Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-10-17

att Blaines plan ON protection" och
reciprocity" ar den enda rata och pa
triotiska Stamina kan sagas ON de
andra fragorna, som skilja republika-
nerna fran de andra politiska parti-
erna.
Det wore 5nskligt att ALA, som inse
vigten at en- god styrelse, att CODA la
gar stiftas och skipas, st;tlIa sig pa den
rata sidan vid valurnan den Cite no.
vember, emedan det kan f3rbereda en-
lyeklig utgang af n;ista presidential.
kyrkans medlemmar borde eli f0rsum-
ma sin skyldighet delta stycke. Kri-
stendomen befriar oss icke fran vara
pligter som medborgare, utan tviirt ON
fordrar ett samvetsgrant vardande af
dem- Det ar eli blott de ekonomiska
utan afyen de sedliga och kyrkliga am
gelagenheterna, som aro bsroende af
en- god och skicklig regering. Man be-
h0fver har blott tinka pa, huru den
narvarande administrationen kurtise
rat pafven och hans srepresentanter har
landet SAINT huru demokratiska par
tiet standigt visat sig neutralt och af-
vogt stamdt mot ALA sedliga reformer
Delta kan man icke tillvita det repu-
blikanska partiet. Tvartom har delta
parti outplanligen inpraglat sitt mann
i historien sasom reformyanligt och
att det stadse strafvat att beframja
landets val ALA hanseenden. En- re-
publikansk president, guvernor eller
borgmastare ar ju vanligen detsam-
ma som god ordning och uppratt-
hallandet af bestaende lagar. Men en-
demokratisk styresman Or deremot
vaniigen synonym med s. k. wide
open policy, hvarpa jag har ett exem-
pei temligen mara mitt skrifbord. Att
populisterna Ell aro s5rdeles mycket
battre, derpa sta Kansas och Colorado
framfor var syn som hapnadsvackande
exempel.
Det skadar icke, att vi som kristna
taga del det politiska lifvet och lem
ma vart inflytande at det, som ar godt
och SAINT pa det borgerliga omradet.
Det Dir tvertom var pligt att sd CORA,
afven presternas. Men att bli profess
sionella politikussar ar Ell radligt for
kyrkans tjenare. Staten har sina tie
mare och kyrkan sina. Att bli jagare
efter politiska embeten amerikansk
mening synes Ell ansta en- kyrkans tie
mare, som har nagot att g0ra. Det
kan blott nedsatta hans viirdighet. Men
ON han anser sig kallad att lemna pre-
dikoembetet for att egna sig at statens
tjenst, Dor han Ell derf6r klandras. Det
ar ALA fall Ell latt att nppstalla nagra
regler delta stycke. Det fins kyrko-
samfund, som ej tillata sina prester be-
klstda politiska uppdrag.. De fiesta
hafva inga regler deremot, men Sc
ogerna och med misstankar sina pasto-
rer bort tblanda sig sjelfva och sina alig-
CAMDEN mod politiska intressen och for
svinna for vissa tider de politiska
st6rtfioder, som valkampanjer satta i
gang. Har man en- kYrklig tjenst, sa
plagar den vanligen taga all It'd och
kraft ansprak. For att utf6ra den val
och redligt beh5fver nog en- prest halla
sig obesmittad af det verldsvasen. som
nu beherrskar politiken. Endast sada-
ma personer, som aro till beginning och
kraft 6fverlagsna -naturer och andar.
kunna yara bade kyrkans och statens
tjenare pa samma gang utan att vara
trol0sa mot nagon. Men de dro nog fd.
Valet den 6:te nastkommande no.
vember star f0r d0rren. vi minnesota
Dor bora lata sans och vett fortfarande
bestamma oss vid valurnan, Personli-
gen kanner jag ei ALA, som sta pa den
republikanska valsedeln. Men jag hy-
ser den tanken, att de aro CODA och
dugliga man, som aro vuxne de respek-
tive embeten, hvartill de aro nomine-
rade. Jag vet, att de representera
CODA politiska och statsekouomisk
principer. Tv;. af dem kanner jag per-
sonligen, nemligen kandidaten for att
bli sin egen eftertradare pa var. guver-
n6rsstol, Knute Nelson, och statssekre-
terarekandidaten, Albert Berg. Ingen
svensk-amerikansk medborgare b6r
draga betankande r0sta pa dem.
Knute Nelson har som guyern0r styrt
vart statsskepp val och omsorgsfullt
Han Dir kanske Ell pa talarestolen sd
brilliant som andra, men han har stadse
beyisat sig ega god common sense.
och takt, da han sitter pa
guvern6rsstolen. Och det dr. hufvud-
saken. Han ar en- folkets man, som
sympatiserar med och gifyer rattvisa
at ALA samhallsklasser. Han har all
It'd staff pa de f0rtrycktas sida och ta-
git sig an de fattiga och n0dlidande.
Var stat har ej rad till att berofya ho-
nom guvern6rsembetet, sd lange han
will ataga sig detsammas ut0fvande.
Albert Berg ar annu en- ung
man, men han har till full belatenhet
sk0tt vigtiga uppdrag slit eget coun-
ty och ar der mycket popular. Han DIR
val utrustad att beklada statssekrete.
Beslutadt, att vi enhal-
ligt r0sta den republikanska valsedeln
och framf0r ALT pa Knute och Albert.
Oakel Jones.