Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-01-10
Har och der.

Ndgra ord ON politik, anaerikanis,n och
Observation-Disclosures. .. p
Det hander ,icke sa sallan har Ian
det, att da befolkningen pa en- plats ut
cores af en- eller atminstone ett ringa
fatal s. k. yankees teller sadana som
g6ra ansprak pa att vara yankees) och
ett stort flertal af naturaliserade med
borgare, hvilkas vagga staff i andra
lander, och det CALLER bekladandet af
en- otfentlig syssla, borgerlig eller poll
tisk, sd anser yankeen (vore der ock
blott en) sig. sielfskrifven till platsen
och pockar pa att erhalla den framfor
ALA andra; och det oaktadt F0renta
Staternas konstitution sager, att ALA
medborgare, bade inf0dde och naturali-
serade, ha lika rittigheter, utom vid
bekladandet af presidentembetet SAINT
att de senare maste ha varit medborga-
re en- viss It'd, imam de kunna beklada
vissa andra embeten. Mot delta for
hallande vore ingenting att anmarka,
ON yankeen kan visa, att han antingen
genom f0delsen eller pa nagot aunat
sitt kommit besittning af egenskaper,
som CORA honom dugligare och skickli-
gare i'm nagon AMMAN att skota de Of
fentliga angelagenheterna Ty embe-
tet ar eller atminstone Dor icke vara
till for mannens skull, utan mannen for
embetets skull. Den som biist kan sko-
ta det, Dor derf0r hafva det. Ingen an
nan regel borde fa gala. Men att den
inf0dde hvarje fall har b;ittre villa
och f0rmaga an den naturaliserade med
borgaren att r;itt och val sk0ta ett en-
bette torde val blifva svart att bevisa
I manga fall Ar den senare sd langt Of
verlagsen, att det borde vara uppen-
bart for hvar man. Mar da denne pa
grund af sin utlandska b0rd och den an
dres f0rmenta 6fverlagsenhet undan-
tranges, sd skier honom en- orattvisa
och han ber0fvas hvad honom med rat
ta tillkommer. Denna or;ittvisa steg-
ras derigenom, att desse, som anse sig
ha medfodd ratt till ALA embeten och
afven lyckas g6ra sina ansprak gallan-
de, smart komma att anse sig sjelfva sa-
som EFT battre och dugligare slags men.
niskor och de andre sasom lagre och
.odugligare. Exempel Pa dylikt 0fver-
sitteri iro alltf6r talrika
Att CORA sin ratt gallande gent emot
dylik orattvisa ar godt och berom vardt.
Det tjenar den h0gmodige till tuktan,
den f6rorattade till heder och FOSTER
landet till nytta Men ON det skall
kunna ske, sa maste medborgaren af
utlandsk b0rd blifva medveten bade ON
yankeens och sin egen duglighet for att
icke blindt tro pa den f6rra eller helt
misstr6sta ON den senare. Det ar dock
ett 6mtaligt kapitel Den som har va
gar pasta, att en- ''inf0ding" har nagot
fel och en- "utlanding" nagon dyed, han
l0per fara att anses sasom ofosterlandsk
och klandersjuk. Det maste dock ske.
Undertecknad skulle aldrig medvetet
villa frankanna en- 'inf0ding'' en- enda
af hans dygder, men tvekar heller icke
att, mar sd beh6fves, yppa hans fel. Sa
medgifver han ock gerna, att de ameri-
kanske medborgare, som h;irstamma
fran Sveriges bygder, hafva atskilliga
fel och brister, mon han ar ock redo att
mot hvem som helst f0rsvara deras
duglighet och dygd.
I Svensk- k-amerikanerne torde mer an
nagra andra ber0ras af ofvan namda
orattvisa. Det beror af fera omstan-
digheter. Svenskarne ;iro j allminhet
ett beskedligt och medg0rligt folk. De
aro naodiga och djerfya; men sakna den
slughet och framfusighet som ar nod
yandig f6r att tillkampa sig sin raft
sArskildt pa det politiska omradet. De
viinta att embeten och hedersplatser
skola erhallas pa grund af duglighetI
och f0rtjenst. Derutinnan bli de ofta
bedragne De b6rja icke gerna en- twist