Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-09-12
Delta och Diet der.

~SSS@ VII NSS NSis
Den, som minis huru ett mote af Au-
Rustana-synoden tedde sig under ''den
gamla CODA tiden", kan ei annat an
tanka en- ofordelaktig tanke ON den
eliest sd beprisade ''nya tiden" och fal-
la en- warm saknadens tar framf0r por-
ten till synodalminnenas doftande
blomstergard. Med risk af att blottstal-
la mig for det utseendet, att jag ''tra-
mar" tillbaka till de sma, enkla svunna
tiderna vart samfunds historic, kan
jag dock ej lata bli att erinra derom
annu en- gang. F6rr utgjorde den upp-
byggliga sidan af ett synodalm0te huff
vudsak. Ordet "uppbygglig" tages har
i den vanliga, andliga betydelsen. Eft
ymnigt predikande af Guds ord och ett
flitigt tankeutbyte Diver teologiska,
kyrkliga och sedliga amnen voro da en-
mycket vasendtlig del af prog rammet
vA hvarje mote. Att ga till ett syno-
dalmote den tiden var att ga till ett
oppbygqelsen0te af hogsta rang, pa hvil-
ket riklig naring for den gemensamma
tron, karleken och hoppet dukades upI
med en- omvexling och variation, som
satte festlig ghetens STAMPED pa det hea.
Larosporsmal, andliga amnen, sedliga
och kyrlSliga fragor ventilerades ell
digit, grundligt och broderligt. D, an
-dra goromalen och intressena, som ock.
sd behandlades med nit och kraft, an
sagos hafva en- underordnad betydelse
Som en- fold deraf var helsotillstandet
inom samfundskroppen mycket godt.
CO -
Eft tidse lligt synodalmote ter sig e.
sd litet annorlunda. Predikningarne
och gudstjensterna aro qvar, ehuru ma.
got reducerade till antalet. Men de
teologiska diskussionerna aro helt och
hallet afskaffade. Dstta blef en- ound.
.viklig f6ljd af de manga praktisks
sporsmalen, al hvilka exempelvis m$
namnas f0rfattnihgsfragan, hvilka dokc
upp och forbade losning. I samma
man som verksamheten utvidgades
utstrackning och betydelse, samms
man f0rvandlades ocksa synodalsessio.
nerna till renhariga affarssessioner
Det ar latt att f6restalla sig, hurusom
tiden mer och mer uteslutande beh6f-
des for behandlingen af de praktiska
fragorna, sardeles som antalet medlem-
mar, hvilka ansago sig bora CORA sin
insats utvecklingen och afgorandet al
hvarje forekomman6e angelagenhet,
vaxte storligen med hvarje ar. Tider
blef ofta for knapp, sd att icke ems dc
D. k. "sekulara" salxerna alltid kunde
tillfredsstallande handlaggas. Delta
'blef en- naturlig f0ljd af sparlamentar-
ismenss inf0rande vid Acknowledgements.
Under Hden patriarkaliska tiden" der.
emot var det god It'd for bade det ena
och det andra, ehuru "nattsessioner'
afven da nagon gang maste tilIgripas
for att ia slut pa saken".
Man kan Ell annat an kama en- diuI
saknad efter de uppbyggliga diskussio.
ner Ofver rent andliga amnen, hvilka
fOrr voro lika oskiljaktiga fran ett sy.
nodalmote som ordinationen. Men hvad
synoden af den historiska utvecklin.
gems gang tyangs att lemna ifran sig
delta hanseende, det voro konferen
serna bestamda att taga upp och fore.
hafva pa sina m6ten. Dock ar formal.
landet numera det, att afven konferen.
sernas praktiska fragor och intresser
blifvit sd manga och stora, att icke he'll
ler de fibna nagon It'd till uppbyggligs
diskussioner vid sina moten. Atmin.
stone ar delta fallet inom Minnesota
konferensen. Observation-Disclosures hafvs
nu fatt det pa sin lott att halla dylika
diskussioner. Men dystra teckan te
sig redan vid synranden, orebadande
att afven distrikten skola en- snal
framtid sd bslastas med mangahands
andra goromal, sa att icke heller dc
skola komma at att f0retaga sadans
andliga meningsutbyten vid sina mo
ten. Mar en- dag delta intraffar, sa att
afven Observation-Disclosures m0ten forete
EFT vakuum delta stycke, da falle,
denna vigtiga kyrkliga angelagenhet
den gemensamma uppbyggelsen genom
offentligt utbyte af tankar Diver andli
ga amnen, hvilken forr ansags sa Wig
tig, tillbaka pa forsamlingarne, der jag
hoppas den skall ia dvaljas for evardli
ga tider. Det skulle dock vara intres
SAINT att veta, ON denna succession"
fran synoden ned till f0rsamlingarne
kan kallas 'apostolisk".
Man ma f0rklara och urskulda denns
tingens nya ordning, huru mycket mar
will, en- forlust har ALA fall samfundet
gjort och det af en- mycket allvarlie
art Det beh0fs inga argument for att
uppbara detta pastaende, ty saken talai
for sig sjelf. Hvem kan uppskatta och
ratt vdrdera betydelsen och valsignel.
sen for samfundet af grundliga och er
god kristlig anda hallna diskussionel
ofver bibliska amnen eller Diver tidsen.
liga sporsmal af andlig och kyrklig ma.
tur?! Hvem kan mata vardet for. en-.
hetens och den CODA samfundsanden.
vickande och niirande inom synoden.
ALA delar af en- oppen och arlig dryft.
ming of vigtiga larosporsmal vid ett
mote, pa hyilket .ombud fran ALA f6r.
samlingarne aro eller kunds vara mar.
varande?! Som den kyrkliga situatio.
men nu gestaltat sig, aro vi, hvar och
on fdr sig, hanvisade till bibeln, vars
L IA