Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1895-09-11
'O.thou American Simplicity!n
Hcdrt har den amerikdnsko fdrdf1iheten
taga Udgen?
ONKEL JONES.

ONKEL JONES.
Det hade nastan blifvit ett ordsprak,
att amerikanen wore den NEST fiardfria
varelsen. Den, puritaniska folktypen
tanktes alldeles fri fran ALT tomt pr;sa,
aresiuka och fafanga F0rnekas kan ej
heller, att puritanerna, som bebygde
Nya England, voro EFT enkelt och straf-
SAINT folk, for hvilket den europeiska
klasskiluaden och titelkramet eli hade
nagon tiusningskraft. Babe pa det
kyrkliga, sociella och borgerliga omra-
det lade de dagen denna sinnets fard-
frihet. Den ingick sedermera som en-
vasendtlig bestandsdel landets konsti-
tuition och inrattandet af hela det en-
skildta och offentliga lifvet Man var
helt enkelt republikansk eller demo
kratisk och sag med forakt ned pa den
gamla verldens kryperi for arfda eller
tagna titlar. Det var menniskans var
de och betydelse som menniska ensamt
man aktade. Det var personlighetens
verkliga varde for samtiden och SAM
hallet blott man h0ll v0rdnad. Det
maste ha varit en- stor, adel ande, som
bodde dessa puritaner, och 0nskligt
hade varit ON deras CODA grundsatser
och rena seder delta stycke fatt ett
f0rblifvande hemvist hos det amerikan-
s ska folket
Men bladet har vandt sig. Den gam
la, enkla askadningen af lifvet har for
summit ur landet Det torde smart bli
ett ordsprak pa all verldens tungomal,
att ingen ar sa titelsiuk, aregirig och
farifull som amerikanen. Ingenstades
torde ytterligheterna sa bjert samman-
Under det att den allmanna anden och
herskaude tone. l. j landet var den att
hafda menniskoyardet, den personliga
friheten, trifdes och utvecklade sig in
ON dess granser ett sd afskyvardt ting
som egerslafveriet. Och under det
att man det privata och publika lif-
vet latsat sig vara riktigt puritansk,
riktigt enkel och ansprakslos, har' en-
aristokrati olika former och arter a
ALA omraden uppvuxit. hvilken stolt
sticker sin nasta h0gt uppofver den
gamla verldens fornama folk af kung-
lig och adlig bord. Rangskilnaden
borjar har och der vart land att spels
sin gamla vanliga komedi. Hvad var.
re ar, vara amerikanska finfina after
hairIeda ej sin h6ghet fran ridderligs
idrotter bevisade faderneslandet, veten.
skapen, kulturen eller kyrkan, utar
fran 'dollarn", den man millionta
f6rstatt sig pa att draga under slit
kommando Det ar ej den adla, oegen.
nyttiga och rikt utrustade personlig
heten, som "adlasn i Amerika, utar
sjelfviskheten, ''smartness", rikedo
men, framfusigheten.
vi ha har Amerika 'jernvagskun
gar" och 'penningemagnate ''kolba
roner" och ''oljeba-oner". vi ha 'pro
fessorer" i barberarekonsten, dan
och SHINING. vi ha 'generaler" SON
aldrig luktat krutrok krig och son
veta lika mycket ON armevasendet ocl
krigsvetenskapen som de kama man
nen manen. vi ha ''kaptener", son
aldrig fort befal hvarken pa vatten ell
ler land. vi ha ''doktorer". som aldris
graduerat och aldrig praktiserat laka.
rekonsten. vi ha-ja det l0nar ej mo
dan att forsoka upprakna ALA grannla
ter vi har Amerika h& | New Yorl
fms en- hogadlig STAN, som likhe
med kungl. vetenskapsakademien be
grinsat sin ats antal, sd att den heter
''de 400". De aro sjelfya graddan a
Americas f0rnama folk. De skapa mo
der, seder och bruk for den fina socie
teten. Aldrig kan det falla dem in at
umgas med eller ems uppmarksamm
'siimre folk". vi ha ''bossar", riktig
hoga, dryga herrar, som ingen vaga
neka underdanighet och, lydnad. D
upptrada politiken och kyrkan lik
h0gsinta och talrika som pa plantager
Z fabriken eller pa borsen. ''Millior
Rdeln" ser med langtansfulla blicka
Dfver Atlantens boljor han mot de gan
la slotten och borgarne, hvilka bebc
hl AOih LhOo AcS o. 1llOE OCu ~ ySduu0 tl
lar. Dessa murkna titlar blanda mar
get amerikanskt ''adligt oga", siirskilt
mangmillionarerna d6ttrars. Film
skalIiga, utfattiga gamla friherrar oc
baroner Europa, tillhorande nagot a
sigkommet hus, hvilka misslyckats
sina Observation-Disclosures, hafy
alltid CODA utsigter att bland form0gr
mans d0ttrar vart enkla Amerika q
ra lysande partier. Hvad de s0ka dr.
en- 'grefvinna'', utan guild, millioner,
att de i lyx och 0fverdad kunna lef,
de aterstaende dagarne. Hvad de rik
f0rnama damerna s0ka, ar en- ''pingls
bredvid sina namn form al en- tor
vardel5s titel.
Men det ar 81 sa latt for amerikancl
naturliga bojelse for titlar, aard ot
ihaligt pral att IA riktig luft inom d
vanliga, civlla lifvets skrankor. Dsrf'
stiftas sallskap, som inom slutna do
rar utveckla en- dadrikhet, CLANS, tite
rikedom och makt, som kunna vacl
afund och f6rtrytsamhet hos den gam