Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-08-26
code Arg. Mo 35.
Gustavus Adolphus College.


det svenska folket intager iramsta
rummet bland ALA yerldens nationer.
Delta ar ett f0rhallande, som ameri-
kanarne ej hafva nagon kannedom ON
eller atminstone sakna lust att gilva
slit fulla erkannande at. De 90 ned pa
vart svenska folk sasom EFT | bildning
och hyfsning dem betydligt underlag-
set. De villa icke gerna behandla oss
sYenskar sasom deras ful1a jemlikar,
utan stallet anse oss sasom lampliga
tienande redskap deras handler. Att
vara vattendragars och vedbarare at
den amorikanska nationen dertill an
Bes vi sasom synnerligen lampliga; de
sveuska flickorna aro mycket eftersok-
ia sasom tjenarinnor och sasom sadana
sta de h0gt anseende hos de rika
"yankees". Men att vi svenskar skull
le allmanhet villa rakna oss for deras
iemgoda, villa s6ka intaga samma plat
ser samhalIet som de Or vanligen
deras 0gon sasom bsvis pa en- nagot for
langt gangen :of0rskamdhet. Nej, sven
skarne aro bra, allenast de halla sig pa
den niva samhalet, der vara' ameri-
kanska medborgare hafva Satt dem.
Eft dylikt f0rhallande midi jemlikhe-
tens land kan ej annat an pa det hog
sta forarga hvarje svensk, som vAl kan
ner till, att den svenska nationen kan
utan svarighet utsta en- tdaan med
hvilken AMMAN nation som helst, icke
allenast da det CALLER att utf0ra kropps-
arbete, utan afven da det Or fraga ON
det intellektuellas omrade. Det Or
dock en- SAX. som vi afgjordt sta efter
manga andra uationer har landet, och
det ar fraga ON att g0ra sin ratt gal
lande. vi Aro for mycket tilIbaka
dragne och ON vi det hAnseendet icke
smart andra taktik, skola vi flnna det
mycket svart att h0ja oss till jemlik-
het med dem, som alltid halIa sig franz
me och med RAFT eller oratt rycka till
sig makten. Delta finua vi bekrAftadt
~ Barskildt pa politikens omrade.
Men huru skola vi kunna motarbeta
EFT dylikt snedvridet f0rhallande? Helt
visst aro satten mangahanda, men ett
torde dock framf0r andra sarskildt ta-
Ga var uppmarksamhet Ansprak.
Latom oss ej vara n0jda med den all
mama bildning, som vi f0rvarfva i
folkskolorna, utan latom oss stallet
sEUka med denna sasom grundval erhal,
la en- ALT h0gre bildning, latom oss
fastmer ga an vidare framat pa upp-
lysningens vidstrHckta falt. TY ON vi
f0rskaff4 oss en- mera vidtomlattande
insigti lifvets olika kunskapsgrenar,
Bkola vi ocisa med detsamma bereda
oss en- st0rre makt att trauga framat
!, inom de olika lefnadskallen och sd sma-
ningom intaga landets f0rnAmsta are-
platser. Vart h0gre Observation-Disclosures
skolvasende racker oss har on help
sam hand, och denna bJra vi ej forsma
att mottaga. Det ligger hos den sven
ska nationen en- viss f0rkarlek for ALT
frammande, under det att det egna
mangen gang f0rbises och ringak tas.
Detta ar ingen heder for oss och lander
oss sasom en- nation for visso Ell till ma
gon batnad. Fastmer skola vi vart
fkande efter och prisande af dst, som
ar pragladt med en- frummande stam-
pei, sa smaningom ga mste ON det
dugliga och gedigna, som af alder va
rit den svenska nationens tillh0righet,
och stallet finna oss vara besittnin g
af idel utlandskt billighetskram. Sd
ha manga af vart lands svensk-ameri-
kanska ungdom f0rsdragit do ameri-
kanska skolorna fram[6r vara svensk-
amerikanska den f6rhoppning, att de
f0rra skulle ALA afseenden tillm6tes
ga dem pa EFT battre satt. Men Afven
harvidlag ar erfarenheten en- god laro-
mastare. Mangan har bittert fatt ang.
ra sin f0rkarlek for det irammande och
b0rjar ater vanda sig till vara egna
. skolcr, som tvifvelsutan meddelar var
ungdorn en- efter f6rhallandena mera
4 afpassad undervisning. I delta sam,
manhang kan det Ell sakna slit in
tresse att anf0ra, hvad en- AZ vara
studerande fran Gustavus Adolphus
r. College nyligen skref: "Sasom svar pa
edert sista bref will jag siga, att jag
alltid talat val for G. A. College, mar
helst' jag haft tillfalle ga CORA. Men
det ar er nogsamt bekant, att det pa
denna plats har for nagra ar f0re fun.
nits en- opposition mot G. A. College.
Manga af vara NEST inhytelserika med
lemmar denna f0rsamling halva for
denskull sandt sina barn till statssko-
lorna ellsr till en- normalskola mar.
grinsande stat. Hvilket infy tande det-
ia har haft pa ungdomen i allmanhe ct
torde vara latt att inse. Under de tva
eller tre sistf0rautna aren lofordade
man pa det h6gsta f0rdelarne isynner.
het af sistnamda skola. Men manga
hafya sedan fatt sorgligt erfara, att on
skola icke alltid ar battre, emedar
hvarken svenska spraket eller Kristen
. dom der studeras. Sasom on f8ljd hir.
al har G. A. College borjat vnna po.
pularitet, och ON var pastor ar angela-
gen ON var skolas basta, skola den
narmaste framtiden manga af denna
forsamlings ungdom bes6ka densan.
ma" Sa langt~ var studerande. Och
helt visst har mangen AMMAN f0rsam-
ling af Augustanasynoden haft mlns
sorgliga erfarenhet af att dess ungdom
besokt religionsl5sa skolor.
Mansen tror, att undervisniugen och
ALT annat ar billigare vid de american.
ska skolorna an vid vara syenska. Men
delta Ar ett stort misstag. Atminsto.
re kunna vid med ledning af sista lbs.
" l<afa louor ro1arro