Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-11-21
FRAN .SKOLANS VERLD.
Aug. College g. Theol. Sem.


Pa prester stallas vara dagar stora
fordringar. Delta har sin f0rklarings-
grund uti det sakf8rhallandet, att fol-
ket nu allmanhet eyer en- h6gre grad
af bildning och upplysning. Den It'd
ari det narmaste f6rbi, da en- pastor
och medlemmarne af hans. hjord kunde
matas efter samma mattstock. WISER
ligen b0r deti ett hanseende kunna sd
gas ON pastorn, att han ar en- "man
af folket'', men det ar ock Ii
ka visst, att han i ett annat
hanseende b6r vara folket 0fyerlagsen.
F0rutom lefvande kristendom, en- ofor-
vitlig karaktar och andra n0diga egen.
skaper och qualifications dr. det smart
sagdt ovilkorliger n6dvandigt, att pa
storm b0r vara sd pass intellektuelt ut
rustad, att han derutinnan icke star
under utan Diver sina ah0rare. Mar
dessa kama detta sa fatta de f6rtroen n
de for sin larare, annat fall nappeli-
gen. Erfarenheten visar tydligt, att
den som besitter grundliga och omfat-
tande kunskaper lattare och, langre
kan uvpehalla sig pa en- plats till >rik
valsignelse, AN den 4 kunskapens vag-
mar mindre vhl --utrustade. For myc-
ken vigt torde derf0r nappeligen kun
ma laggas vid prestbildningen, att den
samma ma blifva sa grundlig, mangsi-
dig och omfattande som m0iligt. Var
Augustana Synod har derfor otvifvel-
aktigt intagit en sansad stallning gent
emot denna for dess framtida bestand
och fortfarande utveckling sd betydel-
sefulla verksamhet. Synoden har upp-
drifvit sin stringsverksamhet till
zen ganska .aktningsbjudande stand
punkt. I det teofogiska seminariet
mar den .at synodens prestamnen med
defade undetvisningen sin kulmina.
tionspunkt.j Som vilkor lhvad kunska-
per betraffarJ for intrade seminariet
fordras f6rut genomgangen fullstandig
kurs / f0rberedande och collegeafdel.
ningarne. Detta iir regeln, undantag
tillatas j vissa fall. NJ blott nagra ord
ON seminariekursen allmanhet Hvad
decnas cmfang och gedigenhet betraf-
far, sd torde den lemna f6ga ON ems ma
got ofrigt att 0nska och kan godt tala
vid en- jemf0relse med hvilken som
helst AMMAN motsvarande teologisk
knrs hdr landet. "Men star sig skralt
jemf6rdt med gamla verldens teologi-
ska kurser," torde nagon invanda. Icke
vet jag af egen personlig unders0k-
ming, men en- biskop Won Scheele borde
Eara kompesent, att len dyIik fraga
gifva EFT tillforlitligt omd0me. Under
slit besok har f0rlidet ar anstalde hr
biskopen tillsammans med en- af semi
nariets larare en- jemf0relse mellan var
seminariekurs och den Upsala. Donna
jemforelse utfolI icke, sasom kanske
fera an en- skulle yara bBida att tro, till
vart seminariums nackdel, utan f6rkla-
rade bispen var kurs vara ,iemngod
med Upsalas. Visserligen forekom.
mer, en- och AMMAN mindre vdsentlig
olikhet. men delta har sina latt for
klarliga skal. Var synod har saledes
orsak att yara rattmatigt stolt Diver
sin prestbildningsanstalt. Ma ingen
vara nog okunnig att framhafva det pa
staendet, att synodens prestbildning iii
vida underlagsen gamla Sveriges. I'm
der narvarande forhallanden erfordras
det minst iva skolar ON till sammans
omkrtng Y yeckor for att fullstandigi
genomga den f6reskrifna kursen. Det-
to tyckes visserligen vara en- jemf0rel-
sevis kort It'd och det yore nog 6nsk.
ligt att kursen forlangdes till tire ar.
Detta sir ju 0nskningsmalet, men dess
utforande st5ter nog pa atskilliga sva-
righeter. En- del studerande taga
sjelfvilligt en- trearig kurs. Eft at ar
gumenten for den treariga kursen ar
det att amnena kunde grundligare stu.
deras och iniiiras. Eft annat argument
Dir dock det n;irmaste lika med noll.
hyilket man latt finner vid en- jemfo.
relse mellan det arbete, som vid andre
seminarier utrattas pa tire och vid vart
pa tva ar. Man gl0mme eli, att till ge.
nomgaende af f6rberedande och col
legeafdelningarne atga sju ar. Saledes
far den som will bli prest inom var sy-
nod vanliga fall tiilbringa males mic
ar pa skolbanken. - Myclet kunde
annu yara att saga ein atskilligt roran.
de var sem inariekurs, men utrymmet
tillater det eli. Kunde dessa anspraks
l5sa meddelanden bidraga till vackan-
de af ett lifligare intresse f8r och kar.
lex till vart seminarium, sd vore linda.
malet med detsamma yunnet Det
sagda g5r ej alls ansprak pa fullstan-
dighet. / f0ljando korrespondensel
skola meddelas f6rs6k till korta redo
g6relser 0fver dc seminariet f6rekom
mande studieamnena.
F0rliden torsdag anlande en- sorge-
post fran Nc Pherson, Kan. DIT het.
te deri, att teol. stud. G. o. Str0m az
tonen forut afidit slit f0raIdrahem
Broder Str0m befann sig blomman a
sin alder, blott nagra och tjugu ar
D5dsorsaken var lungsot. F6rlider
var n6dgades han afbryta sina studiel
fore terminens slut M har den ta-
rande sjukdomen fullbordat slit verb
pa denne adle yngling, Var hansofne
broder var aliyarlig, arbetsam och fo.
hoppningsfull. Han viile' blifya er
Ofdets tjeuare, hvartill han tyckte.
yara allo lampfig, men istallet ficE
han som vi foryiss0; tror inga sfnon
evighetens portar for att med de salige
della den himnielska harlighet, hvilker
Jesus,i hyars tro lfan lefde och dog ho
nom f0rvarfvatn Underliga aro Her
rens yHgar. sBegrafningen egde rum