Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1895-12-11
Har ooh der.

Fragan ON hvem som skall bllfva
Minnesotas niste guvern6r b6rjar re-
dan diskuteras rAtt lifiigt pa atskilliga
hall; och sasom yanligt sd ar det ingen
brist pa sadana, som aro villige att alta
ga sig det ansyarsfulla varfvet att skb-
to var stats angela lagenheter for ett par.
DR. eller annu lingre, ON dets viii sig
riitt bra. Ej heller saknas de. som GER
ma villa ha ett ord med laget MIR det
galier att bestamma hyem som skai
blifva den lycklige d. v. 9. uppsattas
sasom kandidat. Syensk .amerikaner-4
mas deltagande j politiken har hittills0
varit at stor betJ,delse, da det gait att
inr6sta de uppsatte kandidaterna, men
al f6ga betydelse, da det gait att be-
stamma hvitka som, skulle uppsattas
som kandidater. Deraf har kommit,
att de manga ganger for att icke svika
slit parti och sss grund ha niid-
gats r0sta pa personer som de efhelst
skulle villa ha siindt till helt andra
platser an till statskapitoliet. Delta
Dir EFT ondt. val icke obotligt; men som
kan botas endast pa sd satt att svensk-
amerikanerna taga mod till sig och
samfaldt CORA sitt infytande gallande
saval da det ar fraga om att utyalja
kandidaterna. som daIdet CALLER att in-s
rosta dem. Men sa lange de blott kif-
vas och triita sinsemellan och sta pa ia
och locka och buga sig och saga ia och
amen till eller pa sin hojd forargas Of
yer hyad andra, som aro slugare och
dierfvare politiken an de, behaga go
ra och besluta, utan att sjelfva gripa
in och taga hand ON saken, sa lange
komma de att sakna betydelse politi-'
ken och ga miste ON hvad dem med
rata tillh6r. Dat ar dock gladjande
att mlrka, att Observation-Disclosures pa
senare tiden ryckt upp sig en- smula i
delta afseende och b0ria taga en- mera
lifiig och direkt del j det som r5r sta
tens och slandets valfard. Ma det CODA
verket fortfara. ,Det ar icke for tidigt
p&b6riadt och kan icke drifvas for fort.
/ Genom ett enigt och fast upptradande
skulle det alls icke vara om5jligt for
svensk- sk-amerikanerna att ia ett ord
med laget, da det CALLER att afgora
hvem som skall blifva var naste guver-
NOR. Och det borde yal icke vara syn
nerligt svart for dem att framstalla en-
kandidat lika god som nagon AMMAN -
John Lind still exempeL Och danu
Bvensk sa lange och tro-
get r6stat pa ssinf5dingar", irlandska-
och-norsk- sd borde de ju
iEunna vanta, att desse sknlle CORA dem
samma tjenst igen. Isynnerhet borde
vi jn kunna parakna dylikt underst0d
fran vara ''norska br6der";; det yore ju
alls icke for mycket begardt.
:
DEN andre dennes sammantradde
F6renta Staternas kongress. Det Ar
lange sedan landets lagstiftande for
samling sammantradde under sd m6rka
och ogynsamma f5rhallanden och del
hr afven iange sedan en- president nod
gades sanda ett sd miserabelt budskaI
till kongressen, som det hvilket presi
dent Cleveland nu framlade for de for
samlade lagstiftarne. Latom oss hop
pas, att det matte dr6ja annu langre
Imam nagot dylikt beh6fver upprepas
. Det b5r gerna medgifvas, att bade pre-
sidenten och andra med honom at han!
sget parti hafva menat val och gjor'
det basta de f0rstatt for landets val
fard, men att de 0mkligen misslyckat'
sina strafvanden den riktningen
det ar uppenbart for hvar och en-. d.
s5ka dock skjuta skulden ifran sig 8;
godt de kunna och pasta envist att de-
ras atgarder tullfragan voro CODA ocl
nyttiga och att det onda, som nu be
svarar landet, ar en- frukt af republi
kansk lagstiftning och har sin rot / Ian
diets finansvasen och penningesystem
som borde omsorganiseras och forbatt
ras, EFT arbete, som demokraterna mas
lemna ogiordt pa grund ,af skiljaktig
heter inom deras eget parti med han
syn till den fragan. Det ar knappas
att hoppas att den nsirvarande kongres
cen skal1 kunna rada nagon vidare bo
pa det onda. Representatives, b
blikanerne fria hander, men ick
sa,i senaten. Presidenten ar demokra
och undertakes icke ems af sitt ege
parti. Under sadana f0rhallanden, q
det icke att vanta att nagon enighe
och samverkan vigtigare fragor skal
kunna astad dkommas. F0rst sedan re
publikanerne fatt majoritet afven Sc
naten och en- republikansk presiden
inyalts kan man vanta nagon egentli
f0rbattring.
Hvillzet valdigt land F6renta Slater
ma DIR kommersielt hAnseende ka
man g5ra sig en- forestAllning ON g
nom att jemf0ra var godstrafik me
andra FINDERS. F6rlidet ar fraktades
yarldshafven af ALA uationers flotto
TAO, ,OOO, 900 tons varor och q hela yer
dens iernvsgar ], 400, O0o. 900 tons trai
nadt efter ett medelafstand al 100 mil
Heia verldens iernv gslangd Dir 400, 0e
mil, deraf 18O, 000i F5renta Statsrn;
Pa dessa jsrnvagar lF. s:s) fraktade
f1rIidet ar 800, 000. 600 tons varor ellie
g0. 900, 900 tons mer an som fraktads
till bkde lands och sjos j hela den 6fr
Cd verlden.
= Y ". Y.
/ Argen.inska republican lksom q
ven i ST. Petersburg brukar man stra
Ia druckna personer pa Sd s;ats; att d
Aar,ae filI Alta dapars tienstpijrinps 9;