Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-10-24
af Gu
staf Adolfs f0deIse.

b. ~ .r g
Detta mime kan af svenska folket sd
val derhemma som i delta land firas
den instundande dec: ~Konung Os-
car af Sverige har r0rande delta stora
utfardat foliande 0ppna
bref:
Trenne arhundraden hafva smart gait
till anda, sedan Konung Gustaf IL
Adolf f0ddes. Hela den evangeliskt-
protestantiska, verlden, som honom ser
en- af sina f0rnamste hjeltar, har .anled-
ming att med gladie och tacksamhet
Wanda sina tankar till denna betydelse-
fulla tilldragelse. I framsta rummet
b0r dock delta ske det land, som egt
den lyckan att kalla honom sinoch som
raknar honom som den yppcrste en-
rad af store konungar. Hvarje svensk
maste sitt hjerta fylias at stolthet och
tacksamhet, da detta skona mime ira
der for hans syn. Ty Diver det syenska
namnet har hjeitekonungens lif spridt
en- CLANS, som ingen It'd formar att ut
plana, och hans f0rtjenster ON det ri
Ike, som Gud satte honom i handler,
hvarken skola eller kunna nagonsin
forgatas.
En- konungaregering, jemforlig med
Gustaf Adolfs, ;iter6nner man sallan
folkens hafder. Da han vid II ars al
der, annu blott en- yngling, besteg sins
faders tron for att antaga styrelsen Of
yer Syeriges rike, fam han delta ,upp
rordt af dyningarna efter dup, inre
tvedragt, utmattadt af langvariga kris
SAINT oroligt och tvekande inf0r dc tai
rika och maktiga fender, af hvilka de
omhyarfdes Efter mangens asigt stot
det hardt nara branten af sin under
gang. Det ar da nastan som EFT unde
att skada hvad som f8ga mer an thug,
ar senare m6ter var blick vid hans for
tidiga bortgang. Eft enigt, f0ryngrad
och hugstort folk star samladt bite
sorg vid sin oforliknelige konung
stoft, men ock med fast beslut att man
ligen fullf6lja det verk, som deras stor
konung lemnat arr; det hade ick
blott sin sjelfstandighet befastad, uta
detintog en- arad plats vid sidan a
Europas f6rnamsta makter
Sa langt som evangelisk tro slagi
rot och halles helgd, v0rdas mime
af Gustaf Adolf sasom den man, hvi
ken med Guds hjelp raddade protestar
tismers SAX, mar denna svafvade vi
tersta fara. For vara tyska trosf5l
yandteri syntesiingen raddning ;itersta
och den .pafiigt-katolska 0fvermakten
stormfiod hotade hvarje 6gonblick al
ma vara egnas kuster. I denna modem
stund tradde Gastaf Adolf in strider
Den var de festes 0gon ojemn, vid
utseende och full at de st0rsta farol
men for honom stod klart, att Sverige
framtid och den evangeliska irons fri
het voro ouppl0sligt knutna till hva1
andra. Han sag i striden en- kallels
fran ofyan, och utan tyekan f6ljand
dess naming gaf han med glade si
lif, och han har,, sasom historien Wit
mar, Ell gjort det f0rgafves.. Men de
for tillh6r hans namn ej blott fosterlal
det, utan menskligheten, och har
strid for protestantismens SAX g6r har
yerldshistoriska storhet
Delta mime ar emellertid for oss
hans enda; derom bara fosterlande
hafder yittne pa hvarje blad. Krigis
firdighet hade lange ansetts som sve
ska folkets arfvedeL men det var G
stat Adolfs SMILE fJrbehallet att sa u
veckla densamma och skapa sadar
vilkor for en- fast krigsf0rfattning, a
vart land lange gHlde for en- krigarst
af f5rsta rang, fruktad af ovan, skatt;
al van. Tryggade granser bIefvo fru
ten af hieltekonungens seger. Stor VI
denna krigiska ara, och. mangens D;
star den framst,. och dock ar den bio
en- lank den rad al ovanskiga f0rtie
ster, som knyta sig vid Gustaf ADO
namn. var inre historic bar pa al
omraden djupa spar at hans genomgl
pande och rastl0sa .yerksamhet, ty
ven under de stslndiga krigens orc o,
buller har han haft 6ppet oga for d
fredliga utvecklingens kraf och sitt l
nungsliga kali var han anda / det mi
sta trogen. An denna dag bygg