Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1896-03-04
Har och der.

En- man vid MANN Walter T. Mills
fran Chicago har framkommit med en-
ny och n&got egendomlig plan for upp-
rattandet af ett universitet. Han har
ocksa redan rjatforverkliga sin plan,
och har till den andan lagt sig till en-
landstracka i Pembroke harad, Ill.
Landet Or just icke af basta beskaffen-
het och ''universitetet" bestar f6r%nar-
varande endast af ett stort talt ''pro-
lessorn" och tvenne studerande. Fran
denna :ringa begynnelse hoppas dock
hr Mills att upparbeta en- valdig lar-
domsanstalt, som han gifvit namnet
"People's University. Sutton stude-
rande till vantas inom kort och da skall
arbetet b6rja pa allvar; och till warren
hafva ytterligare sjuttio lofvat komma
Meningen Or att larjnngarne vid dem
ma inrhttning icke blott skola studera
vetenskap och konst utau derJemte
ocksa fortjena slit uppehalle under IT,
den. Hvarje studerande betalar vid
intradet S100, som lagges till en- ge-
mensam kassa och som berattigar till
en- fyra ars kurs vid universitetet. Alt
arbete utom undervisningsarbetet 60
res sedan af dc studerande. De hugga
we'd och thinner, bryta aker, sla och
brAnna tegel, bygga ALA n6diga hus,
sk0ta akerbruket och ladugardarne,
arbeta fabriker, som man amnar upp-
ratta, och ALA inkomster ga till den
gemensamma kassan, som tjenar till
alias uppehalle och till bestridande al
nodiga utgifter. En- summa af 800 ar
salunda ALT som en- person jemte slit
eget arbete under tiden beh6fver for
att under fyras&rs It'd idka studier vid
detta univsrsitet; och han far da icke
blott undervisning de vanliga lar
domsgrenarne utan far derjemte till
falle att DIVA sig ALA slags nyttiga ar
beten och handtverk. Planen DR. icke
"a oafven och under skicklig ledning
torde den nog kunna f0rverkligas. Va
ra skolor kunde beh0fva b0rja pa med
nagot dylikt.
Underwriting slojd enligt svensk
metod tager allt mera fart har Ian
det.@ / Massachusetts maste -lararne
ae'h6gre allmanna skolorna enligt lag
vara hemmastadda i delta ANNE och
FIR att giiva dem tillfalle till att in.
hemta den nodiga kunskapen deri hal
nu upprattats en- skola Boston sar
sklldt for dat andamalet. En- fru Shaw
har skankt de n5digs medlen till sko
lans upprattande och, underhall IS.
<den discussion, som en- langre tic
r~agatt angaende granstvisten mellar
England och Venezuela, har det frar
engelsk sida ofta pastatts, att Englands
ratt till landomradet fraga vore all.
deles Qomtvisteligt och att Venezuela
lcke har nagon grund for sina anspr&k
Att sd emellertid icke ar f0rhallandet
det vet hvar och en-, som nagot kannel
till saken. Och ON vidare vlttnesbOrc
behofvas, sd aro de icke sa svara at
finna. Sir David Chalmers, som va,
h6gste domars britiska Guiana frar
1873 till 1894, yttrade inf0r geografiskt
sallskapet i Edinburghvid dess senaste
mote, att af det omrade-109, 900 qva
dratmil-, som England g0r anspral
pa, kan Venezuela med full arlighe
CORA ansprak pa iva tredjedelar. Oot
anda nekar England att hanskjuta sa
ken till skiljedomstol.
Det amerikanska folket allmanhe
och tidningspressen all synnerhet hal
skarpt klandrat de europeiske makter-
ne derf0r att de icke ingripit till for
mon for armenierne utan latit turkel
slagta dem som vi!ddjur. Delta khan.
der har varit berattisadt. Men under
tiden ha spanjorerne huserat varre al
turkar pa On Cuba, som ligger mara
var kust, och vart land har intet gjor
for att stafja ofoget. Det dr. ock khan,
dervardt. Nu synes dock andtligel
var regering ha vaknat upp Diver dett'
forhallande och nagos har redan gjort
och mer torde komma att g5ras. Ma,
gar dock nagot varsamt tillvaga for at
icke sara det ''stolta Spanien'', som de
heter. Men Spaniens stolthet ar jus
sadan som beh0fver s8ras och det rat
. grupdligt. De mordlystne spanjorern'
ha utgjutit oskyldigt blod nog till at
dranka hela nationen j, och det ar ick
for tidigt att de b0rja ia den napst, son
de 81 arligt fortjent. Det behofdes el
Cromwell som kunde ia itu med dem
Mar spanske ministern en- gang sad
till Cromwell att silfvergrufvorna
Amerika ooh inqvisitionen vore han
herres tvenne 6gonstenar, som hal
icke kunde ti]lata nagon att r0ra vid
ga svarade Cromwell: 81 sd fall, sa ma
ste jag strax rora vid begge tva". De-
som kauner nagot till spaniens histo
ria, han vet huru Spanien l6rer krig
och spaniorernes tillvagagaenden p
Cuba visar att de- Joke gl0mt nagr
utaf sina nedrigheter och det ar skar
att de fa fortsatta. Men ON vi da kom
ma krig med Spanienp Ma, an se'
da? Har Spanien lust, sa icke beh0fv
vi frukta. vi borde genast erkann
Cuba sasom ett fritt och 'sjelfstandig g
land och sedan lata f0ljderna bli hva
de villa. j. S. O.
-