Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-05-09
| skolfragan.

Den illustre G. A. S. skrifver Hem
alandet bland annat foljande: 'Har och
der blaser det som det nastan synes i
sammanhangsmed tanken pa den vaibe-,
hofiga b0nes5ndagskol for Augu-
stana College en- flakt af tankt och f0-
reslagen retrogress lAroverksfragan
Man will hafva bort College-klasserna
ST Peter och Lindsborg och CORA dessa
blomstrande inrattningar till bara en-
skugga af hvad de redan hunnit blifva.
Den vansalle och allm;int h6gaktade
neutrality-suspicious. St. Peter, prof.
M Wahlstr6m, har harom inlagt en-
allvarlig gensaga denna veckas num-
mer at ;SKAFFAREN. Han sager pa
det bestaindaste, att ON en- sadan till
bakagang ombeslutes, Sd sanedlagger han
strax slit presidentskap. Han kan och
will icke vara med ON en- sd sorglig och
son6dig retratt. Den som har erfaren-
het denna lifsfritga, haller prof. w.
riikning for dessa manliga ord, hvilka
sikert icke skola f0rfela sin verkan
den stora ta-konferen nsen, som
nu skall hafva slit arsm0te det vack-
ra, leende Vasa Var ungdom omgif-
YES af de mangsidigaste och kraftiga-
ste frestelser att icke besoka vara egna
.laroverk. Det finnes ju stora ameri-
kanska laroverk 5fverallt inom vart
omrade som synod. Arc da synodeus
laroverk bara sma f0rberedande skolor,
sa kanna de allmanhet icke f0rskaffa
sig det anseende, som ar n0digt for att
-ungdomen st0rre antal skall villa be-
tjena sig deraf Eft till ar sakert: fyra
femtedelar af eleverna vid vara konfe-
rensskolor aro sadana, som icke ginge
utom slit eget omrade for att bevista
ett synodens laroverk. Det gemen-
samma laroverkets elevantal f0rokas
ockss pa cit gladja jande satt - afven i
College-klasserna -, sedan Gustavus
Adolphus och Bethany ega sina Col
lege-klasser Att larare och undervis,
ming AFRO m6nstergilla, derom kan det
icke fnnas n;igra tvifvel. Vara 'sgra-
duater" fran de trenne elementarlaro-
verken trifvas godt tillsammans med
hvarandra seminariet och aro ganska
jemngoda. Anden ST. Peter och
Lindsborg ar lika god som Rock Is
land, och ALA tire fostra med nitalskan
och karlek ynglingar for predikoembe-
tet inom var synod.
Vid Bethany fattades en- gang en- It'd
af svar nod EFT dylikt tillbakagangsf0r-
Stag. Denna andring plan kostade
Bethany dess f6rste, alsklige rektor,
mira hundra clever och en- tillbakasats
j elevantalet, som det krafde tire ar att
0fvervinna, och som icke alls klnde Of
vervinnas f0rran man anyo beslutade
sig for en- College -afdelning. Allvar-
fliga clever villa gerna bevista ett laro-
verk, der kursen kan fullbordas. Och
laroverket beh6fver sjelf eleverna i de
0fra klasserna for tuktens och andens
skull. Det ;r svart att hafva en- skola
af bara eller hufvudsaklige nyborjare.
Den som f0rsokt det, vet att de 0fra
klasserna regeln iiro fakultetens och
styrelsens basta ryggst6d discipli-
nen. Undertecknad hyser derf0r all
deles samma kanslor denna vigtiga
fraga som professor Wahlstr0m. Att
man $ for den hirda tidens skull i
Rock Island skulle villa taga lifvet
af Gustavus Adolphus och Bethany
sasom Colleges, ehuru Augustana
College har battre inkomster och st0r-
re elevantal an fore de tvenne yngre
syskonens hitkomst, och ehuru ameri-
kanska laroverk och icke Aug. College
erh6lle minst fyra femtedelar af dessa
harofvau ntimda Colleges clever ON
laroverken fraga skulle d0das, det
innebar en- h0gst f0runderlig logik.
Det lander emellertid Augustana Col
leges ordinarie larare och tidningen
Augustdnds redaktion till stor heder,
att de icke mig vetterligt atminsto-
ne icke pa ), lange, upptradt sasom
f6rkampar for nagra retrogressf0rslag
idenna lifsvigtiga fraga, hvilkas re-
sultat bara blefve f0rbistring och skada.
Aldra minst skulle det passa sig att
var vigtigaste verksamhet ropa halft ell
ler helt ON marsch pa sjelfvaste Gustaf
Adolfs-aret. Och jag tycker for min
ringa del, att det hr mycket sorgligt
att denna gamla utn6tta fraga skulle
upp igen, ty den kan numera sanning
icke diskuteras utan till skada for sav;il
det gemensamma laroyerket som kon-
ferensskolorna. Var kiir1ek bade till
Rock Island och de 0friga skolorna be-
h5fver pa ALT satt starkas och f6r0kas,
lcke motsatsen. Vara nyaste laroverks-
syskon, Martin Luther och Upsala,
beh6fva afven de all den uppmuntran
och help, som kan astadkommas. DIR.
OLSON ser langt och djupt, da han
paminner ON, att det folk och den
kyrka, hvilka ega laroverken, afven
ega framtiden. Ma vi ALA morgon
bevisa att vi f0rs6ka Sc mot samma
mail, och da skall O. O. hafva sla1 att
blifva be1aten med skolkollekten, och
historien IA det att omtala, att Augu-
stana synodens folk ar 1894 icke var
enfaldigt nog att tro var stora aker ON
att kunna sk6ta sig sjelf SAINT utfytta
sina grlnser ALT vidare utan tillhielp
af de ! regeln n0dvandiga menskliga
redskapen."
Presidentkandidat. Indianapolis
Journal for den dennes sager en- ar
tikel, att Benjamin Harrison vid nasta
republi ikanska Acknowledgement kom-