Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-11-14
FRAN SKOLANS VERLD.
Aug. College g. Theol. Sem.

En.astronomiskt anlagd talare franz
stalde en- gang EFT af honom hallet
h0gtidstal vart samfund under bilden
af solsystemet. Det originella ! denna
ide, star utom ALT tvifvel. Liksom nu
solen utg0r centrum i den Guds under
bara- skapelse, som vi kalla solsystemet,-
sd utg6r Einom -Augustana synoden det
teologiska seminariet centrum, ''solen".
Hyad wore ALA de 6friga himlakrop-
parne, hvad wore universum, ON icke
drottningen den majestatiska solen
hade funnits till pa himlafastet, som
''f6rtaljer Guls ara och f0rkunnar hans
handlers verk"? En- sanning m6rk,
Oyster och ogastvanlig verld skulle da
den vara, uti hvilken vi for narvarande
aro sasom gaster och pilgrimer. Nap
peligen kunna vi CORA oss en- adeqvat
f6restallning ON, huru under sadana
f0rutsattningar f0rhallandena komme
att gestalta sig. Bibelns andra vers
kastar dock betydligt illus 6fver saken,
ty der star det: och morker var pa dju-
pet. Den naturliga solen ar saledes af
den allra st6rsta betydelse for verlds-
altet. Om man nu sager, att synodens
prestbildningsanstalt ar for densamma
af vaIsentligaste betydelse, manne ett
sadant pastaende skulle lukta af 0fver-
drift? Knappast nagon torde hysa en-
sa forward tanke, ON man nemligen
betraktar saken dess rata ljus. Hvar
och en- torde f0rsta, att det icke ar af-
sigten, att s0ka tillegna seminariet en-
ara, som ingalunda tillkommer detsam-
ma. For enhvar ar uppenbart, att det
Ell viii ur folkets hjertan uttranga ho-
nom, som ensam will vara rattfardighe-
tens sol, den der ,har uppgatt med sa-
lighet under sina vingar for fattiga
menniskobarnen, utan det will endast
vara hans tienare och genom att ater-
spegla ljuset utaf hans klarhet,i sin
man bidraga dertill, att f6rnamligast
vart svenska folk delta land ma blif-
va delaktigt af hans ljus, komma till
den saligg0rande kunskapen ON ho
nom, som -sasom Guds Lam bar och
borttager verldens synder. Eudast
denna bemarkelse ia wi f6rsta det ut
trycket, att seminariet ar vart sam.
funds sol. Och dock har det sasom sa
danten sk0n och upph6jd kallelse at
utf0ra. Hyaruti dess tjenande kallelst
speeielt bestar, det yeta ALA, nemliger
att gifva unga med det ratta kristlig'
sinnet och naturgafvor utrustade NAL
I den handledning och f0rberedelse, son
aro sd oundgangligen n6dvandiga rs
intrade det ansvarsfulla och maktpa
liggande arbetet uti Herrens vingar6
Och endast den man det riitt fatta
och med all liver hangifver sig at den
ma kallelse, kan det blifva till den val
signelse det afser. Att det ock sd ha
gjort tro vi f0rvisso. Lararnes grund
liga kannedom ON och lifiga enthusiasm
for sina undervisningsamnen taia hog
derom. Sanningsenligt kan sagas, at
de icke lata sig nagon m0da var
~ospard, mar det CALLER att gora under
visningen sa grundlig och allsidig sor
m6jligt. Men det ar ej nog att endas
lararne bedja och arbeta. Sasom vs
rande hela samfundets barn, sd beh0i
yer seminariet ccksa hela samfundet
trogna forboner och underst0d mate
rielt hanseende. .Erfarenheten och Gud
ord visa oiafaktigt, att delta ar noe
vandigt och har sin stora valsignels
med sig. Fran seminariet IA forsan
lingarne sina pastorer. Hurudana de!
sa komma att blifva beror hogeligen p
forsamlingarne sjelfva. En- f0rsamlins
Bom uppriktigt beder ON en- raft herde
har ock Herrens l0fte ON en- sadar
Uppbaren derfor aitigt eder prestskol
pa b0nens armar! ON betydelsen
seminariets verksamhet tala kraftigal
an ord det 400-tal. pastorer, som fra
detsamma hafva utgatt och hvad He
rem genom dem bland vart folk har u
rattat. Det ar EFT verkligen stort a
bette. Resultatet ar storartadt och "
sar tydligen, att Herren har bekal
sig till vart samfund och rikligen va
signat dess arbete. Skall delta kunr
fortga och skall samfundet framtide
kunna vAnta samma valsignelse u
dess olika acknowledgements, Ell min
prestbildningen, sd beh6fves, vi uppr
pa det igen, bon, innerlig, allvarl
bon och EFT ALT f0rtroligare narmant
till och f0rtr6stande pa vara sjala
herde och biskop.
Nasta sondagsqvall, den Is denne
haller hednamissionsf6reni en- fe
iskolans kapell. Det fornamligaste
programmed blir EFT missionsf6redr;
of missionar dr. E. Edman.
Tidcn for den stora Gustaf Adolfsi
stem, som kommer att firas har den
och 8 dec, nalkas med raska steg. Pr
gramnet an helt kort, och framlagg
harmed for arade liisarne:
Den s, XII. 10f. M: Tai af pastor
"A. Eyald: protestantismens gudomli
och menskliga ratt verldshistorie
tai of pastor L. Holmes fran Burlin
ton: 'Sn0majestatet" fran norden
Kl. 2e. M: Tai af pastor A. J. Ensta
fran New Haven: Inskriptionen pa n
numentet vid Breitenfeld: Gust
Adolph Christ und Held rettete |
Breitenfeld Glaub und Freiheit fyr {
Welt (Gustaf Adolf kristen och hjel
raddade vid Breitenfeld tro och firth
at verldenG tai af pastor L. A. Jof
ston: The Swedish Colony in Delawa
XXI t8 pa qyallen: konsert af kons
vatoriet. Den 8, XII. Be-. m: H6gtit
- ex,ucInro x,grIaIa 49,.