Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1895-05-15
lntet nytt skier under solen.
ONKEL JONES.

A00oes P"SeeSOuuS al uSu NlS5 pF6ulhd-
rem later djerft. Men om det raft toll
kas, sa utgor det enstor sanning. Den
wise och erfarne predikaren will eli for
neka, att hvarie dag, hvarie ar, hvarie
tidehvarf frambringar nyheter Hvad
han will saga Ar, att hvad nytt, som
skier, har skett forr. Historien ar i
grunden intet annat 4n en- serie reka-
pitulationer eller reproduktioner af
tilldragelser, som timat anda fran verl-
dens borjan. Dessa reproduktioner
kunna antaga nya former, iklads sig
nya f0rhallanden och omstandigheter
med hansyn till It'd, rum och personer,
orsaker och verkningar, men dr. dock
intet annat, an hvad f0rr timat verl-
den. Man skulle derfor tycka, att folk
Ell skulle sd hanforas eller alltid slas
med f0rvaning, da nagot nytt intraffar.
AT historien veta de ju, att samma n.y.
het skett f0rr. Kanske de sjelfva be.
vittnat dylika tilldragelser manga gan.
ger.
Man far dock Ell tolka den skarpsinte
Salomo som ON han vile saga, att alb
solut intet nytt skier under solen. Gud
har fera ganger inlagt insatser histo-
rien, som aro alldeles nya, verkligs
skapelseakter. Och en- gang skall de,
horas fran hans lappar, som sitter ps
tronen: ISL, jag gor ALA ting nya"
Pa det kyrkliga omradet, saval SON
annorstades, skier nu manga ting, 0fvel
hvilka man f6rvanas. Men de ha kan
ske skett f6rr, och den historiska forsk
ningen ar ju till for att forklara mutt
dens tilldragelser. delta ljus kanske
man maste f0rsta det egendomliga for
hallandet, att en- augustanaprest upp
trader pa EFT konferensmote och djerf
anfaller och nedg0r en- punkt syno
dens konstitution manader efter de
denna pa nytt blet antagen och bekraf
tad Sc, vi kunna helt naturligt SON
samfund ei langre reda oss utan att h,
en- ny rigtning, som far litet braskandt
fran och drager oss andre saktfardig,
med sig pa "framskridtets forbausend'
vei". Augustanasynoden kan eli langr,
reda sig med rattrogna, gammaldag
lutheraner, utan maste ia sig en- liter
karntrupp af akta "frisinnade luthera
ner", som kunna fora oss, af gamla prin
ciper och ideer belastade lutheraner
till den sanna lutherska friheten. Past
Jonas Svenson och dr.. Tuve N. Hassel
qvist kunde Ell ana, hvilka luthersk
trihetskampar den nasta generationel
efter dem skulle producera. Ledsam
bara att de Ell skola kunna ia vara me,
delta lifvet for att beskada och njut
frukterna af den kulturkamp, hvilke
nu som hetast fores af deras barn mo
hvad de ansago dyrast verlden. Me
intet nytt skier under solen.
Emellertid har pastor Brandells ia
mot sYnodens standpunkt hemlig
sallskapsfragan vackt stort uppseende
Det var en- dynamitbomb. sprangd p
vatten och land. Stora, fradgande b0l
jor kommo strax i rorelse, hvilkas da
atergifvits bade Fosterlandet, Augu
stana och Svenska Journalen. I sist
numret utaf den senare samtidan fin
EFT aktstycke fragan af betecknand
natur Det Or verkligen besynnerlig,
att man will skrifva och trycka sadan
lasstoff pa svenska for augustanakris
ma. Al former, innehallet och sprake
kan man sluta temligen sakert att f0l
fattaren, den s'frisinnade lutheranen
ar den bekante skribenten G. A. S. D.
skall bli intressart att Sc, ON sada
askadning winner terrang bland va
synods kristna man och qvinnor. ia
will for vart samfunds skull hoppas, al
den frisinnade lutheranen blott stat
och begapat en- hagring, hvars f0rtj,
sande utseende han under ekstas soh
mala.
Hvarf6r den nya rigtningens man ii
om vart sam.und angripa var stand
punkt med afseende pa medlemma,
qvalifikationer ser ej blott besynne
ligt utan rent af misstankt ut. Will
de f1sa pa oss litet var utvecklin
som svensk-luthersk kyrka Amerik,
sd kunde de ju ha funnit pa nagon al
nan agitationsfraga Vid nasta syn,
dalmote borde e. ex. fragan, om vi SIX,
la fortsatta att begagna den gamla
turgien vid vara gudstienster eller OF
vi skola infora den Sverige inford
nya gudstjenstordningen uppkomm
Denna fraga dr. vigtig och angar VI
utveckling Hade kyrkan Sverie
orsak att foretaga sa vasentliga f5ral
dringar liturgien, Cd borde var syno
Ell lata 10 ar f5rhala, imam andrin
vidtages. Annars blir foljden den, a
somliga f0rsamlingar utan vidare inf
ra den svenska gudstjenstordningel
hvartill de kunna anse sig fullt bera
tigade. da synoden aldrig ordentlige
antagit den nu brukliga En- sadan q
kernas utveckling vore hvarken hels,
sam eller beh0fiig.
Men for pastor Brandells och sakel
skull hoppas jag, att han foretager q
reyidering af sin nya uppfattning
Augustana-synodens constitutional
kraf pa dem, som skola bli medlemm,
l vara forsamlingar eller pastorer ino
vart samfund. Det Ar alltid yAgadt q