Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1895-08-21
Gustavus Adolphus College.

noFshd urOueF- HdlFd eI, SdVluG vi Veta,
samma besvar med fnanserna som vi,
fast de hafva sina svarigheter fran ett
annat hall, de kanna eli komma 6fver- /
ems ON hvem laroverken skola tillh6-
ra Hade Augustana College, Gusta-
vus Adolpha College, Bethany College |
fonder, sd kunde de utan sa mycket |
buller sd sakta utveckla sig. Nu ma |
medgifvas, att det kan nappeligen ga |
pa en- gang att bide uppratta skolor,
uppfora nodiga byggnader SAINT done
medlen hartill skola samlas bland all
manheten. Det ar ju ieke att vinta,
att ALA skola hafva sa stort intresse for
h6gre bildning. Ganska ia hafva fatt
nagonting deraf sJelfva, endast ia Sc
sig stand att gora bruk deraf for sina
egna barn, somliga mena att vara hog
re skolor blott utbilda oduglingar, lat
tingar, ssgood for nothing fellows, som
i5rakta hardt arbete, soka sig utkomst
sa latt som m6jligt O. s. v. Det ar nog
SAINT att af dem som bevista vara h0gre
skolor somliga bli oduglingar, latin
gar m, M. men skolan kan nappeligen
hafva gjort dem dertill, de maste hafva
f;itt anlag dertill af f6raldrarne eller
fran annat hall. SAINT ar ock, att en-
hvar s0ker sig den basta och den latta-
ste utkomst han kan, men dermed ar ej
sagdt, att den som gait skola ar odug-
lig for hardt arbete.
Men vi maste aterga till frSgan ON
fonder. Nj namde, att vi fa Ell vanta
ALT pa en- gang. Men nu smart maste vi
b0rja, och det pa fullt allvar af fera
skal. F0rst och framst derf0r, att vara
skolor Ell kunna utan skuldsattning
fortga som hittills. Och samfundsskul-
der aro alltid v;irre "a enskilda skull
der. Nu lastar man skolornas styrel-
ser, presidenter m. f.. derf1r att de
lata skolorna ga skuld. Felet ligger
de allra fiesta fall deri, att bidragen
blifva betydligt mindre an man enligt
beslut och l6fte hade skal att vanta.
Kommer sa dertill, att samfundet be-
stdmt: delta skall goras, sa manga la
: rare skola anskaffas, sa mycket skola
de hafva Ion. Detta ratten och pac-
ken eder efter. Co winner, delta gar
ej lange sd.
En- AMMAN SAX krafver harvid upp-
m;irksamhet. / staten New York har
man en- lag, som bestammer: Intet
college eller uniyersitet far etableras
med rattighet att meddela lardomsgra-
der, utan att man har sa manga hundra
tusen dollars fond Dstta tords vara
orsaken till, att man inom New York
konferensen sd hastigt andrade namnet
fran Upsala College till Upsala laro-
verk lUpsala Institute of Lsarning),
som inrattningen nu bar. I Pennsyl-
vanien har nyligen en- lag passerats och
af guvern6r Hastings approberats. som
bestammer: l. Att de hogre larover-
ken slzola sta under en- styrelse (Board) J,
kallad "The College and University
Councip. Donna skall besta af f6ljan-
de tolf nedlemmar: guvernoren, sta
tens attorney general, "Supt oil
Public Institution" ex officio; vidare al
tre presidenter vid icke-samfundscoll-
eyes eller universitet, tire presidenter
for samfundscolleges SAINT tre personer
som for 0frigt sta officel ber0ring
med statens allmanna skolor.
2 Intet laroverk, seminarium, coll
ege eller universitet skall hsdanefter
erhalla oktroj (charter) med rattighe,
att utdela lardomsgrader, for sa vidt
det icke har fonder (assets) pa fem
hundra tusen dollars
g. AT de redan befintliga laroverken,
som forut erhallit oktroj med ofvar
namda rattighet att utdela lardomsgra
der skola endast de colleges och teolo
gssa seminarier IA behalla denna rat.
tighet, som till ''Supt. of Public In
struction" kunna inlemna en- beediga(
uppgift pa att inrattningen egerfondel
tassets1 pa minst ett hundra tusen dol
lars. Samma regel galler sadana forut
grundlagda laroverk som Ell f0rut haf
denna rattighet men hadanefter 5nsk,
den. FJr universiteten fordras minis
fem hundra tusen dollars.
A. Skola ALA laroverk med rattigh
att utdela lardomsgrader vara under
kastade visitation och inspektion af el
eller fiera representatives fran ''Colleg
and University Council".
5. Maste studiekurser m. m. under
kastas denna styrelses Board) ombe
pr5fvande och granskning.
Vid f0rsta paseendet synes denna la,
vara pedantisk och gynna endast d
rika inrAttningarna SAINT utestang
ALA andra, som torde hafva lika god
kurser och larare men ega mindre ka
pital. Lagen torde hafya sin CODA yer
kan. vi minnasehur for icke hinge Sc
y dan EFT laroverk Minnesota tilldelad
en- at yara lorna staderande Al B gra
den. som, hade han varit hos oss VII
samma tid,endast hunnit genom Sophie
moreklassen. Skall en- lardomsgra
betyda nagot, sd maste den erkannas q
vederb0rande, eljes blir man utsatt f0
allehanda trakasserier. Men penniu
gesidan da? ia Afven den terde vara
sin CODA ratt. Fumes en- sadan lag
var stat, och fera andra for resten
ginge man Ell till verket att uppratt
det ena laroverket efter det andra for
an man hade de nodiga medlen. Der
igenom sluppe vi dessa dryga ledsam
ma efterrakningar. Men en- SAX til
-b6r man har obseryera. Det torde ick
dr0ja lange, forran var stat stiftar lik
nande lagar. Jemf5r blott hur strang
staten fijrfar med infiuttanda Iskar