Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-07-25
Delta och Diet der.

lngen besokare vid synodalm0tet
st. Peter kunde afata afagga ett be-
sok vid och taga skarskadande den
utmarkta bildningshard. som har ar
belagen, nemligen Gustavus Adolphus
College. Denna lardomsanstalt ar Min
Observation-Disclosures stolthet. Fran en-
mycket oansenlig b6rjan har hon sakta
och val utvecklats till ett fullstandigt
College med ett ansenligt antal depar-
tement konster och vetenskaper, er-
bjudande den kunskapslystne ungdo-
men rika tillfallen att 0sa af hjertans
lust ur vetandets kalla. Hon har en-
god klang vid landets universitet och
vid de svenska lardomssatena, sa att
hennes alumner matrikuleras af dem
pa deras studentdiploma som aspiran-
ter for lardomsgrader. Det enda man
skulle kunna andraga mot st. Peter
laroverket Or, att det ej annu oaktadt
sin 32:ariga existens gifvit oss en- enda
"mastare" eller ''doktor". Hade vara
andra laroverk i synoden Ell gjort batt-
re, sd hade vi inga sadana haft. At
minstone hade de varit f&. Man ser
salunda, att afven denna skola har sina
fel.
Gustavus Adolphus College ar smart
sagdt det f0rsta en- framling marker
vid ankomsten till ST. Peter. Belaget
pa en- hold vid stadens utkant, 0fver-
skadar och dominerar det hela don lila
vackra landtliga staden saval som den
natursk6na nejden utefter Minnesota
foden for fera mil. Men fastan laro-
verket salunda ar upphojdt och intager
en- 6gonen fallande position, lefver
och verkar Diet i stor 6dmjukhet och
tysthet. Olikt fera af sina systersko-
lor inom synoden, har det Ell fort vaser
af sig eller f6r0dt It'd och kraft med att
blasa basun for sig. Delta ar en- god
egenskap hos denna skola. Hon har
troget knogat och strafvat framat och
bara asyftat att utf0ra nagot, som kun
de rikta verlden, tjena kyrkan och ara
Gud. Att tanda rokverk och blasa
basun, det har hon lemnat at andra.
Laroverkets yttre ar visserligen Q.
synnerligen imponerande. Det har in.
ga stora, massiva byggnader eller an
dra for 6gat impressive saker att upp.
visa sasom Upsala, Yale och Bethany
Men det har alltid haft byggnader nog
afven ON det stundom varit lite
trangt. Da den trangande nodvandig.
heten klappat pa konferensens dorr
har denna alltid ON an forsigtigt gatt
astad och fyttat t;ltpluggarne nagrs
> lot och dermed gifvit skollifvet vid la
roverket litet storre andrum. Hvad
denna skola saknar yttre CLANS, det
eyer hon inre varde. Att gifva GOO
och gedigen undervisning har alltid
varit hennes utmarkande egenskap
De CODA frukter, som hon burit under
sin tillvaro, hvilken stracker sig 81
godt som 6fver ett tredjedels sekel
tala ett valdigt sprak ON hennes betty
delse ej blott for den konferens hon hal
att tacka for sin tillkomst och bestand
utan for hela synoden. Man sadans
som DR.. Norelius, pastorerna Jackson
Frodeen och Nyquist SAINT professorer
ma Wahlstrom och Carlson, hvilka un
der langre eller kortare It'd haft sko
lans ledning eller undervisning on
hand. hafva satt en- omisskannelig pra-
gel pa hennes saval inre som yttre halt
Hennes nuvarande lararekar DIR excel
lent. Jag beh6fver blott mamma nam
nen Wahlstrom, Carlson, Uhler, San
der, Lagerstr0m, Spaeth och Allen fol-
att bevisa det.
Dr.E. Norelius var laroverkets forst,
sjelfkonstituerade rektor. Pastor J
Magny var dess f0rste elev och Rei
Wing var dess f0rsta hemvist. Xndtli
gen fick skolan kyrklig sanktion, di
hon af Observation-Disclosures erkan
des och accepterades som sin. Det val
1862 Elevantalet det skolaret var II
F6ljande ar fyttades skolan till Yves
Union, Carver CO., der hon lefde ct
friskt ON AIN taraigt lif till 1874, da her
packade och aflyttade till St. Peter
Der fick hon ett mera vardigt ocl
lampligt hem. Under dessa 80 ar, son
hon verkat kyrkans och den kristlig.
.bildningens tjenst, har af Augustana-
synodens presterskap omkring 60 lang
re eller kortare It'd suttit vid henne
hard och funnit varma och lyftning
AT lararekaren vid synodens respektiv,
laroverk ha ej mindre an II vid henn.
fatt en- dryg del af den utrustning, SON
satt dem stand att med tillfredsstal
lelse sk6ta slit ansvarsfulla varf. Man
ga af hennes clever aro lakare, lagkar
lar, skollarare, tidningsredaktorer, or
canister, bankorer, k0pman, statsmal
eller farmare. Hvem kan talja nyttal
och gagnet for tiden eller evigheten a
denna bildningsanstaltl Hvem kal
uppskatta frukterna for kyrkan ocl
samhallet af denna skola! Hvem kal
malta vardet och betydelsen af det in
fytande, som hon haft for var konfe
rens och vara f0rsamlingar! De medel
som offrats och offras for den kristlig,
bildningens SAX, aro val AMANDA me
del. De insattas en- r5relse, son
bringar riklig afkastning forr eller Sc
mare.
Som sagdt, ar ej Minnesota -konfe
rensens laroverk / sin yttre gestal
storslagen och imponerande. Det fin
laroverk, som ofverglansa det. Me-
det fans en- It'd, da det sag annu ringar