Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-07-11
Delta och Diet der.

Vigtigast af ALA vid ett synodalm0-
te f6rekommande g6romal ma val prest-
ordinationen anses. Att arligen for
1ka f6rsamlingslar antal ar en-
n0dvandig f0rutsattning for synodens
tillvaxt och utveckling. Synoden har
derfor alltid vardat sig ON slit teolo-
giska seminarium med samma omsorg
som en- moder vardar sig ON slit barn.
Derifran ar det vara prestkandidater
komma, beredde att mottaga uppdra-
get att utga pa synodens vidstrackta
falt som pastorer och missionarer. Au-
gustanasynoden har alltifran sin stiff
telse handlat efter den principen i fra
ga ON kandidater for det heliga predi-
koembetet, att det Ell ar qvantiteten ell
ler numerositeten, utan qualiteteaa, som
ar det afg6rande. Annu vidblifver
han denna CODA princip, hvarom det
sista arsm0tets ministeriif0rhandlin
gar voro ett slaende bevis.
Lardom, bildning, insigter, fardig-
heter aro alltid vardefulla skater for
en- prest. Deras varde ar betydligen
h6jdt nu, sedan doktorshattar blifvit
lika talrika och aktade som de f0rr vo-
70 sallsynta och mindre aktade. Men
det fins en- presterlig egenskap, som
annu CALLER mer ain ALA andra inom var
synod, och det ar den att vara en- SAINT
sahersk Kristen. Att sinnet och tam
ken vara bildad och val formal som Ell
frukt af att ha genomgatt en- god skol-
kurs, det ;ir utmarkt och godt. Derpa
har var synod alltid lagt vigt. Det var
just delta, som foranledde att missions
v;innerna for en- 20 ar sedan tradde ut
ur vara f6rsamlingar. Okunnighet
galde hos dem hogt pa den tiden.
Kunde en- "andens man" intyga, att
han aldrig vidr0rt en- skolbank, da var
han deras 6gon pa den tiden- 'klippt
och skuren" till predikant. Deras
st0rsta andliga fasa var "prestfabriken
Paxton. Jag Minis det mycket val.
Det ar nu annorlunda tankt och taladt
ON denna SAX bland dem. Delta ar
uppmuntrande att veta for den som
minis, hurusom da 'lardom" och ''and-
lig d0d' bland dem ansagos for syno-
nyma uttryck. Nu ha de sjelfva "prest-
fabrik' full gang, och jag skulle Ell
f0rundra mig, ON somliga af oss fnge
upplefva den dagen, da de ocksa hafva
fatt doktorshattar att lyfta pa m0ssan
for - alldeleles som inom Augustana-
Bynoden. Man behofver for att komma
pa den tanken Ell mer an erinra sig,
eshvad Afissionsfo forbunde tidningar ha-
de att saga ON P. W:s tvenne doktors-
hattar under dennes fard genom landet
for nagra ar sedan.
Men annu vardefullare aro de skat-
terna, som innebara hjertats, samve-
tets, ..lifvets ombildning efter det him
melska m0nstret. Att vara en- Sam
kristen och en- troge,a lutheran, det ar
Augustanasynodens vigtigaste kraf pa
sina prestkandidater.
Vid sista synodalm0tet fingo vi 81
nya pastorer, af hvifka 30 blefvo da or
dinerade. Det var en- r0rande syn att
se dessa tringas inf0r Herrens altare.
Altarringen var namligen ej afpassad
for en- sd stor skara. Men siimjan och
karleken gifva rum. Lange torde det
droja, imam de komma att tranga
hvarandra igen. De aro nu str0dda
inom de olika konferenserna och det
skall der beinnas vara godt ON rum
for dem ALA. Var egen konferens fcz
Ell mindre an 5 af desse unge vingards-
arbetare.
H0geligen intressant ar att vara mar
varande vid den examen, som med
prestkandidaterna halles inf6r ministe-
rum. De ia da afagga prof pa slit
andliga, sedliga och kyrkliga viirde.
Det ar der ej sa mycket fraga ON huff
vudets som fastmer hjertats utrustning
och kompetens. Hvilken som helst af
ministerii medlemmar "a anstallla for
h6r med kandidaterna. Utfaller prof
ningen tillfredsstallande for minister
um, sa bifalles ans0kningen ON ordina.
-tion, annars icke. De, som ha for va
ma att skylla Augustanasynoden for att
bara lagga vigt vid kunskaper och in
stammande laroartikeln hos sina kan
didater, tala vadret. Det ar tvertom
ett faktum, att det ar ministerium
framf6r ALT annat fraga ON den inre
menniskans presterliga prydnad.
En- rikedom at tankar, intryck och
kanslor trangde sig inpa en-, da man
satt och horde pa de olika kandidater-
mas redog5relse for sina ifserfarenhe-
ter och andliga standpunkt Den va
ration af beginning, kunskaper, erfa-
renheter och personlig kraft som der
under r0jdes utgjorde en- taaa, sd
konstnarligt, larorikt och intressant
utf0rd, att ingen artist skulle kunna
efterapa den. Somliga besutto hvad
man kallar gedigna kunskaper, andra
medelmattiga. Somliga hade taeit
fulla kursen, andra minimikursen. TyS
hade fatt titeln sB. D." andra IA viinta
till dess att magisterkransar eller dok.
torshattar eller ordensstjernor of6rmo.
dadt falla pa dem. Somliga voro unga,
som annu f6ga sett af lifvet, andra vorc
aldre man, som redan f6rs0kt sig pa
mangen dust med lifvets betryck. En-
hade verkat fyra ar EFT annat sam
funds tjenst som missionar Kina. En-
AMMAN hade efter afiapda exhmina vid