Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-01-22
Har och der.

Attalade, att dan krIgsdotta, som Eng
land utrustat, icke wore arlanad till att
tukfa tvarken tyskap eller turkar, ,itail
till att inlaga skrack ] Vsnezuela
ooh F3renta Statarna, visar sig vara
riktig enligt nn gangsa rylIten. Dat.
f1rspories neml gen fran England, att
fiottans destinationsort skulle yara
Bsrmuaa-5arne, och s;i fall kan afsig-
ten icke vara nagon AMMAN lin don Of
van namda, Ryktet saknar visserli-
gen annu officiel bekraftelse, men ALA
omstandigh gheter tyda pa att det ar SAINT.
och det slkulle alls icke f6rvana oss, ON
det verkligen visar sig ware sant. Moi.
ligen har England och Tyskland kom-
nit 6fyegens ON att pa 5detta fffiga
satt lara var kare Cleveland en- valbs-
h5fig lexa, nemligen att don som ho-
tar med krig, b6r ocksa vara beredd
till krig, annars b5r han stoppa pipan
sacken och tiga. H.. i
Tyisten med Venezuela torde dock
icke vara den enda orsak, som g6r, att
England will hatya en- stark fotta 81
nara var kust som m61ligt Forhallan-
dena pa Cuba torde ock bidnaga dertill.
Cuba har hittills, som bekant, lydt un-
der Spanien. Det ar den sista mera
betydan1e qvarlefvan f*de vitldiga be
0ittningar, som Spanien en- gang egde i
den nya yerlden. Rundt omkring har
Spanien forlorat den ena bssittningen
efter den andra, man Cuba har troget
delat liuft och ledt Gsynnerhet det So
nare) med moderlandet, och derf5r
kallas On "den alltid trogild on. Men
Hfven Cubas trohot b5rjar svika; manga
al cubanerne ha for lange sedan trott
nat pa Spaniens valde och langtat sfter
tilIfalle att afskudda sig dsss tyranni-
ska ok. Dssse b6rjade for nu smart ett
4 hr sedan ett uppfor mot spanska rege-
ringen pa Cuba, och fastan Spanien
uppbjudit nastan hela sin f0rmaga och
sand sina basta generator med en- val
dig har och en- fotta pa diver sextie
hrigsskepp till Cuba, sa har det dock
icke annu lyckats qvasa de upproriske.
Gang PA gang ha de h6gnodige span
jorernS --:oklamerat sina storslagna
planer, som gait ut ps att EFT @enda
slag ned g6ra hvarenda REBEL och sd
stuka till cubanerne att de icke ems
skulle vaga knysta, mycket mindre
satta sig upp enot det stclta, hersk-
lystna Spanfen. Men span njorerne iirc
liksom vara demokrater. mslStiga orc
men syaga gerningar For narvaran
do ser det ut som ON Spanien skulls
n6dgas gifra upp On. Da upproriske
ha till den grad "iekt kura COMMA
med de spanska hararne, att sjelfye
Reneralerne knappast veta hyar de arc
hemma, och Observation-Disclosures gene
raj Campos, har ledsnat pa hela afflrer
och tagit asked. General Polayieis
skall nu f0rsoka sin lycka. f.
Man hade kunnat yanta att F6rents
Staterna skulle pa nagut satt uppmun-
Ira och nderst6dia de cubanske fri
hetskamparne, ty dc kampa nu samma
! strid, som yisra fader har ilandet kan
pade och som andra amerikanska folb
kamrat, da de tillvunnit sig sin frihet
och sjslfstandighet. Och vi hafys
sannerligen ingenting att tacka Spani
On for, sd att vi af undseende for det-
Bamma skulle tveka att stalla oss pi
cubanernas slda. Mar sydstaterna gior.
dc uppror 1861, sd skyndade Spanien
att erkanna dem och gynnade dem ps
ALA satt; nu ha vi tillfalle att visa Spa
nien samma artighet ooh vi bordo icke
dr6ja dermed. Dst ar SAINT, att span
jorerne pasta, att de upproriske pi
Cuba AFRO endast On hop tiufvar och
banditer Men detsamma har sagts a
snropserne ON hyarje amerikanskt
folk, som vagat uppresa sig mot euro.
peislSt fortryck och tillkampa sig sir
frihet; engelsmannen sade detsamms
ON vara faler 1776. Dsssutom ha cu-
banerne genom MARA EFT helt ars fran.
gangsfull kamp mot Spaniens 5fvsr-
lagsna styrka visat sig vara nagot helt
annat an hvad spanjorerne pasta den
warn. Var regering har dock ingen.
ting gjort och kommer val ingentins
att CORA, och det oaktadt vart land,
eget intresse borde drifva dem dertill
On Cuba lyckas frigora sig fran Spa
! nien, hvilket alls icke scr om6jligt ut
och med understod af F6renta Staterns
! skulle det lyckas sis mycket lattare ocf
sakrare, Sd vore det fran ALA sidol
sedt en- stors f6rdel for vart land att st;
lett nara och vanskapligt f6rhallands
till den nya republican. Den blefvs
oss en- god bundsforvandt mot England
Nu torde vi 4tallet for en- .'van vi
ken ia en- fiende, ty hvad v;lra store
statsman icke kunna inse, det insel
England. ON Spanian icke kan be
halfa Cuba sil III det mer an troligt at
England kommer att solra att "a Diet.
slit valid antingen genom k5p eller by &
eller er6fring; och Cuba blefve da eli
nv lank den kedia af befastade plat
ser, som England slutit kring vara ku:
1 ster, under det vara statsman ha dun
drat och yasnats ON Monroes lara, at
intet europeiskt land slsall tillatas gjrs
nagra erof:ingar | Amerika. De
skulle alls icke fJrvana oss ON engelsk;
n aottan Or ute pa EFT dylilst arentle oci
England komme att taga bade vene
/ zuela och Cuba midt for nasan pa vars
statsman, som icke synas knnna se s;
langt som nasan racker Var utrikes
politik har alltid varit dalig, men al
drig samre lin under det narvarande
regementet. Och linda s6ker Cleve
land blifva president on gang till! De
Ar On djerfhet, som gransar bra nirs