernvag under kIubban. Union Pa
cific jernbanesystem f6rsaldes man
days af domare Cornish Omaha, Neb.,
till den 8. K. reorganisationskomiten
for $53,528, 8,522.76. Lagges hartill de
81 ,036 400, som forut sasom garantifond
betalts till regeringen, uppgar k0pe-
summan males till $57, ,564 ,922.76
Kommer tilIbalsa. r. d. katolikpre-
stem och nuvarande pastorn G. Chini-
guy, vida kand foljd af sina afslojan-
den ON presterskapets inom den ka-
tolska kyrkan ruttenhet och sarskildt
bekant som forfattare till boken ON
"bikten" inom namda kyrka, amman j
dagarne atervanda till Amerika efter
att ito manader ha verkat England,
Shetland och Irland --.'->--. ....-.-
PuIImans efterlemnade f0rm0genhet
uppgifyes till endast 81, 600, 600. St6rsta
delen tillfaller hans tEa dottrar, me-
dan hans tva soner endast f& en- &rsin-
komst pa $1,000 att forfoga ofver, eme.
dan de Ell af testatornt ansagos kunna
handhafva storre. summon. Tretton
Observation-Disclosures j Chicago er-
halla $4,000 hvardera, hyarjemte st0r-
re eller mindre summon tillfalla den
afidnes syskon och nagra andra anh0-
riga och vanner. Flerestrotjenare ihag-
kommas afven testamentet.
Henry George afIiden. jag will
upptaga denna valstFid, ON det ocksa
skulle kosta lifvet," sade den valbekan-
te forfattaren och arbetarevannen
Henry George, da han for kort It'd Sc
dan antog den af demokraterna honom
erbjudna nominationen for borgmasta-
rekandidat Storre New York. Och
lifvet kostade striden honom. I fire.
days ingick nemligen underratteIsen,
att den j sin fulla niannakraft annu
varande mannen, som uttalat ofvan an
florida ord, tidigt pa mprgonen namda
dag af1idit a Union hotel New York
af hjernslag. Nyheten ON den aflidnes
oformodade bortgang spred sig som en-
lopeld genom den stora staden och fog
8 telegrafens vingar yer helaS Ian
det och ofverallt, der5den d0de Iifsti-
den varit kand personligen eller ge-
nom sina skrifter, vackte den sorg och
bedrofvelse. George var fodd i New
York den 2 september 1889. Efter att
ha erhallit vanlig folkskolebildning,
larde han sig typografyrket och var
sedan en- It'd sjoman. Ar 1858 begaf
han sig till California, der han borjade
sin bana som typograf men steg gra.
derna forst till redaktionssekreterare
och sedan till tidningsredaktor. Han
atervande 1880 tillsNew York, der han
sedan mesta tiden uppehallit sig. Sa-
som f0rfattare till arbeten ekonomi
var George kand iekes blot har Ian
det utan afven Europa. Sarskildt
gjorde. han sig vida beryktad genom
sina tai och skrift advocerade teorier
ON single tax. Fastan hvarken des-
sa eller en- del andra hans teorier kun
ma odeladt gillas, gives dock George
det erkannandet, att. han istriden for
sina ideer varit besjaladsaf en- uppriktig
onskan att gagna sina medmenniskor.
Bytet tiliil0r segrarel. Att politi-
ken ~vara dagar arrutten, alldeles
ofantligt rutten, ar ju ett erkandt och
af sanna observation-disclosures stundom
papekadt sakforhallande, och vi ha
dagarne fatt EFT nytt exempel derpa i
Chicago, hvars polischef fora veckan
af politiska skal afskedade ofver fyra
hundra polisman och ersatte dem med
nya. Som bekant ofvRrgick stadssty-
relsen Chicago vid sista valet han
derna pa demokraterna. I spetsen for
det demokratiska partiet stod Carter
Harrison, hvilken under valkampan-
jen talade sd vackert ON den CODA
styrelse, han skulle gifva staden, ON
han komme till makten. Harrison blef
borgmastare och hade afven tillfreds-
stallelsen att inom stadsstyrelsens Sc sig
omgifven hufvudsaklfgen af menings-
frander, d. v. s. renhariea demokrater.
Men den CODA styrelsen finge Chicago,
borna aldrig smaka pa, savida man icke
som fortrafhigt styrelsssatt will anse
hans upptradande gent emot civil
tjenstreformens tilIampande inom
stadsdepartementeen och hvarpa den
omnamda rensningen inom poliska-
rem utg0r ett betecknande exempel.
Hvad de afskedade polismannen be-
.traffar uppgifva repubi biikanska plats-
tidningar, att de yoro, pligttrogna och
fortraffiiga rattvisans tjenare, hvilket
eli heller behofver betvif1as, enar storre
delen az dem aro skandinaver och ty-
skar. Men demokraternas ogon be-
tydde det synbarligen mindre, huruvi-
da de voro lampliga och tjensten be-
profvade man eller ej. De yoro skan-
dinayer eller andfa utlandingar och
derjemte republikaner och maste af-
lagsnas for att bereda rum for irland-
ska infodingar! Chicagos naryarande
stadsstyrelse tyckes f6rsta att ratt
uppskatta irlandariles fortjenster. Den
har troligen minnet uppkaIlat NOR
darne Moraps och Healys bedrifter
och vid tanken derpa kommit till in
sigt ON huru ofahsligt passande grona