Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-08-01


vid mognare eftertanke skola inse, att
delta skriftstalle icke f0rbjuder qvinno-
sessioner Paulus kan naturligtvis ej
mena, att qvinnorna maste vara abso-
lut tysta forsamlingarna. Da fnge
de ju icke ahagga svar pa konfirma-
tionsfragor eller afgifya sin trosbelSan-
nelse eller sjunga psalmer och sanger.
Da fnge de ju icke tjena som lararin-
nor i hvardags, eller s0ndagsskolan.
Da finge de ju icke tjenstg0ra som bud
bararinnor af evangelium egenskap af
diakonissor eller zenanamissionarer.
Da skulle det ju icke vara trefiigt
att vara qvinna och man skulle da un-
dra, hvarfor Kristus lat den samariti-
ska qvinnan och spaqvinnorna direkt
f6rkunna evangelium och det till och
med for min. Jag tror icke att skrif-
ten och kyrkans historic tillater en- sa-
dan tolkuing af delta stale. Hvad
Paulus menar ar utan tvifvel det, att
qvinnorna icke skola beklada det hell.
ga predikoembetet eller upptrada som
| offentliga observation-disclosures. I det
stycket tige de. Men for slit eget kon
ma qvinnor tala, och ON mannen infin.
ma sig utan att dertill inbjudas och ma
mas for att h0ra pa, sd ia de bara ansva,
ret. For 0frigt lar det l0jliga har SON
annars ligga det allvarliga mycket ma
ra. Om en- qvinna icke far tala on
missioner, dess behof och vigt, for at
vacka intresse derf0r, utan att hon bry
ter PAUL. regel, da ha vi orsak SON
samfund att omv linda oss och det tvart
Det har ju alltid varit vanligt ei blot
vid vara h0gskolor utopa vara f0rsam
lings- och s0ndagsskolor att smafickol
och jungfrur upptrada infor stora folk
samlingar med deklamationer och upp
satser, som manga ganger ha mer'
form af en- predikan, restraining ocl
undervisning I'm nagot annat Midi
vara bast ordnade f0rsamlingar upp
trada damer vid ungdomsf0reninga
och annars, da man och qvinnor, ung
och gamla sitta ON hvarandra, debate
rande, docerande och dryftande. In
gen st0ter sig numer derpa. Ingen by
ser nagra skrupler ON eller farhago
for att sadant ar f0renligt med de
paulinska regeln. Man Dir van derviG
Jag hoppas aldrig behofva Sc en- augu
stanaqvinna pa predikstolen, ty det w
re afgjord och 6ppen strid med bibt
lens lara. Men jag hoppas ocksa, al
augustanaqvinnorna ia utan klande
och misstanka trada in raden af hel
ga qyinnor, som under synnna dagar ;
Guds rikes historic med ord och ge
: ming tjenat sin Gud och Fralsare
manga omraden af lifvet och det ii
stor batnad for Guds rike. -
/!
= F6reningen kan, ON hon ledes ra
och halles inom ramen of var kyrklig
forfattning och, grundsatser, bli ii
stor valsignelse for Guds rike. He
" kan viicka till yerksamhet manga slur
: rande missionskrafter och fora samms
manga eljest oatkomliga, missionsm
: del. Pa samma gang som man yisse
ligen Ell b0r ofyerskatta hennes vart
L och CORA henne till en- ''synod", b
man Ell heller visa henne trumpna N
ner eller en- misslynt uppsyn. Lat fl
: eningen bli, hvad hon 0nskar bli, {
y ''hjelp' at synoden arbetet for a
sprida evangelium hemma och borta
De moderna qvinnoemancipatior
ideerna, som nedbryta ALA gudomli,
och menskliga lagbalkar och GO
. qvinnan till ''man", bora aldrig "a G
L enda 6ppet Ora inom var synod. M
4 latom oss akta oss for den motsatta y
. terligheten, som fam en- vardig repr
sentant en- viss ''akta gubbs", hvilk
> aldrig vile lata sin hustru ga till {
= f0renings- och missionsf6reningsm0t
. ma och deltaga det arbete och de
samlingar, som der f0rekomma, en-
;" dan hon ju inga pengar hade, utan m
. ste fa dem af honom, och da han ur
: fordrades 'att lagga hafven for m
u sionen" tidt och ofta vid de altman
VI gudstjensterna, sa lopp han fara for ;
~ ''gifva dubbelt". Hans hustru, 81
% kanhanda skaffade genom sin troll
< och i'd hushallsbestyren lika mycl
as pengar till huset som han sjelf, va
~ hans Ugon alldeles utfattig och to
~ handt pa pengar, derf0r att han all
y hade kassan ON hand. Han tyckte
" var nog, ON hans hustru gick till k.
as kan och da hade med sig en- mick,
e for kollekten. Att ga till qvinnom01
~ var hans 0gon en- rem tids- och penn
u gef6rlust Men hans egna vahdrine
h- ute sallskaper och f0rbrukningar
al pengar, det var sin ordning. Sc,
a. den och penningarna voro hans! Al
10 man med sadana storslagna princil
e' fl skylla sig sjelfva, ON emancipatio
en principerna smart. st0ra deras valbet
ia nande. Onkel Jones
n-
m I politiskt intresse. Guverl
q William Mckinley af Ohio, ex-g
- William r. Merriam af Minnesota
1 a \