Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-12-19
Pa julaftonen.

Det berattar Procopius, en- af de AID
ste forfattare, som meddelat nagot ON
vart land, att han, som sjelf var fodd i
det heliga landet, af de ltalien pa
500-talet inbrytande germanstammarne
hort talas ON en- b den yttersta Nor
den, som hette Thule. Der hande det
vintertid, att solen ei glck upp pa 40
dagar. Mar dainvanarne 35 dygn va
rit morker, sande de upp .spejare pa
de hogsta bergen, hvilka, da uppe fran
h0jderna den forsta strimman af sol
Says bryta fran, derom underrattade
de nedanf0r boende, och fastan dessa
annu voro morker, gjorde de stora fe-
ster till firandet af den atervandande
solen. Det midvintersolfest, den
st0rsta af Thulebornas hogtider.
Det beh0fver icke sagas, huru denna
af ryktet och sagnerna utsmyckade be-
rattelse ON det stora m0rkret Thule
och ON vara f0rfaders gladjefester for
det anryckande ljuset pa ett f0runder-
som pa juldagens morgon m6ter oss:
s:Det folket, som morkret vandrar ser
ett stort lius, och Diver dem, som bo
m0rko lande, skiner det klarliga -
ty for dig varder man sig gladjande, sa.
som man glades sk0rdeanden, sasom
man glad Or, mar man utskiftar byte
I sielfva verket innehaller denna enkla
berattelse ON vara f0rfaders midvin-
terfest en- den NEST storslagna och an
derika julpredikan. Ty hvad Dir val
den kristna julien annat an en- ur skiing.
rade hedna dimmor uppklarnad def
sanna ljusets fest?
ia, hvad dr. hela den gammaltesta
mentliga historien, ware sig vi tanks
pa Israel eller pa andra folk, i stor'
sedt annat an historien ON det stors
morkret, ON den vaxande langtan eftei
lius och ON sandebud uppat h6jderns
y for att speja efter den vantande solen'
Huru ifrigt spejade icke Grekland
hednavise efter denna sol, men det BILE
dervid, att Akropolisborgen Athen
den menskliga vishetens h6gsta hold
lag anda alltfor lagt for att vara del
ratta observationspunkten, da det gal
de att spana efter rattfardighetens sol
Och likadan blef afven erfarenhetel
fran Roms Capitolium, maktens h0gst
hold. Sa b6rjade den gamla verlden
wise f0rtvifla och dess kultur f0rtvina
langtan efter ljus,o hela denna verl
genombafvades an af vemodsfylda u
af angestfylda suckar, lika dem, sol
Esaias profeten horde fran Seirs bergs
trakter Duma, dodstystnadens lane
dessa suckar: 'Vaktare, hvad lide
natten?"
Mot Zionsborgen Jesusalem rigt'
des dessa fragor, ty vaktarne der upr
de kunde svara, de voro same ljuse
spejare. Dst ar har icke plats att Vi
veckla, hvarfor de sd voro, men en- vi
sentlig orsak dertill ma dock angifva
Hos Israels folk hade genom Guds lie,
ming under lagens och folkets histori,
fostran langsamt vuxit fran ett diul
skuldmedvetande och deraf f6ljan6
langtan efterde enskildes och hela fol
lifvets panyttf0delse till renhet;och d,
sadant medvetande, sadan langtan, 8
dant battringssinne dr. for handen, d,
dr. rattfardighetens sol ej fjerran, me
finnes icke delta slime, da f6rblifv
m0rkret. Hos de adlaste af Greklan
hednavise uppenbarar sig stundom n
got af namda skuldmedvetande, och
sadana stunder aro desse pa vag O
blifva same ljusspejare; da den vi
Sokrates talade ON sin daimonion. @
samvetet, var han for slit folk en- Or
.tet. Hos Israels wise ater, hos dc
profeter, fans det djupa sknldmed veta
det och langtan efter panyttf0delse
intensiv grad for handen, och desse ,
TO de, som stodo uppe pa h6jderna. 81
nande efter ljuset och med sadan vii
het ON dess ankomst, att de pa fOrha
skildrade dess harlighet. De vo
mensklighetens same ljusspejare, o
Johannes D6paren, hos hvilken synt
medyetandet och biittringssinne vc
starkast f3rkroppsligade, han var st0,
bland profeterna, han gick omedelbs
fore det frambry tande ljuset ropant
sNu ar himiarnes rike hardt nara
han var den h1gt ben&dade, som
ALA tider star och stracker ut sin har
pekande pa den rHttfardighetens 8
som gait upp med salighet under 81
vingar!