Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-10-31

nlstorlSka utVecKHngen DorJaue ford
sig pa nya banor. Den lutherska re- Y
formationen var en- fornyelse, ett. upp- =
repande af det apostoliska tidehvarf- 9
vet. Samma andekrafter kommo
verksamhet och samma friska frakter {
spiradeupp. En- ny ande vaknade pa
ALA gebit, pa det borgerliga omradet
Ell mindre an pa det kyrklfga, pa biid
ningens ej mindref an pa det ekonomi-
ska Delta kan ingen forneka. Och
ehuru katolska kyrkan fatt ofortjent
plocka och tillgodogora sig manga at
reformationens valsignelser, narer hon
likval sina gamla laror och planer, som
aro att slacka. .lagens och eyangelii ljus
sadant det australian i de heiiga skrif-
terna, CORA pafyen till verldens h6gste
konung och gud, genomf6ra sin mot
bibel, f0rnuft och samvete stridande
kyrkopolitik och alter lagga folken un-
der det borgerliga och religi0sa for
tryckets tyrannfot. Gustaf Adolf gaf
denna tyrannfot ett Stag, som sd sarga-
de och f6rlamade honom, att han sedan
dess aldrig atervunnit sin styrka, men
oss Dir ej .obekant, hvad SONAR igornin-
gen. I Europa ghar pafven liten och
ringa makt och hanYsuckar veInodsfullt
der0fver Men han blickar hoppfullt
och langtansfullt Diver Atlantens boil
| ior hitofver till delta land, som sd stolt
kallar sig 'LandE of Liberty. Pafve-
kyrkan har ihela verlden intet omra-
de, af hvilket och pa hvilket hon vim
tar sig sa mycket, sa rika segrar som
just delta frihetens land. Och det
skulle Ell strida mot den yanliga gan
gen historien, ON det af sina frihets-
idesr berusade amerikanska folket en-
vacker dag funne sig handerna pa
pafven och hans andar.1 Tecken derfor
saknas eli. Den, som kHnner nagot till
katolicismens konster och djupheter,
dess jesuitiska arbete under yattenbry-
an tanka allvarliga tankar och ber0ras
af dystra kanslor framf0r den tafla, som
, delta land alltmer b0rjar utbreda infor
, ems blick. Det ytliga. for f5rd, tomt
: pral och smicker b0jda amerikanska
a follzet ar nu utsatt for en- stark och Ii
: stig profning. Katolska kyrkan haller
: nu som bist pa att DIVA. sina naturliga
a talanger och satta sina kardinalegen-
: skaper praktiken midt ibland oss.
; Och det Or att rycka till sig det bor-
a gerliga och politiska maskineriet.
n Tank huru napet och latt hon skulle
+ sedan satta sin tyrannfot pa den ameri.
i kanska friheten och vara fria, pa ver'
asi och prosa sa ber6mda institutioner
a Hon ar ett kompakt, val och exakt re-
j. guleradt kyrkopolitiskt maskineri. Pro
It testanterna aro s0ndrade partier utan
+. tai och sakna sammanhallning Sorg.
10 ligt nog h0rs bland dem stridsluren, q
t. som f0rr till kamp mot den gemensam'
af ma fienden, utan till strids mot hvar
ID andra. Delta tillika med den politisk;
,t oron och partistriderna utg0r det brost
IN warn, bakom hvilket pafvekyrkan be
L. reder och utf5r sina erOfringsplaner
Ia delta Land.
la
r. Nog beh0fs derf0r hallas reforms
MS tions- och Gustaf Adolfsfester. No
,h beh0fva vi vacka till lifs ibland oss de
m tro och ande, som radde iLathers oc
,lf Gustaf Adolfs hjertan och bestamd
d. dem deras kamp mot den katolsk
On kyrkan och tidens ondska. Ma dylik
tester allmant firas och ma den prots
stantiska tro och hanf0relse, som Dor
IL ligga till grunds for dessa testers ha
"a lande, antanda vara protestantisk
M grammar af den reformerta bekanne
ka sen, att afven de komme, att, fra dylik
-. tester och besinna, hvad det var, So
IA befriade dem fran Rom. Raddninge
I'M for den amerikanska friheten ligger
%. de krafter och gprinciper, som vol
ts- driffjedern Luthers och Gustaf Adol
ka segersalla stridstaga mot gde maktis
rf. fienderna de l6,deg och H:de arhu
,m dradena rtfe gh5
en- c*ee%
Dir vart protestautiska Minnesota, so
ire sages ha fera lutheraner och sattling
,r- af Gustaf Adolfs folk an nagon ann'
he stat Uniohen, sh;iller pa att komn
ar under Embellishments valde. ALT ae
hi katoliker IA embeten. Delta wore a
me- deles sin ordning och skulle ej or
40, nagon, ON man eli visste ika sake
for som man vet antalet fngrar pa 6
lif- hand, att hvarje katolik ar pafyens ,
sa, sail, att han alltid gar sin kyrkas are
af den och att han ar ett verktyg d
lig katolska hierarkiens hand att f0rva
Or va pafven verldslig makt. Hvarje
ella tolik med politisktinflytande och ma
US dr. biktstolen vid himmelens f0rll
ior- befald att utan ALA konsiderationer
mad framja kyrkans intressen, makt
95 anseende. Hvad kan da ej en- katol
det lagstiftare och domare eller AMMAN q
BIZ betsman CORA for sin kyrka pa beko
iga mad af raft och sanning, pa bekostr
de af land och folk? Det dr. delta som g
lif. att man Ell kan annat an med farhi
inst Sc ga manga katoliker intaga vigt
on statsembeten. Katoliker maste ha
lens samma ratt att beklada embeten s
else andra bekannare. En- menniskas r.
olsk gi0sa 0fvertygelse far ei enligt land
ote- konstitution hindra henne ut0fninl
srift al sina medborgerliga pligter. Men
sn0- det ar ett historiskt faktum, att ka
lr / likerna sta efter, att tillvalla sin ky
lska malxt Diver staten och dess intress
a0g- och man har exempel derpa red,
liga delta lands historic sa tillh1r det
a@.o 1 = - 4 .mQ e.