Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1894-08-15
Delta och det der.

Il
ding till mig: "I see in the papers your /
Synod took action against secret socie.
ties". Jag genmiilde: sNo, Sir. Our
Synod took no action in that line. 1t {
did that long ago. It only defined its
position, so that the new generation
might comprehend it." Delta pastaen-
de, 6gonblickets ingifvelse som det
var. forefaller mig vid narmare efter-
tanke alldeles korrekt. Det uttalar
ALT hvad synoden gjorde vid slit sista
mote denna fraga. Behandlingen upp-
tog emellertid en- god stund och var
warm och rorande
. Man kan siiga, att var synod ar enig
ihemliga sallskapsfragan, da det CALLER
teorien, men praktiken och tillamp-
ningen af synodens stadgade stand
punkt hafva har och der skiljaktighe-
ter yppat sig. Sardeles har 0stra delen
af synoden, der hemliga arbetare- och
yrkesf0reningar aro talrikast och der
det ar svart for icke-medfemmar af dy-
lika f6reningar att erhalla l0nande sys-
Substituting, varit starkt bold for att
sla in pa en- mera moderat praxis de Sc
mare aren ain den synodens stadgar till
lata. ia, det har varit litet frestande
6fverallt enkannerligen inom stadsfor-
samlingar att intaga en- nagot modifie-
rad standpunkt. denna 'f0reningar-
nes gyllene It'd" hafva hemliga sail
skap och ordnar vuxit antal och inhy-
tande. att det fordras Ell sd liten man
dom och viljekraft att halla sig obe-
roende och oberord af dem. Manga
neutrality-suspicious. Ell blott lockas
genom lysande f0respeglingar att inga
i'dem, utan rent af tvingas genom ho-
telser och 'boycot" och f6rlust af lifs-
utkomst att p$taga sig det hemliga
oket. Att marka ar ock att mellan
hemliga f0reningar ar det Ell sa liten
sxilnad De simpla yrkes- och reform
f0reningarne AFRO ej alldeles att jemf0ra
med de h0gre, spekulativa ordnarne
och torde derf5r f0rtjena en- mildare
behandling,
Man hade genom rehexioner denna
ristning kommit pa den tanken, att
karleken och klokheten manade till
nagon olikhet f6rfaringssattet vid in
tagning och disciplinering af medlem-
mar mot hvad f0rr varit 6Aigt. Man
Vile uppg0ra en- distinktion mellan
JdrJigd och Jdrlsgdre hemliga s;illskap.
SDenna distinction skulle komma till
bruk vid handhafyandet af disciplinen.
Och nekas kan icke, att en- sadan di-
stinktion tanken latt kan g0ras. Men
ON man besinnar att ALA hemliga sail
skap till sina vasentliga egenskaper
och later aro hvarandra lika och att
ett mindre farligt sallskap kan vara en-
forberedande skola for de farligare, So
inses latt, att en- dylik distinction Ill
afventyrlig. Likval fordrar den krist
liga karleken och visheten, att de re.
spektive kyrkoraden denna sayal SON
ALA andra fragor handla varsamt och
mycket 5mhandt.
Augustana-synodens standpunkt
denna fraga har kostat honom icke S;
litct Han skulle troligen ha haft ct
st0rre kommunikantantal och varit
besittning af f1era pekuniara f0rdelar
ON han latit sin konstitutionspa
ragraf delta sp0rsmal fara. Man ha
derfor gjort spe af synoden, som genon
sin inskrankthet delta stycke stat
sig sjelf vagen. Man har t. o. m
sratt, att han skall ga under. en- It'd
da det Dir sa pa modet, ON man will bl
framstaende och lyckad verlden. at
tillh6ra en- eller fera logger, och d
bland svenska lutheraner presbyterian
de samfund, sason metodister, kongre
gationalistcr, baptister och episkops
ler, intet hinderi delta stycke lagges
vagen vid intagning af medlemmar
kan det visserligen Sc Afventyrligt u
att stalla sig sd beslutsam mot ALT hem
lighetsmakeri som synoden gjort. Sy
nodens standpunkt ar manlig och djer
Vile han inga pa den nyare tiden
kraf och slopa ALT, som han fasthalle
delta stycke, sd skulle han vinna ste
popularitet j verlden. Han skulle
en- stark till0kning af medlemmar oc
bli gynnad pa manga satt af var san
It'd.
Men synodens standpunkt denn
fraga dr. tvifvelsutan fotad pa bibelr
grund, och da kunde han Ell uppgify
densamma, utan att uppgifva, hya
han vet vara SAINT, rdtt och godt Dett
senare vore annu farligare. Att
Guds ord och det kristliga samvetet I
sin sida. det ar mycket tryggare lin a
ha verlden och tidsanden pa sin sid
Ingen kan neka till, att de h6gre or
rarna hafva fullstandigt utvecklade r
ligionssystem. som icke ar kristendor
Afven de lagre ordnarna hafya en- rel
gi0s farg, fdet de ha en- viss trosbeka
nelse och bland sina embetsman rakl
s'kaplaner", hvilka leda de religiO
5fningarna. Sielfva fornuftet sage
att ON man ti1lh0r den kristna kyrka
som har den absolut sanna religione
Sd kan man ej vara medlem af ett sal
skap, som tror pa och 0fvar en- ann
religion, alldeles olik kristendome
Man skulle anse en- person for en- kyr
lig dare och afventyrare, som vile I'll
h6ra och s5ka fullg6ra medlemssaaT
pligter pa samma gang en- luthersk
en- katolsk och en- baptistisk f6rsa,
ling. Men annu mer daraktigt o