Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-01-15
Har och der.

med att tala ON krlg med GnSianQ och
st;lllet vandt sig till den for honom
mera vanliga och naturliga syssel lssatt-
ningen att 0fverantvarda vart land och
folk at. engelske kapitalister, hvilkas
lilt vampyrer utsuga landets must och
karna. Cleveland handlar htlrvidiag
sasom hans forfader giorde fordom; ty
han h0r otvifvelaktigt till den der
mArkliga 'anglo-saxiska racen', hvar-
ON nn sa mycket talas har landet
Det begaf sig nemligen pa den tiden,
aa nordmannen b0rjade foretaga sina
h;irnadstag till England, att engels-
mannen, istallet for att modigt och
manligt f0rsvara sig med vapen ihand,
befriade sig fran de ovalkomne CASTER
ne genom att betala dem en- stor sum.
ma penningar. Nordmannen drogo da
derifran, men mar penningarne togo
slut, yande de tillbaka igen, och da
maste engelsmannen alter punga ut.
Delta upprepades gang pa gang, och
vid hvarje nytt bes6k maste de STAG
kars engelsmannen betala en- st5rre
summa I'm f6rut. Det var pa den tiden,
da Ethelred den rddl0se regerade Eng
land; nu regerar Cleveland den radl0se
F6renta Staterna och nu ar det en-
gelsmsnpeu som aro de anfallande. De
hafva svurit vart lands f0rderf och da
dc hvarken <kunna eller vaga direkt
anfalla var politiska frihet och sjelf-
standighet = de ha fors0kt det forr,
men blifvit napsta -, sd arbeta de nu
pl att ruinera var kredit, var handel
och v;ira n;iringar. Suite det en- man
med i6rstand och viljekraft vid styret i
\ F0renta Staterna och underst0ddes han
fen pligttrogen och fosterlandsk kon-
gress, sd kunde smart de rofgirige en-.
gelsmannens anslag omintetgoras, men
Cleveland den radlose vet intet bdttre
rad an att gifva dem hvad de begara,
och jn mera de fa dess djerfvare bli de
och summan 6kas for hvarje gang. Hit
tills har Cleveland kunnat reda dem
ifran sig med att lana $50, 600, 600 ta-
get, men nu maste han ha 800, 900, 900.
Nog maste de, som hjelpte Cleveland
och hans anhang till makten, kama
sig mycket belatna med resultatet af
slit arbete! Dl demokraterna sist ha-
de makten har landet, sd sl0to de med
att satta landet skuld, och mar de nu
ater kommo till makten, sa borjade de
med att siitta landet skuld det ar,
synes tlet, Diet enca de forsta sig pa,
men den konsten kunna de med be-
sked. Nagot annat ha de icke varit i
I stand till att lara pa trettio ars It'd, de
ha liksom legat dvala hela den tiden,
och da de nu vaknat, sd fortsatta de
precis der de sl0to sist. ON det nu
icke fumes nitgon AMMAN utvag sa wore
de ursaktade, men det fins en- AMMAN.
Med!et ligger MIRA till hands. vi kuu-
na stuka England narhelst vi villa me-
deist h5ga tuliar. Det az ingenting,
Com England mera fruktar och ingen-
'9ing som fortare kan tillintetgora dess
inalSt och inllytande. Men Cleveland
har icke blott f6rsummat att bruka det
vapnet, utan han har ock forderfvat de
f6rdelar vi vunnit genom det bruk, som
forr gjorts deraG Clevelands regem men
te ar dock icke evigt; dag torde val
ater uppga och skingra det demokra-
tiska m0rkret; men det kommer att ta-
ga lang It'd och mycket arbete imam
ALT blir staldt till r;ttta igen.
Tysklands unge, excentriske kejSare
i5r en- man, som icke later nagot tillfal-
le till att vdcka uppseende och popula,
ritet ga obegagnadt forbi. Mir han
sag hurusom var president lyckades
g6ra sig mera popular pa ett par dagar
an han nagonsln varit forut genom att
peka pa England en- smula, sd grep han
genast till Stamina medcl och lyckales
ratt bra. Men han larar icke CORA ON
det, ty det siiges, att drottning Victo-
ria sjelf skrifvit honom ett bref, deri
hon forehaller sin unge slagtinge det
olampliga j hans beteen1e och f5rma-
1 mar honom att hadanefter h;llla sig
styr,och for att gifva eftertryca at sina
f6rmaningar har hon latit utrusta en-
viildig aotta. som hon amnar lata helsa
{ pa tysken ifall det skulle behofvas, 1
annat fall torde hon sanda den att upp.
vakta president Cleveland
En- man af AMMAN kaliber I'm de tvii
fOrstniimnda ar presidenten f5r Trans
vaal-republiken s6dra Alrika Han
pratar icke sii mycket, men MIR det
{ gilller handling, sa iir han redo, hvil-
ket han bevisade hirom dagcn da de
rofgirige engels,nannen trots af gal-
lande fredsf0rdrag inf6llo hans land
for att bsmaktiga sig det. Den gangen
fngo engelsmannen strylS och det med
besked Hollandarne hafva haft 1T
skilliga nappatag med England forr,
och president Kreuger, som ar af hol-
landsk b0rd, synes icke ha urartat fran
sina fader. Traffar England p;l manga
sadana, s;t torde det fa tillraekligi
bruk bade for sin aotta och sina pen
ningar.
Dan kommission, som tillsattes af gu
Il vernoren Tor att utse plats for anlag-
gande al den nya asylen for shines va
@ ga hitr staten, utsag f0rst Hastings
sasom den lampligaste platsen, men in
drade sedermera sitt beslut och be.
stamde sig for Anoka. Dat var inner
ligt viii, att den medlem af kommissio-
Z nen, som genom sin somvandelsen moi.
liggjorde f6rAndringen, var populist.
\ ON han T. ex. yarit republicans SIT haae
4 det pa vissa hall blifvit EFT fasligt VII
san ON republikansk ruttenhat, mutol
och dylikt. Nu kan det icke blifva Ia
ON nAgot s;ldant. commissioner gjoi.
dc utan tvifvel slit basta, afven ON de-,