Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1895-07-31
Hyarjehanda.
oNKEL JONES.

"Hvarjehanda" Or en- rubrik, som
tidningsskrifvare med stor tacksamhet.I
CORA bruk af, sedan de letat igenom
slit ordforrad utan att for 0gonbl;cSet
finna nagon mera passande ofverskrift
att sitta framf0r sina tankealster. Ma
gon ypperligare rubrik kan knappt1
tankas. Hyad som helst kan IA rum
derunder. ON derfor skrifvaren ar
tankspridd och har en- mAngd me- eller
miadre dunkla id6er ON olika saker
och f0rhSllanden, dem han aktar samla
for att en- hast fylla ett tonrum i tid-
ningen, sd kan han ej gora battre an
att med feta bokstafver skrifva ordet
''hvarjehanda" / spetsen for alltsam-
mans. Han kan da skrifva ett receipt
ON liktornar, omtala en- anekdot ON
Napoleon, meddela en- nyhet fran Kina
och en- puff for en- patentmedicin.. Man
vantar ej heller mycken uppbyggelse
ur en- sadan literar mixtur.
Under nina senaste vandringar kom
jag till en- trakt, om hvilken man sade
mig: 81 tell you that is a beautiful
country. Hvad ar det som utgor en-
trakts sk6nhet? De fiesta menniskor
90 en- landskapstada, pa hvilken berg,
skogar, dalar, sj0ar och fioder omvexla
med hvarandra, .ielfva idealet for en-
vacksr trakt., Men den trakt jag asyf-
tar var en- villa prairie for en- 80 ar Sc.
dan, en- sadan man Western ofverallt
patraffar annu dag. Har och der fans
en- liten sio, en- skogsdunge, en- back,
men Italians botten var en- Wild, enfor-
mig, andl0s slatt, der blott ett frodigt
prairiegras vaxte, utvisande for land
sOkaren, att jordmanen var b0rdig och
dolde skater / slit svarta sk6te. M
skulle man nastan kunna frestas tanka
att har ursprungligen var en- skogs
trakt. Nejdens utseende ar ej sarde
les mycket olik yara svenska nybygger
Carver eller Chisago counties Viz
hvarje farmargard aro st0rre eiler min
Dire skogsplanteringar. Ofta star skos
vid skog med sma oppningar af gun
gande skordefalt instuckna emellan.
Det ur tva orsaker, com frambrag
denna trakts natursk0nhet. Forst ocl
framst jordmanens naturiiga bordighet
dernast idoga hander, hvilkas strat
sanhet en- god Gud valsignat. All
aro eniga derom, att skogsplan ntcringa
vid farmargardarna ej b.ctt h0ja Ian
dets vackra utseende utan afven des
varde. Hvem helst som spakulerar p
att k0pa sig cd farm, f;ister sitt 0g
med behag vid en- gard, som ar omgil
ven af en- vacker skogsdunge och fore
ter en- tafia, som vittnar ON fit, wilma
ga, renhet och oraning. Han stanna
ej gerna vid EFT stale / syfte att till
handla sig det for slit blifvande hen
ON blott hoga buskar af ogras sta on
kring huset. gifvande silugga ej
monniskor och husdjur utan at orma
och insekter, och ON bostad och uthr
luta at undergoing, hotaude att raml
pa den mangd af ruiner och efterlen
ningar at ALT mojligt. hvilka aro stro'
da ALA rigtningar rundt omkring (
garden. ALA, som ha en- storre ellie
mindre jordlapp, skulle plantera my
!, ken skog af olika tradarter SAINT vi
skota den. Den gifver skydd mot "bli
yards" och cykloner, skugga mo. SO
hettan, fagnad at 6gat och yarde
hemmet Mar man har farit Diver vic
trakter, der man pa vidder af fran
till 25 mil eli ser en- enda 1ummig trat
krona h6ja sig ofver den enformig
tunt gr;isbeyuxna prairien, ehuru dc
ar intagen och bebygd af mennisko
da ar man j stand till att uppskatta g
lan6skap, hvars bebyggare Ell blott f0
staff sig pa att utsoka sig godt, br6'
) rikt land, utan afven haft merg ! q
marne och vett hufvudet att forvan
la den kala slatten till en- fruktbara
de, skuggifvande lustgard, hva
midt ett Guds tempelar uppfordt, hvs
spira pekar han mot det eviga parat
set derofvan Jag hoppas, att a
SKAFFARENs lasare egna nagon lit
It'd af aret at att plantera trad 0
blommor onakring sina hem.
Var vecld ar eli som den horde val
Det inse smart sagdt ALA mennisk
Till och med eskimaen och hottent
ten ha en- aning ON, att yerlden ej
sa god. sa sk1n, sa treaig som den b
de vara och skulle .ha varit, ON
onda ei giort slit hemska triumft
: genom dess portar Men man kur
CORA atskilligt for att f0rmildra q
smartsamma kanslan, som oredan
verlden och .tidens orc vacka och nd
ON man begagnade sig af den kraft {
insigt. som Gud sa gerna gifyer men
s. skors barn. Fit skotandet af lifv
pligtsr, berakning j ALA foretag, SIX
hetssinne och redlighet ALA vagar
dessa vardefulia gafyo- kan hyili
menniska som helst vicka cch odla
sig. Men giorde ALA nnenniskor del
skulle verldens yttre skrik gan
markbart f0randras. Jag .talar nu
ON de inre, andliga falten, SON
mensklig kraft och konst, utan end
Guds Ande kan bearbeta, f0randra,
skona, och gora fruktbarande, utan
det yttre, timliga vasendet, sadant
uppenbarar sig naturens verld, /
~ menskliga samlifvet pa ALA onras
Vart synodalorgan har en- afdeln
som hetsr ':dan varld vi iefya uti"
som forestas af den viilkande skril
ten och humoristen IA r." III sd
fiirefalIer afynn denna ..ySrldn