Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1895-06-05
Halfva, ensidiga nyheter.
ONKEL JONES.

"oo uyneter maste mottagas med el
viss forsigtighet och misstro. Da ma
got splitter nytt, uppseendevackand,
nytt far fran pa ryktets vingar fral
den ena landsandan till den andra, sa
ger sjelfya instinkten hos de fest,
msnniskor, att en- dryg portion af det
samma maste afprutas. Det duger e
att tro ryktet med hull och har. Er
farenheten har lart, att nyhetsmangla
re arc ett mycket opalitligt folk. It'd
ningarne AFRO var tids kapphastar f0l
dagens nyheter' En- 0mklig syn ar de
isanning, da en- tidningsanka kommel
ridande och slar en- nyfiken publik met
best0rtning.
Halfva, styckade, misshandlade ny
heter skyldra hvarje tidning. An.
tingen meddelas de en- sa missfirmad
form at okunnighet eller af d&ligt syf
te. Hvarje menniska ser ju saker och
ting fran sin egen synpunkt och sd gor
afven tidningsreferenten. De engel-
ska tidningarna aro mastare uti kon-
stem att framstalla nyheter och upp.
glitter f0rvand form. Sardeles Dir det.
ia fallet, ON det ror nagot utlandskt
land, t. ex. Sverige. Svensk-ameri.
kanska nyheter, som f0rst genomgat,
en- amerikansk tidningsskrifvares
hjernkammare, der det underkastats
yederb0rlig censur, och derpa futit III
hans ofta f6rdomsfulla och inskrankta
penna, bli vanligen sa vanstalda, att de
likna idel kinesiska bokstafver. Sven.
ska namn finner man sallan:i en- en-
gelsk tidning ratt stafvade. Och att
Norge styr Sverige, det Dir da sakert
for en- med vanlig intelligens utrustad
amerikansk tidningsreferent som att
Onkel Sam ar den markvardigaste va
relse verlden.
Hos somliga fins det en- naturlig b6-
ielse for att framstalla allting en- en-.
sidig vriden form. Man kan eli alltid
afgora, ON det dr. medveten, uppsatlig
l6gnaktighet eller en- of0rlatlig dunn
het, som ligger till grund derf0r Som
liga svenska tidningar, hvilka iro myc-
ket stolta och hanf0rda af sin okyrk-
lighet och Observation-Disclosures kunna eli
afhalla sig fran att baktala kyrkliga
saker och f0rhallanden och uttryoka
sig kristliga fragor. Hvarfor de det
CORA ar svart att saga, ON icke for att
hos sina lasare gifya intryck af, att de
BRO mHkta larda och reIfgfosa. Men de
handlade klokare, ON de gjorde litet
mindre / kyrkliga och ,kristliga saker
och isynnerhet aktade sig for att pro-
fetera eller bed6ma kyrkans inre till
stand, emedan de l6pa fara for att f0-
rete samma syn som en- skock glass,
hvilka komma gungande och kacklan-
de vagen fran. Mar dessa tidnings-
skrifyare gripa pennan for att upplysa
veriden ON Augustana-synoden, dess
lara och ordning, dess institutioner,
verksamhet och position samtidens
brannande fragor, sd CORA de sig till
rlgtiga narrar. Det paper och den
trycksvarta, som de f0rbruka derpa,
aro forlorade varor. Deras tankeope-
rationer och vitttra qvickheter, hvilka
de sa ofta oda pa den svenska lutherska
kyrkan Amerika, aro forlo~ade rari-
teter. De ha hvarken SHINE, formaga
eller insigt nog att falla ratt dom ofver
ett sadant foremal. Men naturligtvis
kunna de ej inse delta.
En- tidnings nyhetsafdelning ater-
speglar oftast mera redakt6rens bildl
an samtidens. Han publicerar eli all
It'd en- sanningsenlig resume af dagens
nyhseter, utan utvaljer ett antal favo-
ritnotiser och meddelar dem. Ofta gar
publiken miste ON de nyheter, som den
allrahelst Taste. En- sadan tidnings
lasare ia ensidiga och oratta begrepp
ON hvad som r0rer sig tidens oroliga
strom. Den NEST ensidiga tidning jag
lart kama var en-, hvars namn syntes
villa antyda, att hon var den enda It'd
ming, som utgafves Chicago. Fran
for hvarje nyhet1 stod en- anslaende ru-
brik ! fet still. Tidningen Vile vara
framf0r ALA kristlig och trodde sig kal.
lad att exponera den kristna andens
frukter verlden. Da man nu kastade
en- blick pa nyhetssidan, vantade man
sig der finna n4ycket, som kunde upp-
muntra, f0rljufva och varma sinnet.
Men det var foga eller intet af des sla-
get. ALA tankbara brott, hemska och
hapnadsvackande tilldragelser och
sorgliga handelser af ALA Stag voro der
med en- smak, takt och skicklighet SAM
manforda och meddelade, att det var
Jag f0rmodar hon annu i
dag gor pa samma satt Nog kunde
hon val finna nagra treiiga, glada och |
CODA nyheter att meddela. Hennes if
yer att reprodncera det m0rka lifvet
och hennes olust till att meddela nagot
fran ljusets rike, fran sanningens och
lifvets segertag veriden, paminte
starkt ON pessimisternas verldsaskad- |
ming. Att for en- kristen allmanhet
det ondas verkningar och
handelser DR. mycket ensi.
digit och oarligt. Nyheter bordei at.
minstone lika rikhaltig och korrekt
Form meddelas fran det godas och san
mas omrade, fran kristendomens valsig-
nelsebringande marker.
Men dot fins en- motsatt tendens och |
den ar, att bara tala ON det angenama,
let beromvarda, det storslagna, det
underbara. Ensidigheten Or har eli