Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1895-10-23
Litet af hvarje fran olika kyrk-
liga marker.
ONKEL JONES.

For nagon It'd sedan h0ll New York
konferensen af Augustanasynoden ett
jubelmote / Jamestown, N. Y, som
tecknade ett markligt stadium i den
konferensens historic. Det var 25.ars-
dagen sedan konferensens stiftelse, som
h6gtidligh5lls med sang, musk och
festtaL Vara doktorer voro der och
hollo glansande tai. Augustana b0ria-
de strax att referera och detaljmessigt
omtala festligheterna, talen, utHykter-
ma, paraderna o. 8. ", och det Or lusten
efter att SO "fnis" pa stoffet som giort
att delta omnamnande kommer 81
past festum''. Ingen af samfundsor--
ganets lasare, allraminst jag, har ett
klandrande ord att saga ON det stora
utrymme tidningens spalter stoffet
fran jubelm6tet tagit ansprak. Mera
intressant lasning for en- svensk ameri-
kansk lutheran kan Ell tankas an val
skrifna uppgifter och redogorelser ON
var kyrkas utbredning och segrar
0ster och vester, s0der och norr. Men
tank, huru f6rbluffad verlden skulle bli,
ON det intraffade att en- sadan upp-
marksamhet vid nagot tillfalle egnades
- Observation-Disclosures samfundets
officiella organ, som nu egnats New
York-konferensen!
New York-konferensen intager inom
synoden en- vigtig position pa grund af
sin geografi. Dess omrade omfattar
landets aldsta ny byggen, der stora sta
der, hog kultur och bildning stodo
flor, da Nordvestern annu utgjorde en-
vildmark, pa hvilken bara rodskinn
och buffiar str0fvade omkring. Denna
konferens verkar och kampar pa EFT
omrade, der rikedom, lardom och hog
civilisation satta slit riiarke pa lifvet
ALA dess former. Pa dess omrade stan
ma manga svenska invandrare for lang
re eller kortare tid hvilkas destina-
tionsort dock ar belagen langt ute l.
Western. Somliga STAMINA 1era ar der,
imam de fortsatta sin fard vesterut for
att bygga sig egna hem. Manga tr0tt-
ma pa det ofria stadslifvet och det ohel-
sosamma fabriksarbetet och folja Gree
lys rad, som var att ga vesterut. ALT
nog, folket 0stra staterna, som utg0r
f0rsamlingar och missionsfalt inom
New York-konferensen, ar ofta ett r0r-
ligt, ostadigt element, hyars b0jelse
och rigtning peka vesterut. Man kan
derforl saga, att denna konferens har en-
sstrslzild uppgift for var synod, nemli-
gen att taga ward om>yara vesterut
hyttande landsman, gifva dem CODA,
varaktiga andliga intryck och CORA
dem bekanta med Augustanasynoden,
sa att de, der de sedermera permanent
bosatta sig, bli trogna forsamlingsmed-
lemmar inom vart samsund. Man kan
derfor ej annat an dels sympatisera
med denna konferens hans strider,
m6dor och uppoffringar och dels hog
akta honom for det CODA verk han ut
fort och utfor for Guds rike. Och det
missionsunderst0d, ,synoden rackt denna
"pigga konferens vid ostervag", har
han val f0rtjent och val anvandt.
Det ser nastan ut som ett fenomen,
hvad var kyrkliga statistik relaterar
ON denna konTerens. vi minnas iu, da
den 6stra konferensen var "den svaga-
ste stammeni Israel" - antalet for
samlingar och pastorer var mycket
ringa. Nu eyer han l40 f0rsamlingar
och Is pastorer, 20, 600 kommunikanter
och 10000 medlemmar, ett statligt
barnhem jamestown som utf0r en- VAL
signelserik verksamhet, och en- lar
domsanstalt Brooklyn, som bar det
klingande namnet Upsala laroverk.
Bara den sist namda institutionen ak
tar sig for de fnanciela blindskar.
hvaruti somliga of vara laroverk vagat
sig och afventyrat att kantra ned dju-
pet! Men det b0r man ia hoppas. New
York konferensens presterskap bestar
till st6rre delen af unga, lifiiga och
karga man, som arbeta pa murarne
med i'd. hallande svardet ena och
murslefven i andra handen. Gud franz
je deras handers verk fortfarando!
y
Inom syenska F0rbundet har en- be.
sSSAu0hsio 5Griu VI iOHb Iueltdn GlQ-
ningen "Missionsvaunen" och samfun-
diets embetsman. For den, som Ell till
hor f0rbundet och derfor Ell ar invigd
orsakerna till fejden, f0refaller striden
mycket besynnerlig. ON Missionsvan.
men, som sa kackt ur och skur h0gt
burit f0rst missionssynodens och sedan
F0rbundets standarer som gratifika.
tion derf0r vantat sig nagon pekuniar
vinst och f0rdel, dot kan ju ingen for.
tycka honom. Pa samma gang borde
han dock veta att foga sig under den
kyrkliga myndighet, som han sa flitigt
s6kt uppbygga och befasta. Nagon
maste vara here och nagon maste va
ra undertaking. Forbundet hade ma
turligtvis full rattighet att kassera
IN. W." som organ och valja sig EFT
annat. som det kan kontrollera efter
behag. Egoismen borde spela farre
spratt pa de kyrkliga markerna Hop
pas denna strid smart domnar och att
de der svara insinationerna indragas.
Dot g6r ingen nytta att ga der 0rliga
och aflas med hvarandra.
4
"Missionsyannerna" hafya gjort Cd
CODA framsteg kyrkligt afseende, att
man maste beklaga en- sahotande bryt-
ming mellan deras ledande man som
1ennu synes vara oundyiklic. Ia ba