Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-07-04
Delta och Diet der.

3 + ~ 8,a +. s ys y
'Hvad skal1 man CORA med Augusta
ma College?" Sa lj0d en- af de manga
vigtiga fragor som st. Peter-m6tet
blef uppfordradt att losa. Det var Ell
godt att saga till att borja med, ON
fragan var gjord pa lex eller pa allyar.
Hon lat sd besynnerlig och sallsam.
Men mar hon konl under behandling
fics man nog klart for sig, att. hon var
franstald pa fullt allvar. Aldrig har
jag hort sa eldiga, val genomtankta,
valtaliga och drapande foredrag inf6r
Augustana synodens forum som just da
denna fraga .kom upp. Det var ett noje
att sitta en- kroksaf den sk6na kyrkan
och gifya akt pa huru munsviirden
.blankte och klingade. Manga vittra
tankar och drapliga ord uttalades. Sa
t. ex. stannade en- orator midt, i taiets
hetta, sedan han granskat skolfragan
h6ger och venster, och utbrast: "Men
hvad skall man saga ON Kansas. (Stor
paus. Det talar for sig sjelft". ALI
man .munterhet)
Att man kuntte yara 1fOrlagennet
ON hvad man borde g6ra med Augusta
ma College, var ju eget. Denna lar
domsanstalt f0rbindelse med det teo-
logiska seminariet med samma MANN
har. nu ett tredjedels sekel liksom ett
ymnighetshorn utgjutit str6mmar al
Illus. lifoch kraft Diver vart samfund.
lei ringa man har hon haft betydelse
for hela den svenska befolkningen /
Amerika. ALA vara prester med "a
undantag hafvn denna bildningshard
mottagit antingen delVis eller fullstan-
digit sin utrustning for sitt h6ga kali.
Dsr ha skollarare och organistcr erhal-
lit den fardighet, hvarmed de betjena
forsamingar. Talrika AFRO de man och
qvinnor, som der erhallit en- utbild-
ming, hvilken istandsatt dem att olika
lifskallelser DIVA ett godt inaytande,
vinna utmarkelser och framgang. Jag
sager s.vinna utmarkelser" med all re-
spekt for de ordensstjernor och dok-
torshattar, hvarmed vi nu sd rikeligen
hugnas. Ma ingen tanka ringa ON sa-
dana saker denna f0rs0kelsens It'd!
Att nu sta radios och andfadd franz
for fragan: hvad ar att g0ra med en- sd
valsignelserik anstalt, som t. o. m. hans
maiestat kung Oskar och de svenska
uniEersiteten approberat, det.l ko-
lniskt. Eft sd stort och insigtsfullt
saynfund,. som ugustana-synode bor-
- val veta ett svar pa den fragan utan
) t5sta tpelSsam och villrad ig. Sa var
ock fallet. Men Sc, var tids f6rtrafniga
parlamerita tillater ej, att en- sadan
fraga passerar utan ''dryftning". Det
ar sadana fragor var valtalighet, To-
giska sk;irpa och qvicka infall komma
till tjenst. Omrostningarne aro da att
iemf6ra med det 6gonblick da fskare,
efter att lange dragit och ryckt hit och
dit pa sitt nat, fora det upp. pa stran-
den och med den st0rsta nyfikenhet och
bestortning beslkada innehallet. Au-
gustana College skall emellertid for
blifva en- synodens gemensamma tillh6-
righet. Det blef slutet pa den heta de-
batten.
r -e s I H 3 { 5
Hvad hade f6ranledt, att denna friga
kom pa dagordningen? Det gar ej att
saga en- handvandning. Men kort-
het will jag beratta, hvad jag vet. Sc,
mar familjen blir stor och barnen nar-
ma sig den tid, da de bli myndiga, sd
boria de pa att IA nagot, som heter
.'aspirationer":: stugan blir trang, de
villa ut verlden och bygga eget hem.
Vara fader, oforgatliga aminnelse,
vile hafva blott en- skola for hela syno-
den. Men sa blefvo konferenserna
tankfulla. De sago ut 0fver det stora
faltet Det vidgade deras blick och
satte deras hjern- och hjertkamrar i
brand. Ungdomsblodet sjod och de
dolda krafterna kommo verksamhet.
Skolor upprattades tur och ordning
smart sagdt hvarje konferens Den
nya tidens kraf behofvena pa de oil
ka omradena af samfundet gjorde
dem nodvandiga. De-, b6lJade Ii
ten skala, vaxte och blefyo sto-
ra, sa att NOR "Alma Mater" Rock
Island hapnade Diver deras ungdoms
gl6d och lifskraft. Eft par af dessa,
namligen G,sstaous Adolphus College,
st. Peter, och Bethany College, Linds-
borg, aro nu fullfjedrade colleges och
villa ej underyisningens gedigenhet
och kursernas fullstandig ghet anses sta
efter Aug. College. Dessa Aro kon-
ferensskolor upprattade och underhall-
ma af konferenser. De Ufrige skolorna
komma hack och hal efter sina sy-
strar pa vagen till att bli fullstandiga
elementarlaroyerk. Planen ar alltsa,
att hvarje konferens skall ha slit Col
lege. Men da uppstar den svarighe-
ten, att niir konferenserna ha egna
bildningsanstalter, som Sverige yum
nit det anseendet, att deras studerande
IA efter afagd maturitetsexamen idka
larda stndier och kampa for hvilken
lardomsgrad som helstvid universite-
ten der hemma, sS hvarken kunna ell
ler villa de sasoin fora tider bidraga
till det gemensamma laroverkets be-
stand. Faktumi ar ock, att synoden
sjei lossat pa -bandet och ursaktat en-
del konferenser fran det lagstadgade
arliga bidraget. Hvad kunde nu vara
mera naturligt an att-fraga: hvad skall
man CORA med Augustana College? Vo-
re det ei bast, imam det blir for sent,
Gfverlemna laroverket till de konferen-
e,,>,, ~<xy,, 8ta,, rro a1aynanfap1S-