Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1896-07-15
Den0kTaICka konVenCs.
Stfibrafi v pfovaze.
Plalldrma Isdna hIavnt 0 nfibn.
Bryan 4 sebra-kY nasrten ~
pre~ldeuta
f0si,o,at j,,iadai lmpenes

Dsmokrstioka konyenes nAfodnf.
kteraf iterf polednAoh Chica
"a sshAlens byls, 1opadls, pokud
ylatfofmy 80 lt6e, fcsls ,sk, Iak
bylo o6ekAvkno, stiibrali byli toti
pIssAtnt vttiine = pro,o tast byli
hplnfmi pAny situscs . piiIslo byti
mohlo jedlns jsn 10, 60 nAhIedy je.
Ifmi So aroynAysIo.
podrobnd Iedntni byIo nkaledo
ybimi
sfwgf den s,seddni
zasedAnt rahAIeuo hylo 10 minat
pied lednou hodInou odpoledbi pied.
sedou vykonnoho vtborn, Ilarrity
en-, kteryi pfivitAn byl bojnym po
tIewkem. 70 ntisenf tshot pfedstayiI
rey. Edwards M. Stileae, s,aryi xa-
sedAui konyence nArodnt obyyklou
modlitbou rahAjiI q polehnani ma
veakeron 6innost shromAidinych de.
legAth vryval. sotya 10 poslednf
slovo mobility doznslo, vyvstal Har
rity rvuGnym hlasem ohlasil, 10
nArodnf s5bor uanesl 40, newyorskt--
bo senhtora David u. IIilla an pro.
ratfmndbo ptedsedu konyenci odpo-
ru6iti. OsnAmeni toto bylo iaksi
snamentm k nadsen6 dcmonstraci
ae s,rany zlarafh, LED toto xahy po.
minulo hrobove ticho xavladlo,
kdyz Glen nArodniho vyboru IA Ala.
bamu, vyystal, ably jakoato xAstupce
mensin, proti jmenovanf lIilla IA
ptedsedu professional ns mfsto
n6ho John w. Daniela . Virginie
navrhnul. Jia prva slova jeho byla
provAxena boufi potlesku rhzntch
projevh s~nhlasu a katd} 20 GOO
stffbrafskych delegate snaail so co
nejvfce, ably projev tento jaksi od-
pov6di ma prvndjaf demonstrate zla-
rafn byl. Sotva ze ctenf zpravy
mensiny bylo dokonceno, ucin6n byl
nAvrh, ably hlasovanf bezodkladn6
bylo pfikroceno, LED ma to pfedseda
Harri,y nepfistoupil a prohasil, 2e
tax dloubo, dokud on IA pfedsedni-
ckyn stolkem bude sedati, obema
stranam k pfednesenf d6vod6 svgch
pffleaitost dana byti must.
Prvym fe6nfkem byl jako1to I'd
stupce vetiiny ma vyboru narodnfm
McDermott tyz poukaxoval ma to,
jake chyby stfibrafska vetsina sc
dopoustf, kdyz senatora Hilla co
pfedsedu sy6ho uznati nechce. Rec
nfkem druhSm byl ex-governor Wal
Ter, kteryz mluvi, asi tfmze sm6rem,
lee Z odpov6df, jak5chz Sc my Sc
strany delegate ma jednotllv6 vety
feci jeho dostavalo, bylo pfilis patr
nym, ze stffbrafi v pfevazn6 v6tsin6
jsou, ze "a sadnou cenu odphrcdm
SWIM ami toho nejmensfho dstupku
u6initi nechtf a ze roEhodnuti jsou
IA kazdou cenu ffzenf konvence jiz
cd sameho pocatku do rukou sv5ch
vzfti. Prvym fecnikem pro stfibrate
byl Thomas Colorado, kterS v feci
sve dokszoval, Re pry OIL vyboru ma
rodniho 10 to nesmyslem zadati ma
vatsin6, ably "a pfedsedu weho phi.
jmula mule, kteryz nahledy jejfmi
nesouhlasf.. V podobn6m smyslu
mluvil Turpie Z California, kterSz
poukazoval na to, BE prozatfmnfm
ptedsedou konvence mel by b$ti
muz, nahledy v6tsiny souhlasfci, a
jehozto fec byla by jaksi prohlaie-
MIN nAhledu, jakymz celia konvence
ffzena bude. Po nem nasledoval
John X. Fellows New Yorku, jenz
varoval stffbrafe pred nAsinick5m
tfmto pocfnAnfm q poukaxoval, ze
vetaina poslednf konvence n&rodnf
vh6i mensins xcela jinak 81 pocfnala.
Po n6m vystffdala se celia fada fec
nfkh kone6n6 pfikro6eno hlaso-
vAni, kterez jaksi "a mefftko pro
sflu obou stran pravem poklAdano |
bsti mohlo. Jsk pfedu ocekAvano,
pfijata byla zprAva mensiny sice
$50 proti $40 hlasy. Delegace led.
notlivSch stAth hlasovaly navrhu,
ably Iprava mensiny byla pfiIata,