Minnesota stats tidning. [volume] (St. Paul, Minn. ;) 1895-1939, 1895-11-27
Gustavus Adolphus College,

at "Augustana", later sina askor ljun-
ga svanger sin MjOlner valdigt emot
: jattarne (skolmannen) och slungar ho-
nom da och da=astad, men emedan han
mattar at ALA och kastar honom i h6-
gen, Dir detsen 'lycktraff", ON han traf-
far en- enda. Ehuru vi gilla en- del af
hans pastaenden, maste vi s0ka gem
drifva andra. Han sager: Ma det,
lilsom j forbigaende, sagas ON Ears
skolman, och Diet maste man arligt
medgifva, att de sina strafvanden for
h0gre bildning adagalagt ber0mudrdt
NIT Men icke tir allt nit visligt. De
hafva nit ON Gud, men icke vlsligen.
Delta bibelsprak kan afven har tillam-
pas" vi maste medgifva, att vi hafva
svart via att f0rsta, huru ett icke Wis
ligt nit kan vara ber5mvardt. Bibel-
spraket, som anI0res. handlar ON ju-
darnas nit ''att uppratta sin egen ratt-
fardighet". Det kan val Tor aldrig
mena vara skolmannens mening. Ar
delta aterigen icke meningen, ar hans
exeges falsk. Eljes wore det ju moi
ligt att vrida och vranga bibelstallen
till att betyda ALT m0jligt. Men hvar
utinnan har da nitet icke varit visligt?
Hafva de iclze blifvit satte till att sk6ta
skolarbetet och det af samfundets lag
ligt konstituerade kyrkom6ten? Kunna
de hjelpa att arbetet vuxit deras ham
der. Voro de kallade att stampa i de
gam la fjaten, f6lja de urgamla bestam-
melserna? Fingo de, eller fingo de icke
inlagga hela sin sjal, sin mauuakraft,
i fall de hade nagon, skolarbetet?
Skulle de blott med ett slags s6mnig
likgiltighet halla arbetet vid magt,
icke lata det ga tillbaka. men icke he'll
ler framat? Ar samlundet n6jdt med
sadana skolman? Nel, icke ems Tor ar
Diet, ON han will erkanna det. Och
SEN, aro da vara konferens- och syno-
dalombud - pastorer och lekman -
sadana "mahaare", att blott derf6r att
nagra skolmin tyckte dot borde vara
sa, ALA r0stade ia. Nei,. af sadana be-
star ej Observation-Disclosures, inte
heller de andra konlerenserna, f6ljakt-
ligen icke heller Augustanasynoden
vi aro val man en- lIvar for sin mening
och en- hvar f6r sin rost.
Litet langre fran heter det "Och
fastan det nu star sa till. .segla likval
vara colleges for fulla segel och med
full naskin, f6rgl6mmande standigt,
att de sitta pa grund och halla pa att
f6rgas. Och delta aro de stackars skol-
mannen sikuiden till! Do skniIe hafva
r5tt att afagga den och den lararen,
borttaga den och den klassen! Stackars
dem ON de gjorde delta! Sanningen
att saga ia skolmannen vara 6dmjuka
tienare och icke blott en- SAX utan
ALT. Att de villa hafva ett esd med
laget kan ju Ell fornekas dem. De ia
dessutom jemte sin undervisningsskyl-
dighet hjelpa till med insamlingen och
vanta med talamod pa sina loner, tills
de kunpa ia ut dem.
AT episteln kan man bfifva ledd att
tro det skolorna och skolmanneu aro
skulden till samfundsskulderna, till
skolskulderna direkt, till missionsskul-
derna och andra skulder indirekt. Vida
re synes of correspondents framga,
att konferensskolorna aro orsaken till
synodalskolans skulder. Latom oss Sc
till! F0rst IA vi icke gl0mma, att vi i
stort .ikna den som skall satta bo
f0rsta gangen. H6gst ia .kunua CORA
det utan skuldsattning Sa eek har
Dermed ar dock icke sagdt, att vi sko-
la standigt fa skuld. Men for att und-
vika delta blir det absolut n0dvandigt
att samla fonder. Pa annat satt gar
det ej. Att en- st6rre skola skulle blif-
va Observation-Disclosures ar knapt tank
bart bredvid sa manga inrattningar
som meddela undervisning fritz.
vi ia Ell gl0mma den kris vi och hela
landet haller pa att genomga. Det
blir nog icke battre, f6rran en- ny pre-.
sident blifvit invalid, och ny kongress
reviderat tullagarna, sa att debet och
kredit import och export) nagorlun-
da balansera. Att denna kris ollat
skulderna Dir sjelfklart. Enligt slol-
@kassorens rapport for 1894 hade fran
f6rsamlingarna inkommit s;isom G.. A.
Coils andel af 25 cts afgiften $942 90.
Delta ar ju alldeles otillrackligt; men
hvar ligger felet? Hvem kunde f0rut-
Sc detta? Skall man utkasta eller ut
satta barnet, derf6r att br0det ar
knapt? Skam och mesa 1T den fader
som sa gjorde. -..-.
Man later paskina att skolorna sluka
ALT, mission m. m. far intet. Alt
hvad skolan far utom 25 cts afgiften
skier genorn exit insamffng, Mfssio.
men finge ingenting deraf vanliga
fall. Eadast 81 till vida ar pastaeudet
SAINT, att hvarje insamling f0rsvarar den
derpa foliande. I nagot fall torde den
f0regaeude f6rminska den efterf6liande
insamlingen, mon delta kan knapt va
ra regel,
Men synodalcollege har val rakat
skuld genom konferenscolleges. Dan.
som var med 1878 minnes, att en- skuld-
b0rda af circa $50, 100000 (mer eller
mindre) hvilade pa Augustana College,
och da funnos inga konferenscolleges.
Denna (G. A. G.. fans till namnet, men
var blott som en- liten Academy med
eli fullt 10 clever. De- andra skolorna
voro Ell patankta da Det ar knapt
troligt, att Augustana College halt
mindre skuld, ON det ensamt behallit
hela faltet. Man hade da kanske sla-
rrit ,,S FINN cti;rra An man M, oiort