Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-05-30
Kinesiska egendomligheter.

S0nerna af ssmidtens rike" arc y
skri9ves det i 'sOstasiat. Lloyd - lcke
blott europ6ernas antipoder geograilskt
sedt utan afven deras satt att tanka
och handla ar som oftast diane trait
motsatt vart. Det ar till fold harai
fullkomligt meningsl6st att soka CORA
sig ett begrepp ON, huru en- klnes
skulle handla cch dervid ocksa torut-
satta. att hans handlingssatt skulle
yara detsamma som vart under likarta-
de f0rhallanden. Det sannolikaste ar,
att han gor nagot, som aldrig kunde
fallit oss in, och att han sager nagot,
som vi aldrig skulle hafva sagt. Han
ler, mar han berattar dig, att hans lor-
aldrar eller narmaste slagtlngar arc
d0da. En- brud, som icke Jemrade sig
och icke gr;it h0gljudt som ON non pc
crate en- henne nara staende persons
dod. mar hon bares till sin tillkomman'
de mans hem, skullei Kina betraktas
som en- kanslol0s varelse. stallet ior
att fraga ssHur mar. dup" sager kine-
sen: "Har du att dit ris?" l stallet
for s'Farv;ln siiger han: Ca langsamt".
Han underrattar sig icke blott pa det
ifrigaste ON dit helsotillstand, utan
han fragar ocksa, huru gammal du ar,
och ON du da befinnes hafva uppnatt
en- hog alder, lyck6nskar han dl g. Han
efterhor ;ifyen hur stor din manadsf6r-
tjenst ar, huru mycket du betalar
hyra for bostad och riktar derjemte
allmanhet till dig en- mangd andra dy-
lika h6Higa fragor. hvilka vi skulle be-
trakta sasom of0rskamda och n;irgang-
ma. Akta dig andra sidan att etter-
h6ra hans hustrus eller hans dotters
befinnande Sina s0ner deremot Tor
han nog fran till dig, men sag honom
.ej heller nagra artigheter, ON du ser,
att hans yngste son ser dugtig ut, ty
ON denne blefve sjuk eller nagot hande
honom, skulle du fa skulden derfor.
Under det att du tager af dig hatten,
da du intruder hans bostad, tager
han pa sig sin hufvud bonad, imam han
mottager dig; han placerar dig pa sin
venstra sida, ty der ar hedersplatsen,
och racker han dig nagot, g0r ham det
med bada handerna. Kanhanda visar
han dig afven med stolthet nagra bra
der, hvilka AFRO afsedda till hans blif-
vande likkista och hyilka hans pligt-
trogne s6ner f6rarat honom.
Betrakta vi kinesiska becker, finna
vi, att afven har ALT ar motsatt mot
hvad vi aro vana vid: slutet ar borjan,
och b1rjan ar slutet; raderna ga yerti-
kalt och icke horisontalt sasom hos
oss. 'Noter under texten" befinna sig
0fverst pa sidan eller ofta midt tex
ten. En- kenesisk ordbok ar icke ord
mad efter alfabetet, utan efter de 214
rotorden. Stundom grupperar kinesen
orden afven ofverensstammelse med
deras liud, sa att t. ex. ALA ord med
''ing"-ljud, sasom wing, cling,
''sing' m. f., komma under en- kate
gori.
Kinesernas kladedragt erbjuder lika-
ledes en- mangd egendomligheter jem-
f6relse med var. Embetsmannens rang
framgar af de olikfargade knapparne
pa spetsen af hans haiti, och istallet
for epaletter, guldgaloner 0. S. v. har
hans uniform pa brOstet saval som pa
ryggen broderade dur och foglar; man
darinhattens fjaderbuske star icke upp
vadret, ,utan hanger ratt ned utefter
ryggen. Bruket att bara armband ar
icke inskrankt till qvinnorna enbart,
afven mannen smycka sig allmant med
dylika. Hvarken man eller qvinnor
bara handskar, men deras armar arc
sa langa, att de ma ett par fot ned Diver
handerna, och de kunna salunda, mar
det ar kallt CORA tjenst som muff; de
anvandas afven sasom fckor
K nesen rakar, som bekant, st6rre
delen af hufvudet, men later stallet
en- harpiska lang som qvinnohar, vaxa
pa bakhufvudet. AT hans skagg kan
man sluta sig till hans ungefarliga al
der; intill slit 40:de ar har han nemli-
gen ansigtet slatrakadt, men niir han
intruder i slit 41:a ar, anlagger han
mustascher, hvilka emellertid aldrig
fa nagon vidare utveckling, och MIR
han blir annu aldre, later han ALT
skagg vaxa, nagot som Ell heller betty
der synnerligen mycket, ty kinesen
har blotG en- mycket svag skaggvaxt.
Sayal qvinnor som man bara jackor
och vida benklader. Occidentens da-
mer insn6ra sina lif harda korsetter
ii Kina klamma de mandel0gda sk0n
heterna in sina f6tter for att "a dem
sma. vi svarta var fotbekladnad -
kineserna mala sidorna af sina tjocka
sulor Invita- Svart ar j western sorgens
fang ii Kina ar den hvit, bla eller
gra. De kinesiska qvinnorna r6ka to-.
bak och opium med samma smak som
mannen, och bada k0nen begagna SOL
fjadern. Far nagon ett hal pa sin rock
sitter skraddaren pa lappen fran ratt-
sidan.
Dsn kinesiska kompassen visar mot
s6der, icke mot norr, sasom hos oss;
kineserna siiga icke heller nord vest,
nordost, sydyest och sydost utan vest
nord, ostnord, yestsyd och .ostsyd. De
Wanda afven ON sina mann, sa att fa-
miljenamnen komma f6rst och derefter
f1rnamren. Pa samma, efter vart aksad-
ningssatt, bakvanda satt gar kinesen
tillvaga med titlar och slagtled. I
stallet for att saga s.hans excellens. am
bassad d5ren", sager han am bassad5ren
hans exellens";; at ssonkel Schmidt g6r