Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-01-10


irar deras politiska framgang har
iandet, ar emellertid den oenighet, som
raider bland dem Mar en- ond atskil-
lad ar gjord och yankeen anser sig for
ner an den naturaliserade medborga-
rem och pa grund deraf tillvallar sig
ALA fordelar och f0rst, mar magten b0r-
jar ga honom ur h;inderna, b0rjar tala
ON, att vi aro ALA amerikaner", da
iunna de S. k. "utlandingarne" endast
genom enig samverkan skaffa sig ratt-
visa. Der denna enighet saknas, der
lnisslyckas de. Och svensk-
nerna ha tyvarr ALT for lange saznat
den. Derfor ha de ock gang pa gang
hlifvit dragna vid nasan. Man har
brukat den ena parten att sla den andra
med. Man g6r redan ypperligt bcuk
deraf har staten. Observation-Disclosures
ne lofvas bade det ena och det andra,
ON de blott kunna komma 0fverens,
men det vet man ganska val, att de
ieke kunna. s,. .
Orsakerna till denna oenighet aro
manga. Nagra torde vara af den be-
skatfenhet, att de kunna undanr6d jas;
andra kanslse icke, Skiljaktighet po-
litisk ofvertygelse ar en- af dessa orsa-
ker. Det ar dock f0rst pa senare tiden,
som denna blifvit af nagon storre betty
delse. Kanske har dess tillvaxt till
stor del berott just pa ofvannamda
missf0rhallande, att svensk-amerika-
oft of Il
parti, som de troget tillh6rt och under
st6dt. Ombyte af parti kan val for
tillfallet, ON f0rhallandena aro gym
samma, medf0ra vissa f0rdelar, men
torde langden icke skanka nagon var
aktig vinst. Handler det emellertid,
att partiet 6fvergifver de principer, det
sf0rut f6rfaktat, eller dessa principer
sjelfva visa sig vara ohelsosamma eller
rent af skadliga, eller ock ON partiet
visar sig odugligt till att forverkliga
de CODA principer, det sager sig arbeta
for, och utsigten till ett dylikt f6rverk-
ligande visar sig st6rre pa annat hall,
sd utgOr det en- giltig orsak for en- per-
son att 0fvergifva ett parti och salla
sig till ett annat. Ty att bekanna och
str5fva efter.. det sanna och CODA ar
ratt, men det ar icke nog; man Dor ock
ssividt m0jligt ar s0ka forverkliga det
Men att af hvarjehanda skal lopa fran
EFT parti I'LL EFT annat ar icke radligt
Understundom kan ock afven det blifva
n0dvindigt dels for att bevara sin sjelf-
respekt och dels for att napsa vissa
of0rskamda yrkespolitici, hvilka till
vallat sig magten inom partiet och be-
handlasde srostegande sasom sina tjena-
re och underlydande. Denna skiljak-
tighet har dock, som sagdt, hittills
icke varit sa stor, och sallan har den
varit stark nog att forhindra samman-
slutning, da det varit fraga ON for 0frgt
gemensamma intressen, och inga andra
hinder legat vigen. Den vaxer dock
ALT jemt och antager pa manga hall en-
viss bittorhet, som icke badar godt for
framtiden.
Skiljaktigheten religi6sa asigter
och 0fyertygelse har varit och ar myc-
ket svarare och skadligare, och kom-
mer val att sd f0rblifva till dess man
lar sig inse och erkanna cit af grund-
dragon delta lands konstitution, det
nemligen att religion och politik aro
skilda at, och att f0ljaktligen en- per-
sons religi0sa 6fvertygelse ir en- SAX
for sig, som icke har med politiken att
skaffa, utom for sa vidt den g6r perso-
nen dugligare eller odugligare att
sk0ta sina polltiska aligganden. Den
ger hOnom annars hvarken st0rre eller
mindre riitt an nagon AMMAN. Dcnna
skiljaktighet yppar sig pa tvenne satt:
dels mellan de olika religi0sa samfun-
den, som ofta fora sina laromeningars
strider och bitterheter in pa det politi-
ska omr;det och der astadkomma hat
och oenighet, dels mellan de kyrklige
och okyrklige. Kyrkfolket har icke
tagit stor del politiken, m0jligen af
det skill, att da, sasom vi ofvan namde,
religion och politik har aro skilda at,
sd har den meningen gjort sig gallande
att en- och sanme person icke gerna
kunde deltaga bada De som anam-
mat religionen, ha derf0r vanligen Ia
tit politiken fara, och de som anammat
politiken, ha merendels latit treligionen
fara. Det,har varit ett fel och en- olyc-
ka. Man har at skilnaden mellan reli-
gion och politik gifvit en- AMMAN betty
delse an den verkligen eyer. Kyrkfol-
ket har, trots sin splittring, haft BAIT
re sammanhallning och st0rre f6rmaga
an nagon AMMAN del af det svensk-ame-
rikanska folket, och hade derf0r kun
nat utritta mer an nagon AMMAN, och
det AIR till st0rsta delen dess fol, att
icke st6rre och battre resultat vunnits
pa det politiska omradet. I delta fel
ar emellertid det okyrkliga elementet
delaktigt. De som h0ra till den hopen,
iro, trots sitt myckna tai ON frisinthet
och liberalitet, mera inskrinkte och
illiberale an nagonsin kyrkfolket, ty de
frankanna delta all del och lott politi-
ken och mena sig sjelfva der hafva ute
slutande ratt och frihet, hvilket h6ga
ansprak de emellertid icke kunna styr-
ka med ett enda rimligt skal. Sjelfya
landets grundlag ar emot dem. Genom
denna sin oginhet astadkomma de stor
skada. Sjelfva kunna de f0ga utratta
och villa icke tillata den samyerkan
genom hvilken allena kan astadkommas
den enhet och styrka, som aro nod VAN
Olga. Det borde icke vara sa.
Olika asigter j andra vigtiga fragor,
skilnad uppfostran och bildning Ina
gra fOstrade och bildade i Sverige. an