Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-03-25
Har och der.


det. som afser att inskranka immigra-
5tionen hit till landet pa sa sitt, att det
sokunniga och lagl6sa elemantet fran
Europass sydliga lander jsmte ALA sa-
dana folkslag, som hvarken kunna eller
villa inordna sig under detta lands f0r-
hallanden, utestangas. Dst ar san
ming hog It'd att nagot CORES den rigt-
ningen De MI gallande lagarne ute
stanga fattighion, sjuk1ingar, brotts-
lingar och personer, som hitfraktas pa
grund at forut uppgjordt arbetskon-
trakt. Dst ar ratt och godt sa langt.
Lat Europa sjslft taga vara pa frukter-
ma af den 'hogre ctyilisationn hvar5f-
yer dess hogdragna folk sd stnrskt bri-
star sig. Den MI f6reslagna lagsn afser
att derjemte utestanga ALA, som aro
alldeles okunnige d. v. s. ALA, som icke
kunna lasa och skrifva sitt eget eller
nagot annat sprak Dst ar som det bor
vara Invandringen af dylika personer
har pa senare tiden tilltagit i oroyac-
kande grad och foljderna aro redan
ALT for uppenbara
Amerika ar ett fritt land och ALA,
som alska frihet och kunna och villa
bruka den ratt, bora "a komma hit, ALA
andra bora utestangas. Friheten har
aldrig kunnat trifyas tillsammans med
okunnighet och lagl0shet och kommer
aldrig att kunna det. Lika dyrbar
och valsignelserik som friheten ar for
dem, som f0rsta att ratt bruka den,
.lika farlig och for.derfiig ar hon for
dem, som missbruka henne. Eft fritt
folk maste vara ett upplyst och lagly-
digit folk. Men lydnad for lagen forut-
satter kunskap ON och aktning for la
gen, och sarskildti EFT samhalle, der fol-
kets egen villa ar hegsta lag, der ma
ste hvarie medlem hafva matt den grad
.af utveckling och bildning att han ge-
nom sig sielf och sina handlingar kan
lagstifta for hela folket d. v. q. han bor
sjelf vara EFT uttryek for lagsn, annars
ar han en- oduglig och farlig medlem
det sarnhallet. M ar def allom val
bekant att dst rsdan Ans alltf6r manga
har | landet. som icke hafva uppnatt
elier den narmaste framtiden kom ma
att uppna en- sadan standpunkt, och det
ar derf6r alls icke radligt att slappa in
fera al samma eIler annu samre Stag.
ON det MI anda vore sa, att desse
oknnn1ga massor, som komma HIT be-.
stode at sadana, som 0nska blifva qYitt
ain okunnighet och Cd tort som mojligt
satta sig stand till att blifva CODA och
laglydiga medborgare, al yore faran
icke Cd stor Men det ar just hyad de
icke villa. De framh arda j sin okunnig-
het och f0rblifva;i samma tilIstand som
f0rut. De samla sig de stora staderna
och utgura der det lagsta och uslaste
elementettil skam och skada for ALA
CODA med borgare och till fara och for
derf for landets fria institutioner. Just
derf0r att delta land ar EFT fritt land
bora ALA utestangas. som ieke kunna
eller villa ratt bruka frfheten.
Men denna fraga har dessutom en-
AMMAN alldeles utomordentligt vigtig
betydelse. Amerfha Or, icke blott EFT
iritt land, utan det Cir ocksa derjemte
afsedt att vara EFT land, der den fattige
a. v 8. kroppsarbetaren, hvars hela
och enda kapital sr hans arbetsforma-
ga, skulle kunna lefva pa EFT n3gorlun-
da hyggligt och menskligt satt och
icke bringas ett tillstand, som ;ir
samre an de oskaliga djurens, sasom fall
let dr. manga andra lAnder Delta franz
halles iu ocksa alltid sasom det st6rsta
och yppersta, som delta land @har att
bjuda pa. Och / den mon det har for
averkligats och kan forverkligas, sa ar
det ocksa nagonting stort och bsr0m-
vardt. Man har atminstone ar etat pa
att f6rverkliga det och till den iinaan
sUkt skydda den amerikanska arbets-
marknaden for att derigenonn tillf0r-
5sakra den amerikanske arbetaren en-
skalig ersattning for slit arbete. Des
Ferksammaste af de model man brukat
for delta afidamal har varit att lagga
tul, pa sadana varor, som tillverkas /
hinder, der arbetsl6nerna aro lagre och
der arbetarens statlning f1ljaktligen Dir.
samre an hdr landet. Dstta ar och
for sig godt och val. men det Dir alls
icke tillrackligt. Dat skydd, som va
5rit arnnadt at arbetaren, har han till
stor del gait miste ON och f0rdelarne
ha stallet kommit arbetsgifvaren till
godo. Man har emellertid trott. att
da arbetsgifyaren sattes tillfalle att
med fordel kunr1a afyttra sina varor sd
skulle han yara viiig att betala sina.
arbetare h6gre l5ner, men det slar
Rllmanhet icke in. FL arc de arbsts-.
gifyare, som betala sina arbetare cd
myelxet som dc kunna och fdrma, de-
noja sig yanligen med att betala hYad
de aldste d. v. o. sa litet som n5iligt
Mar nu arbetare sts5mna hit till LAM
sdet SON aro villige och redo att arbeta
for halften al hvad en- skalig dagspsn-
ming borde vara. ON arhetaren skall5
kunna lefva nagorlunda hyggligt, sa
blir f6l jden den att arbetsl0nerna ned
sattas och den amsrikanske arbetaren
tvingas ned till salnma stallning. som
de lagstl och uslaste af de arbetareele.
inent, som hitvandra. Arbetsgifvaren
atnjuter da q ena sidan skydd mot ut.
landsk tAfan och far a andra sidan siti
arbete giordt lika billigt som nigon-
stiides utlandeto osh atniuter foliaklli-.
gen atla f6rdelar. Arbetaren deremoi
atnjnter intet skydd utan maste TAN
med hela verlden och i den tiiflan gar
han under d. v. !. han drives till sam.
ma standpunkt, som dc simstc, s,,..e
komma hit. Att den amerikanske 49,