Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-01-24
Har och der.
Ndgra ord ona poltik, an,erikanis4a och
UensE-dnlerikdnisnl. .#

sUensE-dnerikdnisn1.
(Forts. fr. nr. ~
Den fraga vi har asyfta, ar den, hui
ruvida vi, som .harstamma fran det
folk, som sedan urminnes tider varit
det sagorika Sveriges inbyggare, sko1a
delta vart nya hemland vara srensk-
0naerikaner eller blott och bart ameri-
kaner. De finnas hvilka halla fore,
att ALT svenskt b0r afsvarjas och bort
kastas ju f0rr dess hellre, sa smart man
kommit hit till landet. Atminstone
] Dor ingen bibehalla nigot af det ut
landska, efter det han blifvit en- For
enta Staternas medborgare. Det ar
oritt s;iger man; och ar dessutom ett
stort hinder for politisk befordran; ty
sa smart nagon s6ker ett politiskt en-
bette och det blir belkant, att han ar ma
get annat an ratt och slatt american,
sa motarbetas han pa den grund af
manga, hvilket han undginge, ON han
hade kastat bort ALT syenskt. Andra
alter mena. att det fins mycket svenskt,
som ar godt och f0rtraffligt och hvars
bibehallande alls iclse hindrar en- per-
son att blifva en- god american, men
hvars bortkastande sllulle vara en- rem
f0rlust. Derl0r g6r den oratt, som
motarbetar en- person ,af den orsak,
att han icke will bortkasta hvad som
icke ar honom till skada utan fast me-
ra till stort gagn. For0frigt ar det
icke SAINT, att blott den, som bibehallit
det svenska motarbetas,' och den, som
bortkastat det, icke motarbetas. Fax
tum ar, att de fiesta fall motarbetas
de begge tva. Sa smart on person sd
ker ett embete, och det utr6nes, att
han t. ex. harstammar fran svenskar,
GjUen o9a han bortkastat ALT srenskt, be-
kanner sig icke for att vara en- svensk-
american och har icke nagot med
svensk-amerikaner att g6ra, sa heter
det dock strax: han ar en- svensk-ame-
rikan. Och da kan det val ocksa han
da, att personen frtga, ON han ser sig
kunna hatya nagon f0rdel deraf, for till
fallet erkanner, att han ;ir svensk-ame-
rikan. Rakar han blifva valid, sd glom-
mer han det dock vanligtvis ater; men
andra gl0mma det icke. Kommer en-
AMMAN svensk-amerilzan och s0ker ett
embete, sa heter det straX: han kan
icke ia Diet, ty observation-disclosures ha
redan en- representant, som beklader
embete. Vid s0kandet af politiska en-
beten ar det saledes icke till nagon
nytta att hafva bortkastat det svenska
och icke till nagon skada att hafva BIZ
beha1lit det.s Il '-s5
Men ar dot val och for sig raft? Bor
val on amerikansk medborgare a.
svensk bord s0ka bibehalla nagot af det
svenska, fransedt de politiska folder
det kan hafva med sig? vi saga: en-
person Dor bibehalla ALT, som ar godt.
Deraf far han aldrig for mycket. Han
b0r bortkasta ALT, som ar ondt. AT
det onda far han aldrig for litet. Eyer
han nagot svenskt, som ar godt, det be-
halle han: ar han besmittad af nagot,
som ar ondt, det late han fara. Men,
sager man, delta svenska, afven ON
det sig sjelft ;ir godt, ;ir ju dock ut
landskt och hindrar det da icke en- per-
son att blifva en- god american? Lat
ON oss Sc till! Hvad ar en- american?
Icke n0dvandigtvis den som ar Todd
har landet. Han kan vara en- utlan-
ding. Den dr. en- american, som ar
f0dd af amerikanska med borgare eller
sjelf vid mogen alder svurit delta land
tro och lydnad och som kanner, lyder
och efterlefver delta lands lagar och
f0rfattningar SAINT fullg0r de pligter,
som hans medborgarskap alagger ho-
nom; och den som g0r delta val, han ar
en- god amerikan. Men ALT, som
delta stycke ar honom till hinder, det
ar det afseendet ett ondt och b0r
bortkastas. Men svenskt sprak, svensk
tro och svensk bildning allmanhet
aro icke of den beskaffenhet, att de ut
CORA ett hinder for en- amerikansk med
borgare att riitt. och troget fullg0ra ST.
ma pligter. Tvertom. De g0ra honom
dugligare och skickligare. Dot ar ju
h6gst egendomligt, att man a ena 81
dan uppmanar svensk-amerikaner att
bortkasta sina faders sprak och bild-
ming, pd Diet att de derigenone md blifva
bdttre dmerikanska medborgare, och q
andra sidan uppmanar landets ungdom
att studera grekers och romares, ty-
skars och engelsmans, ia till och med
svenskars och norskars sprak och histo-
ria, pd det att de derigenom md blJva
bdttre anae,ikanska naedborga1e. Ar nu
egandet gaf denna kunskap ett godt
det ena fallet, hvarf6r dir det da icke
godt det andra? ON de, som icke
ega det, skola s6ka det, hvarf6r bora
da icke de behalla det, som redan ega
det? ON nu den omstandigheten, att
en- person talar ett frammande sprak
och kanner till EFT frammande lands
f6rhallanden, icke g0r honom till en-
sarnre utan hellre till en- battre ameri-
kan, hvad har da den saken med politi-
ken att skaffa? Alls intet, utom for sa
vidt den personen genom sin st6rre
kunskap och erfarenhet ar dugligare
och derf6r hellre an andra borde err
halla embete, ty det wore till statens
f0rdel. Att en- person f6rstar svenska
b0r icke vara honom till mera hinder
politiken AIN att en- person t. ex. har
studerat grekiska eller latin.
Dock har. denna fraga kastats in po-
dtiken. Och af hvilka? Uppenbarligen
af dem, som anse sig kunna ha nagon
f6rdel deraf. De- ha ock lyckats g6ra
- = . .