Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-02-05
Har och der.

5tyingas ur sin isolerade stallnfng for
att antingen med heder och ara delta
ga i ,lagtets utvsckH Hngsarbete och
eller oclx sasorl for !
sumligt och oduglIgt t do och f6rsyinna,
da asbetar On stors del Rf ,yart folk pa
attaf detts. vert llaln llansl, &, gora EFT nytt
Kina. Och bland dem, som 81 arbsta,
finnas manga, som g0ra ansprak pa att
pa cit sarskildt satt hafva blifVit al
F5rsynanI utkprade till att handhafva
det matt af vett och vishet som blifvit
det amerikanska follet beskardt. De
drifya af ALA krafter den laran, att
trots af .det, faktum att MI till och med
de aldsta, most inskrankta och forstoc-
kade folk pa jorden b0ria r6ra pa sig
for att nagon man godtgora sin f6rra
ovsrksamhetsoch f6rsummelse, sa skall
Dat unga, starka och lefnadsfriska
amerikanska folket lagga sig,i dyala.
och innesluta sig inom sina granser sa-
som snackan sitt skal for att pa sa
satt f8o leiya ostordt,, och obsrordt al
den 6friga verlden. On vi icke CORA,
det, saga de, eli kunna vi ra6a / strid
med andra folk. hyilkas intressen korsa
vara, yartlugn blefye stordt, var fred
hotad. Alltsa: ma andra folk deltaga
den valdiga kamp, som pagar. kam-s
pen mellan slafveri och frihet, mellan
lius och morler; ma de maktigare un-
dertrycka de sEagaret och franrofya
dem den frihet. som de sa dyrt hafya
for7arfyat; ma tyranner gerna sla fo.-
kon j bojor och s;inka dem i okunnig-
het och fQrgillelse; ma .andra makter
fritt tillvalla sig var handel och r0fva
vert folk, ma de bygga fastningar
kringem vara kueter och beherska vara
farvatten med sina fottor: vi bora un-
der ALT delta ails ingenting g6ra, utan
bara vara stumma, oyerksamma aska-
dare, till skam f0ross sjelfva och till
atloie for andra Ar det, rnanne den
plats, som eft ungt, starkt, fritt och
upplyst folk b8r intaga? Ar det sa det
kan och b0r fylla sin uppgift? Har da
detta folk ingen AMMAN i'm en- odagas
piats att fylla? E!ler aro vi sadana
6mkliga harh jertade, pligtf6rgatna
ynkryggar, att vi icke vaga intaga den
plats, som tydlieen blifvit oss anvisad,
eller sk5ta def yiirf. SON blifvit oss an
f6rtrodt? Hyad betyder da ALT vart
tai en- frihat och sietfstandighet, ON
npplysning och framitskridande ON
makt och inHy tande? Sjelfve kinesen
skall da le at oss och utpeka oss sasorn
ett folk, som var kalladt att intaga det
framsta rummet bland jordens natio-
ner, men som istallet intagit deti ytter-
sta. Att emellertid ett dylikt tillvaga-
gaende pa det h6gsta bahagar en- stor
del al Enropas folk och isynnerhety yissa
af dess maktlystna och rofgiriga rege-
ringar, det ar alldeles uppenbart Det
ar ingenting, som dessa sd mycket hata
och frukta, som det unga, fria Aneri-
ka. Derf0r s5ka de ecksa pa ALT satt
att befasta oss den tron, att var verk-
samhetssfer och vart infiytaude icke
under nagra omstandigheter bora Of
ycrskrida vart eget lands for narvaran-
dc erkanda och sbestamda granser. ia,
de eripra till och med icke sd sallan
ON, att det wore icke sa lila ON vi af-
ven 6fyerlemnade at dem att sk0ta va
ra egna inre angelagenheter. De for
sta, menaY de-, langt battre hvad detta
land beh5fver i'm vi nagonsin sJelfva
kunna begripa Men framfar ALT bora
vi komma ihag, att med hvad som till
drager sig utanf5r vart lands granser
hafva vi platt intet att skaffa. Amerika
b6r, enligt deras mening, intaga samma
stallning nu, som det intog for hundrs
ar sedan; ! och de klokhetsregler som
George Washington da uttalade och
som de standigt upprepa, de bora gala
ieYighet Att minga af vara politici
och al ka1lade statesman ocksa hyss
samma asigter Ar icke sd underligt
I Granserna fBr deras kunskap aro van.
ligen icke st0rre I'm granserna for de
ras valdistrikt och den enda astats
j kenstn de kanna.s till ar konsten at,
varfva roster och den enda uppgift de
arc medvetna ON och det enda NAL Til
hvilket de strAfva ar att fa EFT embets
och sedan sUka bshalla det sd Ange
som mUiligt. sLandets yalfard och stall
ming bekymrar dem sedan ..f0ga. Mer
afven atskiiliga, som raknas for knnni.
ge och forstandige mJn, sjunga samm,
visa, det ar lilSa bssynnerligt som de
Dir sorgligt och ofosterlandskt. d;
4 adagalagga emellertid dermed, att ds
icke formatt fasta delta lands stall
ming och nppgift. Ds ha icke f0l il met
sin It'd, De veta icke att delta lant
vuxit ifr$n barnd domstiden. sa att s;iga
) och hunnit mannaarens kraft och an
svar, att dat icke slaugre ar On kolon
aller en- nyf0dd republik, isom klmpa
for sin tillvaro, utan en- verIasmakt
hvars bade riittighet och pligt det Il
att nanfig och krafiigt ingripa
yerldsh kndel elserna och g6ra Sin will
4 och sina asigter gallande, ON det an
mars eyer nagot, som ar vsrdt att g5r
gullande. De likna don gamle romarel
Qnintus Fabins Maximus, SON ansa,
" att det bHsta silttet att strida med Hun
nibal var att icke strida med honon
alls, utan blott 81 mycket som mojlig
halla sig ur vagenf0r honom. Derme,
lyckades han visserligen hindra Han
nibal fran Att tillintetgBra det roiner
ska folket, men han kunde aldrig b
det sattet drifva honom nr Italien
b0rjan var delta Fabii krigssstt de
enda rata, ty det var det enda m0iliga
Rom var slaget, utarmadt, bl8dande
Det beK6fde hvila och It'd fBr att vim
n - "A 81 rrrM. fs -.