Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-01-08
Har och der.

flytande, ! som man ! vara dagar haf
ratt att vanta af h6gre bildningsanstal-
ter, och deraf slutar man da naturligen
till, att de icke fortjena att uppmunt-
ras och underst0djas, ia, att det icke
ems l6nar sig att arbeta och uppoffra,
da jul resultatet ALA fall ar och kan
ske lange kommer att blifva sa ringa
och litet, for att nu icke tala ON dem,
som anse all dylik uppoffring vara ono {
dig och forspild, emedan de.storre och
rikare skolorna aro battre tillfalle att
utratta det arbete, som nu bedrifves
yid vara laroverk. Denna anmarkning
kan vid forsta paseende synas vara
ganska befogad, och att den Sd har an
setts af atskilliga af dem, som narmast
hafva vara skolors angelagenheter ON
hand, framgar deraf, att desse pa sena-
re tiden boriat yrka pa, att ON vara
laroyerk skola kunna existera och
framgangsfullt bedrifva sin verksam-
het sd maste de med ems sd utrustas,
att de ALA afseenden kunna mata sig
med landets storre bildningsanstalter.
Nu 8nskar ingen hellre an undertook
mad, att Vara laroverk hade ALT hvad
som ar dem af modem for deras sarskil-
da andamal, men han tror alls icke, att
de storhet och rikedom n0dvandigt
behofva mata sig hyarken med det ena
eller det andra af landets ofriga laro-
verk, och att de det oaktadt kunna exi.
stera och bedrifva en- framgangsfull
verksamhet, det bevisar deras redan
mangariga existens och valsignelserika
arbete. Man kunde ika gerna pasta,
att den person, som icke ar lika rik
som den rikaste har landet, icke kan
lefva och verka f6rran han blifvit sd
sik, eller att den, som icke kan besta
aig med ika granna och dyrbara kla'
der som en- AMMAN, icke b6r klada sig
alls, utan ga naken. Men det bar sig
icke Man far val lefva och arbeta af-
ven ON man Or fattig, och klada sig eff
ter som man har rad till. Och det kan
ju ocksa handa, att en- fattig kan vara
Till lika mycken nytta inom sin sfer
som den rike inom sin. Den anmark-
ningen att vara skolor aro sma och fat
tiga ar val befogad, da man jemf6r
dem med. landets st6rre och rikare sko.
lor, men den Or icke befogad, da man
iemf0r dem med de mindre och fattiga-
re, ty sadana fnnas ock. Ej heller ar
den befogad, da man tager betraktan-
de omstandigheter under hyilka de
uppkommit och utyecklat sig. De fiesta
af landets st6rre laroverk hafva icke
alltid varit hyad de MI aro. For hundra
ar sedan egde Harvard University, som
da var EFT hundra och femtiosju ar
gammalt, fyra tegelbyggnader. Fakul-
teten bestod af en- president och sex
professorer, och de stnderandes antal
var 160. William and Mary's College,
som vid samma It'd var Diver hundra ar
gammalt, egde ett trevaninghus och
hade trettio ''herrar studerande';.
Yale University, som grundlades
l701, hade for ett hundra ar sedan
EFT tegelhus och ett kapell ''med ett
torn 125 fot hogt" Fakulteten be-
Btod af en- president, en- teologie
professor och tire bitradande larare
Princeton University, som grundlades
l747, hade for hundra ar sedan en- stor
Btenbyggnad och fakulteten bestod al
Bn president, en- vice president. en- pro-
lessor och iva spraklarare. De stude-
randes antal var 70. Nu ;iro dessa la-
roverk de f6rnamsta landet hvad stor-
lex och rikedom betraffar. De voro
dock for hundra ar sedan mycket aldre
lin hvad vara vensk-amerikanska la
roverk aro nu. Och de som upprattade
och underhollo de namda laroverken
voro for hnndra ar sedan hera och RI
kare I'm hvad vara svensk- -amerikaner,
som underhalla vara laroverk, aro nu.
Att nu fordra att vara skolor, som aro
fran is till 35 ar gamla och som under
hallas a. sadana, som de fiesta fall
hitkommit fattiga och som annu till
stor del aro nybyggare och nyborjare
har landet, skulle kunna miita Gig
med laroverk, som aro fran $50
till 250 ar gamla, det ar orimligt. Det
DR. SAINT, att det fins universitet, som
uppkommit pa senare tiden, som hafva
utyecklats mycket fortare an de NAM
da, men Diet har varit dem mojligt pa
grund af de ofantliga donationer de
erhallit eller det underst5d staten
skankt dem. Kanske de blifva till
storre yalsignelse an de andra; kanske
icke. Mar sadant understood kommer
oss till del, sd ma vi taga emot tacka
och gladjas men icke ar det skal att
lagga sig och do afven ON det skulle
utebllfya. Tager man betraktande
den It'd vara skolor existerat SAINT de-
ras f6rhallanden och tillgangar, som
grundat och underhallit dem, sd naste
vi siiga, att de ingalunda aro sma och
fattiga, utan fast hellre ganska stora
och rika De uppoffringar, som giorts,
haiva visst icke varit f0rgafves utan
burit riklig frukt. Man ma heller
icke CORA det misstaget att man bedo-
mer lbeskaffenheten at en- skolas arbete
och inHytande efter dess storlek och
rikedom En- mindre och fattigare
skolas verkningskrets ar mera begran-
sad, det ar SAINT, men inom denna yerk-
ningskrets kan dess arbete ooh infly.
tande yara fullt ut lika godt och kan
ske bAttre I'm lie st0rre ooh rikare
skolornas arbete och infytande inom
deras st5rre omrade. Nj ha yara
svensk-aEaerlkanska sKolor en- alldeles
sirsgen uppgift och ett sarskildt verk.
samhetsomr&de, och inom det omradet