Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-04-01
Har och der.

Minnesotas republikanska statskon-
|. vent, som hollis Minneapolis forliden
! vecka, var manga afseenden intrss-
SAINT. Sarskildt n0jsamt var det att SO
den skicklighet med hvllken vissa per-
soner, som 0nskade att af konventet
. blifva ihagkomna med nagon heders-
post, audrade asigter for att ia dem att
8fverensstamma med den allmanna me-
ningen. Lika fntressant var det att
lyssna till de manga markliga talen,
som hollos. En- af St. Pauls styfvare
politici talade och drack vatten, drack
vatten och talade, faktade, slog och
rot en- half timmes It'd faY6r at EFT
f0rslag mot hvilken ingen opponerat
sig. Minst intressant var nog konven-
, for senator G. K. Davis. Han Vile
gerna blifva president, men att vara
presidentkandidat utan att ia sin egen
stats enhalliga underst6d bar sig icke
rigtigt bra. Han var derf6r klok nog
att It'd draga sig tillbaka och det var
det basta han kunde g6ra. Davis har
blifvit alldeles tillrackligt hedrad af
Minnesotas folk. Hans bedrifter aro
icke sadana att de berattiga honom till
nagot mera. - Bland dem, som nasta
host skola invaljas till att kasta Min
nesotas roster for var naste president,
Or var code VAN och ,andsman G. A.
Smith i Minneapolis. vi gratulera ho-
nom pa det hjertligaste.
Wisconsin har ocksa en- svensk-ameri-
kan. - nemligen past. J. d. Nelsenius
- bland dem, som nasta ar skola, sa-
som vi hoppas, g6ra slut pa de narva-
rande demokratiska tiderna genom att
invalja en- republikansk president. Dst
Dir bra. Mar vi "a code man att sk0ta
politiken, sa blir politiken god ocksa.
vi gratulera af hjertat var hurtige van
deruppe norden.
For nagon It'd sedan f0rklarade Eng
land sig icke yara villigt att under
nagra omstandigh hanskiuta afg0-
randet af granstvisten med Venezuela
till en- skiljedomstol sasom var rege-
ring fordrade. M ater sages engel'
ska regeringen vara villig att inga ett
f6rbund med Forenta Staterna pa
grnnd af hvilket ALA tvistefragor, som
m0jugen komma att uppsta lnellan
~ England och F5renta Staterna skola
hanskjutas till skiljedomstoI. For
myeket och for rlitatskanmersallt. Var
regering Dor icke hasta med att inga
Z nagra f6rtund med England.
Pafven Rom har roligt nu ON da-
garne. Italienska regeringen har hat
stora svarigheter att kampa med pa Sc
mare tiden. Den har fort krig Abys-
sinien ooh dess harar ha lidit nederlag.
Deraf. har stors orc och missn6ie upp'
staff landet-ooh detta missn0je under-
blaser pifven pa ALA mojliga satt, ty
han hoppas derigenom kunna krosss
kouungamaktsn i>Italien och pa Sd satt
aterla sin lorna politiska makt. Det
ar alls icke trefligt f0r en- zonung att
ha pafvar till undersatar
Skola Minnesotas svensk- merikan-
ske republikaner sluta sig tillsammans
for att genom samfaldt och enigt arbs-
to R6ra sin magt och sin raft gallande
eller splittra sina krafter genom xii
och oenighet till foga gagn for staten
och annu mindre f6r sig sjelfva? Dat
ar en- fraga pa hvilken vi skulle 6nska
erhalla ett praktiskt svar Hvar aro
de, som ha den politiska visdomen ON
hand? Hvad utrJttar den organisa-
tion, som ju redan lar finnas? Hvarf0r
icke sammankalla cit allmant mote,
som representsrade svensk-ameriks-
nerne statens olika 1elar, for att rad
gora ON saken? Ar det om5jligt att
enas, sd kan ju insen hjelpa det; men
alldeles om0iligt horde det val icke
vara. Latom oss ia ett mote emeller-
It'd. Det kan ju ALA fall icke skada.
j. S. c..