Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1895-12-24
Har och der.

M var stora och arorika republik. Men
faktum Dir det dock, att huru inf0dd an
cleveland ar, sd har han ala sina
tsinkesatt, sina g0randen och latanden
yisat sig vara sa engelsk, att han ma
! stan 6fvertraffat John Bulls egen at.
komma. ALT engelskt har for honom
liksom for manga andra yarit liktydigt
med det basta, som fms, och att CORA
England till viljes och yinna dess yr-
nest synes hafva legat honom mera ON
hjertat an att vinna det folks karlek
och f0rtroende hvars intressen det ar
hans h6ga pligt att yarda och f0rsvara
England har heller sicke varit omedve-
! tet ON, att det / Cleveland egt en- god
och trogan bundsforvandt, och derfor
ju mer han klandrats och smadats hair
lantet, dess mers shar han prisats och
beromts England. Nu eyer emeller-
lid EFT omvandt f6rhallande rum, nu
prisas och .ber6mmes han har, men
klandras och smadas der. Hyaraf kom-
mer sig dettap 10, al foljande anled-
ming Cleveland har i sin enfald in
billat sig, att alldenstund han gjort
England sa manga och vardefulla item
ster, sa bordey det ocksa yara villigt
och redo att g0ra oss en- fften tjenst
igen,, ON vi nason gang begira det.
Hans lira har standigt varit: ON vi
CORA godt emot andra, sa g5ra de godt
snot oss;; ON vi hjelpa dem, sd hjelpa
de oss; ON vi lata dem handla fritt SD
lata. de oss hanllla fritt; ON vi gilla de-
ras planer, sa gilla de vara. Dst der
later vackert teorien, men slar icke
In prak tiken. Cleveland har emel-
Lertid f;ltt sjelfva den lilran ifr:n Eng
land; den har pfedikats och preaikas
annu dag af engelsmannen; men det
draft inarka, att de iiksotn de feste.
( som d0rkunna CODA och fortra fiiga la
ror, sieifva aldrig f5fja dem. De villa
att ala andra skola hapdla si. men
/ sielTya CORA de raka motsatsen. Delta
bofde Cleveland ha vetat men det ejor-
de han fcke. Men aa.yet han det, sa-
!. som det:syles, eeh detaf fdIjande skal.
4 ila hart ech ha annu atskilliga sin;i-
tvister med England. Det kan icke
md yikas. England aren granne, som
fntet land, som sitteP nagon sfnufa
vtrde pa sin heder och sjelisianaie het,
3 ma txist me q,
England har, som besant, besittningar
/ sgd Ameiikaoc och enligt sin v;lni ,har
dct s6kt utv!dga sitt omride psl de onl-
delta fall hap det drabbat Venezuela.
-w Z -.
! Men ehuru delta ar EFT jemforelsevis
Htet och syagt land. har det dock va
gat noisatta sig Englands anuekte-
fingsfJrs6k och pa det sattet har en-
granstvist uppstatt, som Yarat en- gan
Ska lang It'd. NJ har det emellertd
npptackts att det omtvistade landom-
radet Ar ganska yardefullt och derfor
har England beslutit att med valid gora
sina ansprak gallande. Denna twist
ror iche Forenta Staterna direkt, men
indirekt I december 1923 forklarade
president Monroe sitt budskap till
kongressen, att F5renta Staterna ma
ste anse hyarje f0rs0k de europaiska
makternas siaa att Amerika CORA gill
lande de grundsatser, som herskade
Europa eller maktutyidgning pa dem
na sidan Atlanten eller bortrofvande
Of den frihet och sjelfstandighet som
.sydamerikanske republicans till
kampat sig, 5sasom en- fiendtlig hand
ling mot Forenta Staterna och farlig
for dess lugn och sielfstandighet och
att det derfGr pa det kraftigaste maste
motsatta sig hvarje sadant f0rs6k. Dan
laran tyckte England ON, ia, det hade
sjelft nppmanat F5renta staterna att
faststalla och yidbiifva den, ty den var
da sarskildt riktad mot Euglands fen
der F0renta Staternas folk tyckte
ocksa ON den sa, att den borde tillam-
pas Ell blott mot Engiands fender, utan
likaAv;tl mot England sje1ft, ON ia
skulle beh5fyas. Och just nu beh0fs
DEF. DerfUr Dir det som Forenta Sta
sterna IS viss man gjort Veneznelas SAX
till sinsegen. Och da nu Cleveland,
silsom f0rut n;ilnndt ar, sd mychet
gjort England till vilies, sd mente han
att Diet icke yore for mycket ON Eng
land yisade nagon medgDrlighet II
denna fraga och h6lle sig till hvad som
ar ratt cch billigt, och sa f5reslog han
att saken skulle 5fverlemnas lit en-
skiljedomstol, som opartiskt kunde
afg6ra hvem som hade ratt. Det var
dock John Bullsalls icke med pa, utan
sado sig villa afg0ra sakeE pa egen
haad och efter 5eget godtfinnande och
Uncle Sam beh0fde alls icke llgga sin
nsisa blot, Men da ya.dt Cleveland
yred. Och mar han sd drog ut att jaga
huron lagen,s ssi tinkte han icke s;i
mycket p;l Diet yanliga villebradet som
fastmera pill huru han skulle fa det en-
gelska leJonet inom skotthlll och fa
sitnda det en- kula eller tvM Och MIR
han trodde sig hafva fatt sigte pa ju-
ret. sd FOR han hem och satt uppe en-
hel matt oci, skref EFT 1jungande bud-
skap till kongressen, deri han sager
I England rent ut, att nu amna vi taga
sal1en ON hand och afg6ra den enligt
lag och ritt, och ilr det sa England. se-
dan viii slass, sa var s;i god! Sc pa
4 sdet s;lttet blef Cleveland amerikan cch
hela landet fr5jdas der5fver. Ar nns|
donna Clevelands omvandelse alIvarlig
och uppriltig, sasom vi gerna villa
hoppas, sd ;ir den det NEST g gl;idjand
symptom som nagon demokras visat pa
do ssnasts femtio &ren. Och iIr detl