Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-03-18
Har och der.

Dst sages ofta, att penningar Ar det
enda, som ,F6renta Staternas folk bryr
sia ON och satter varde pa, ja, att dess
hela och anda stribfvan endast och alle-
mast gar ut pa att samla pengar Eft
dylikt pastaende Iii icke SAINT. Nog
tycker v8rt folk ON pengar, mon det
g0r andra folk ocksa Derutinnan aro
ALA lika. Pengar arc bra att ha, men
det fms mycket, som ar battre. Pen-
ningen ar dock ofta detyttre medel ge-
nom hvilket delta battre vinnes. Att
F6.enta Staternas folk icke afgudar
penningen, sasom manga pasta, bevisas
af det frikostiga bruk det g0r af den,
och ON andamalet for hvilket den bru-
kas icke alltid ar det allra basta, So ar
det dock sadant manga fall och visar
att det fms nagot, som aktas for mer
an silver och guild. Eft talande witt
nesb0rd delta afseende Er den af W.
T. Harris, F0renta Staternas ''Com-
missioner of Education, nyligen utgif.
ma redog6relsen for landets skolvasen
till och med ar 1893. AT densamma
framgar att utgifterna for landets un-
dervisningsvasende ar 1893 var $l63, :
600, 600 eller dubbelt sd stora som ar
1880. Skolhussns antal var 1885, 426 med
ett sammanlagdt varde az $398 435, ,039.
Larjungarnes antal landets olika sko-
lor var Is, OS3, $50 eller mira fjerdedelen
af hela befolkningen Lararnes antal
var 3S3, ,010 Det fans 2, 812 h0gre folk
skolor med 232, 951 larjungar, l, 434s. k.
academies med SO, 147 Iarjungar, 451
ACKNOWLEDGMENT och universitet med
140, 053 studerande, 143 elementarlaro-
verk f0" qvinnor med %, 949 studeran-
de, 1852 skollarareseminarier med 36, $50
studerande. D5tta .yisar tydligt nog
att F5renta Staternas folk satter y;irde
pa uppiysning och bildning och det
kanske mer i'm nagot annat folk pa jor-
den. - Den.namda redog0relsen inne-
haller afven atskilligt annat af intres-
Sc. Den visar att af landets 383, 010
skollarare voro 122, 056 man och 260, 954
qvinnor och att de manlige lararnes
antal under aret okats med 483 men de
qvinliges antal med s, ,301, hyaraf franz
gar att qvinnan icke blott redan sk0ter
storre delcn af undervisningsarbet
har landet utan ock haller pa att till
valla sig det helt och hallet, hvilket
val ocks& torde IA anses sasom ett godt
tidens tecken. Att upplysningen stiger
htir landet bevisas deraf att antatet af
dem, som ieke kunna Hasa ler skrifva.
nu Or endast omkring - procent af he
la befolkningen. Bland negrerna har
antalet af sadana personer reducerats
fran 70 till Sc procent pa ito ar, men
bland den utlandet fodda delen af be-
folkningen har den stigit fran IL till 13
procent, hVilket ar ledsamt. Till delta
senare forhallande yaga vi dock tro,
att Observation-Disclosures icke bidragit.
Reform Dir dagens l6sen. Allting
skall reformeras. Politiken all syn
nerhet. Den skail rensas, heter det.
Och nog behofs det, det DR. visst. Var
Win Donnelly har lange varit sysselsatt
med EFT dylikt rensningsarbste. Pa
senare tiden har han upptackt, att det
mesta unda, som fins Minnesota poll.
tiken har inforts af svensk- american
ska tidningar och for att kunna riktigt
motverka det onda, sd maste han nu
sielf utgifva en- tidning pa "skandina-
viska". trots af hans ifriga anstrang-
ningar fms det nog atskilligt qvar af
det onda an. Men han larer fa help
nu smart Reformifvern har grIpit en-
del at Minneapolis fortrafflige lnbyg-
gare och EFT hundra stycken af dem ha
slutit sig tillsammans for det CODA och
loaiga andamalet att rensa var statspo-
litik. De skola g6ra't. Att de aro be-
qvama der5ill lider intet tvifvel. De
ha sielfve sagt det. De ANNA CORA
rent hus" d. v. g. Sc till att ingen af
dem. som nu innehafva statsembeten.
blir atervald och sedan vaka 0fver att
ingeu blir valid till nagot statsembete,
som icbe af de 'hundra'' blifvit pr0fyad
och godkand. Sjelfve Wills dc natur-
ligtvis inga embsten ha. Anei icke
de! Det ar bara politikens renhet och
statens vslfard, som ligger dem ON.
hiertat Bara det icke gar dem lika
lila delta storartade foretag, som mar
de skulle peta undan Knute Nelson.
Han gick deras nasa f5rbi in / Fsrenta
Staternas senat. Lycka till emsller-
It'd!
Vara lagstiftare j washington halla
pa att DIVA sig for val alkampanjen host.
Lagstiftningsn bry dc sig foga ON.
Republikanerna ha nog att CORA med
att halla rakning pa ALA sina presi.
dentkandidater, demokraterna begripa
rakt icke hvar de skola f& fatt naaon,
under det populisterna ar6 villige att
bli presidenter allihop, ON det knipsr.
]. S. %.
Gustavus Adolphus College.
D6dQn har gHstat skolkullen. sedan