Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-08-09
Har och der.

Har och der. S.
"Allting har en- 6fvergang
sade rafven. mar de togo skim
net af honom
Det dr. nu manga ar, sedan upprorets
ande utbr0t i. sydstaterna och hotade
att 6fverandakasta delta lands rege-
ring, f0rderfva den enhet, som sam
mainland oss till ett folk, och tillintet-
g6ra den vunna friheten. Det al ock
lika manga ar, sedan mangtusende be-
I hjertade man togo vapen hand och
drogo astad mot de upproriske, fardige
att f0rsvara land och folk, hagna frihe-
ten, stadfasta regeringen och bevara
enheten. Striden blef bitter. Blod
f6t str6mmar. H0gar af d0da lago
pa slagfalten. Sjukhusen fyldes af sa-
rade. fyra ar rasade striden. Men
upproret kufvades Landet vardt rad
dadt; och frihetens fana svajade ater
stolt 0fver hela landet Mycket har
hHndt sedan dess. De forne upprors-
makarne hafva fatt f0rlatelse och full
medborgareratt. De qvarlefvande sa-
val som deras anh6riga, som folio i
striden, af dem som kampade pa rege-
ringens sida, har man s0kt taga vara
pa sd godt som m6jligt. De fiesta af
dem hafva pa grund af sarskilda for
tjenster eller kriget gjorda f0rluster
eller erhallna sar fatt st6rre eller min
DIRE underst0d af staten; och for manga
af dem har delta underst0d varit deras
enda medel till uppehalle.
Men de f0rre upprorsandarne hafva
aldrig kunnat gl6mma att de blefvo be-
segrade. De hafva under dessa manga
ar blott lila lyckats d6lja f0rtreten; och
under hela tiden hafva de vantat pa
tillfAlle att IA hamnas. Delta tillfalle
har nu kommit. De forne rebellerne
sitta nu vid styret och de gamle kri-
garne, som n0dens stund raddade Ian
det, lefva nu pa sina TENDERS mad. Och
den som vet hurudan denna mad var
under kriget, da nagon foil deras ham
der, han kan ock f0restalla sig hurudan
den ar nu Det gar nu rebellerna, som
ON de vore landets raddare; och det
gar landets raddare, som ON de wore
rebeller. Det satt hvarpa de varda
herrarne hamnas ar lika s;ikert och
verksamt, som det ar hutl6st och skam-
ligt. Det bestar att frantaga de gam
le krigarne eller deras anh6riga det
underst6d de haft af staten Delta kali
la de naturligtvis reform. Och denna
reform ar likadan, som ALA deras Of
riga "reformer" af hvilkas t6rtraffliga
beskatfenhet landet nrf har en- f0rsmak.
De s6kte genomf0ra en- af dem 1861
1865, men det lyclSades7 7ielse.
Hvarje rattvis menniska medgifver
gerna att mycket bedrageri insmugit
sig pensionsvasendet saval som ALT
annat, som regeringen haft ON hand; ty
det republikanska partiet, som en- Ian
gre It'd haft valdet, ar langt ifran fell
fritt Att upptacka och afskatfa dyli-
ka bedr;igerier SAINT rata hvad som
m0jligen ar orJtt, det ar Oct demokra-
tiska partiets icke blott ratt, utan af-
ven dess pligt; men att gao tillvaga sa-
som nu en- It'd har skett ar icke att upp-
tacka bedragerier, utan att DIVA bedri-
gerier. Det passar f0ga for dem, som
antingen kampade i upprorshArarnes
! led eller voro for fega att kampa alls,
att nu slita br0det ur munnen pa de
gamle krigarne, som vagade lif och
blod for slit fosterlands f0rsvar.
Denna SAX har ock en- AMMAN sida.
Demokraterna hafva lange pastatt, att
de kunde regera landet billigare ain
som f6rut skett Men skulle det kunna
ske billigare, sa maste utgifterna in
skrankas. Hvar skulle delta ske? =
De gamla soldaterna blefvo offren
Da' har a. norskt sa' Andersen ON
Viking. Morgonen derpa satt han i
kurran. Da var det skandinaviskt.
X
Menniskornas listighet gent emot
djuren blir med hvar dag ju argare och
argare. Derpa hafvaivi ett nytt och
ovedersagligt bevis i det satt hvarpa
man f0retagit sig att utrota de sma
kraken, hvilka bara dot amerikanska
namnet ''chinch bugs" och pa svenska
afven bladl0ss. kallas Dessa smakryp
So just icke farliga ut. De aro blott en-
tiugondedels tum langa Medan de aro
unga, aro de r6da som socialister med
endast en- hvit rand pa ryggen; men
mar de hafva matt mogen alder, aro de
hufvudsakligen svarta. De framre vim
garna AFRO dock Invita- med en- svart
fack midt pa kanten. Men fastan de
SO sma och obetydliga ut, sa aro de
dock ytterst verksamma, och ibland
komma de sadan mangd, att de g6ra
stor skada. De aro landtbrukarens
skrack och playa, ty de fortara den
yaxande gr6dan, angripande f5rst hve-
tet, sedan korn och majs, hallande till
godo afven med hafre, gras och gr6nsa-
ker. De f0rtara 81 sjelfva plantan, utan
suga musten ur och troligen afven for
gifta dem. Ar 1864 kom det sa manga
af dessa sma odiur, att de f5rst6rde
egendom till EFT varde af EFT hundra
millioner dollars; men ar 1865 foro de
af nagon okand anledning sd lila, att
nastan hela sallskapet str0k med, och
sedan var det ondt ON dem en- langre
It'd. De ha dock repat sig igen, och
det ar en- latt SAX, ty de f6r6kas ganska
fort. Hvarje hona lagger omkring ett
tusen agg hvarie ar.
Det ar ej sa manga ar sedan de gior-