Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-01-31
Har och der.


vagat tala val ON honom. Har S. r Z.
skal att klandra guvern6ren, sd har
den full ratt att t.uttala delta klander.
Anse andra tidningar sig ha skal att
tala val ON honom, sd ha de full RAFT
att g6ra det.
rHvad som harvidlag intresserar ej
blott tidningarne j fraga, utan hela
den Observation-Disclosures allmanheten
har staten ar huruyida Knute Nelson
gjort sig fortjent at den uppstra ackning,
som S. r. T. svensk-amerikan
MANN, de feste af dem oatsporda, beha-
gat tilldela honom. Kan tidningen
med CODA skal styrka sin ratt till att
f5revarande fall fora de f6rorattades
ITALIAN och afbasningen visar sig vara be-
fogad d. VS.. arligt f6rtjent, gifyen for
rattvisans skull och svensk-amerika-
nernas intresse, da har hon icke blott
handlat rAtt utan deriemte gjort sig
f0rtjent af stors tack. Ty det ar visst,
att ON Knute Nelson f6raktat och
skymfat observation-disclosures efter
hvadt de hafva gjort for honom, d;l ar
han. yarre lin en- hedning; och dst skulie
! undertecknad oeksa den man han for
mar gerna villa. vara med ON att s'knu-
se ham,. Visar det sig alter, att It'd
ningens upptradande icke likterats af
!. karlek till rattvisan eller nit ON
observation-disclosures basta, utan af
hat och bitterhet SAINT egna personliga
intressen och. g;ickade f6rhoppningar
och kanske utan nagra rilnliga skal, da
dr. 'det helt enkelt ett lumpet anfall och
b6r icke ske observation-disclosures
mann, utan sta blott for. dem som gjort
det.Vi hoppas derf6r, att S. f. 7.
klart och tydtigt framstaller mar och
hvarutinnan gavern0ren f0rsyndat sig.
Eagra omsvep beh0fvas ju icke har;
och att blott allmanhet klandra tie
mar ingenting till Sag derf0r bestamdt
hyaruti felet bestar, pa det vi ma veta
hvad Vi ha att riitta oss efter. 4.
Sv. Am. Posten talar ON det milton
de arhundradets, intelligensens och
upplysningens blanka varen". Name
det ar med delta vapen, som Posten
tillkampat sig den 'sintelligens", som
sager, att en- person ar 'bakone" sin It'd
och att en- nu lefvande person 'tillh0,'-
de- medeltiden och att en- g,tf1anaa
1zdtt saas,aa dlar tjugu drs tad blott for
att vsinja dem viidd dot? De alarne
matte .haft nsistan lika manga skim,
som Posten har politiska asigter, eller
ock var det lika svart for karingen att
hndfanga dem, som det ar for Posten
att komma nara sanningen. Det. ar
nog ssamma slags 'sintelligens" som g0r
det m6iligt for Posten att komma fran
med f6ljande epokg6rande och for van
.iga menniskor sd obegripltga 'saxiom":
lI9attt sldgs material ka1. scke upptaga sd
nycket son, tvd eller fera Stag Gf SAM
ma ,aatur tag,aa tiNsamnad,,s" d. ".
s. att grasten (granit) icke kan upptaga
cd stort rum som t. ex. fintsten och
taljstenl Och ,ater: ''att gdldendre,, hair
Jinge ett 0fuertag 6fver skatlde,,dre,a". lDet
var hemskt klyftigt!) Den som komnit
TIL on sadan grad at wisdom, att han
kan uppstalla dylika axiom, ar nog
beqvam, det maste medgifvas, till att
reformera vart finanssystem! 0, heiiga
enfald, sa' Huss!
Lat SCI Var det icke en- viss tidning,
som tillsammans med sreformatorn"
Donnelly och demokraterna holl pa
med att 's.reformera" statens h5gsta
domstol vid senaste valet? Det lycka-
des ju eek? Nu ropar samma tidning
om,i att h0gsta domstolen borde afskaf-
fas. Hade ts.reformationen" sadan YER
kan2 AT din egen mum varder du d6md.
1 Donnelly och Fish arc tvenne ski
nande ljus inom populistpartiet har i
staten. Donnelly sager, att Fish ar en-
tjpf,, en- skurk, en- bedragare och ALT
annat, som harleder sig fran honom,
som magt hafyer ! vadret", och Fish
gifver samma hedersbetyg at Donnelly.
Det ar ju yackra yittnesb6rd af desse
yaldige "reformatorer''. Men, saga
aeras anhangare, det ir icke SAINT hvad
de. saga, mar de tala sd. Icke det! Ar
det da mera SAINT. mar de yra1a ur sig
Otidig ter och ovett mot andra? Har
man ickes orsak att satta tro till deras
tal II ett: fall, sa har man ingen orsak
attstro demi ett tsannat. Nog aro de le-
dare, som deras efterf6ljare kunna va
ra stolta Diver, alltid! Fish har nu
emellertid dragit till Sgd Dakota.
Stackarss folk der j staten, det hade
tplyckor nog ;f6rut!
y
aAf all galenskap fins det val ingen,
som kan jemf6ras med den, som var
store demokratiske landsfader bedrif-
Wit pa Hawaii. Sallan har val ordspra-
ket9 s.att ga upp som en- sol och falla
ned som en- slSinnpels' kunnat sa box
stafigen tinampas pa nagot, som pa
delta prof pa statsmannasnille och "
sande utrikespolitik. Dst Dir emeller-
It'd nastan synd ON Grover och Gres-
ham, som ieke fatt slacka slit hat till
Harrison eiler fatt tillfredsstalla sin
klockarekarlek till Lilioukalani, den
brunby ades glad saickan pa Hawaii.
Man hurer icke demokraterna klaga
diver 6fverskottet i slattkammaren M
for tiaen. Lilxt den .yngre sonen', ha
de nnsi aFatal ropat: u mig don del al
egodelarne, som mig tillkommer; lat
~