Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-08-23

peret, sd dock yerkligheten: och inom
hvarje kurs CORES inskrankningar och
utgallringar tills hvarje ANNE utg0r en-
kurs for sig och hvar och en- far valja
efter behag och ofta sjelf bestamma
huru langt han will ga hvarje Amne.
Icke det allena, utan liksom man har
ALA m6jliga kurser inom en- viss afdel-
ming, sd har man ock inom skolan ALA
m6jliga afdelningar. Det b0rjar blifva
en- rigtig tafan ON hvilken skola som
skall ha de mesta afdelningarne. Fra
gan ar icke: duga de till nagot? utan:
huru manga aro de? Man har pa sa
satt f0retagit sig att inbilla kunskaps-
sokande ungdomar att de vid dessa in
rattningar pa en- kort It'd kunna vinna
kunskap och insigt ALT som r5r ALA
lifvets f6rhallanden. Att de dessutom
bli bedragna, behofver ju icke namnas,
fast de kanske sjelfva icke veta det ems
efterat, utan lefva den ljufva tron att
de 8ro larde och bildade. Att vissa
fardigheter pa det sattet kunna BIZ
bringas medgifves, men att det kan
blifva fraga ON nagon uppfostran, det
torde ingen vaga pasta. Det ar det
skamligaste af ALT bedrageri att inbilla
en- person att han ar lard och Wis, da
han ar okunnig och dunn. Och hvilken
som det fallet Dr. den st0rste daren,
den som gifver eller, den som emottager
betyget, Dir svart att saga.
Liksom man latit grundligheten fara
for mangfalden af kurser och afdelnin.
gar, sd lagger man ock mindre vigt vid
undervisningens beskaffenhet an vid
larjungeantalet. delta stycke b6rjar
man bara sig rent af l0jligt at Huf-
vudsaken synes vara att skylta med sa
manga namn som m0jligt. ON en- ut
omstaende rakar tillh0ra en- musikkar
vid skolan, eller en- sangk0r, eller en-
syf0rening, strax skall hans namn in /
katalogen och skylta sasom namnet af
en- studerande vid "vart storsta och
fornamsta college,; i vissa fall torde
det niistan vara n5digt att intrycka i
arskatalogen en- anmarkning lik den
som ett "universitet" Lecompton. KS, i,
inf0rde i slit supplement to Catalogue
of 1890 -91". Det heter der:
"N0dig t0rklartng".
"Genom att jemf6ra f0rlidet ars ma
trikel med katalogen hafva vi upptackt
atskilliga fe1 i totalsumman af antalet
studerande. Matrikeln visar 200 och
katalogen 230; och af delta antal fins
det blott 291 namn katalogen; och af
delta senare antal aro 63 sma gossar
och fickor af hvilka manga aro for un-
ga att vinna intradei A-B-C-klassen i
de ALMANAC skolorna, och ingen af dem
erholl mer an nagra IA lektioner sang
och det utan ersattning."
'Rattvisa mot den ndrvarande styrel-
sen, arligheJ mot allmanheten SAINT in
rattningens anseende hafva gjort det
nodigt att offentliggora dessa fakta.
De bestyrkas af college-matrikeln och
narvaron af de sma hvilkas namn finnas
aera. vi astunda framgang och hop
pas vinna den; men villa icke fordraga
begagnandet af medel, som lysa utom-
kring, men aro humbug harhemma"
Sc, det kan man kalla amerikanskt!
Det "universitetet" var dock pa batt-
ringsvagen. ALA aro icke det
Att en- skola har manga studerande
ar ett godt tecken, f6rutsatt att de
kommit dit pa grund af skolans verkli-
ga f6rtjenster, men ON de annonserats,
lockats eller tubbats dit, da bevisar
mangden aLls intet till skolans f6rdel.
F0rs0ken att varfva sa manga som MOI
ligt for en- viss inrattning ha ock det
onda med sig, att de som aro som fri
gast deruti n0dgas alltid upph6ja sin
egen skola pa de andras bekostnad,
hvarigenom de handla ej blott ogrann-
laga, utan ocksa oratt. Man kunde
deryid anmarka, att de ha ALA samma
tillfalle. Det Dir SAINT; men de torde
icke ALA villa bruka samma satt eller
medel.
En- AMMAN orsak till att grundligheten
icke kan IA ut sin fulla ratt Dir den att
tillrackliga medel och krafter saknas
och denna omstandighet har f6rsvarats
genom skolverksamhetens snabba ut
veckling bade utat och uppat. De al
dre inrattningarna hafva strafvat ALT
hogre och h0gre upp och nya hafva
kommit till pa grund af ett ''kandt be-
hof" eli sd mycket hos folket som hos
nagon viss person, som funnit att hans
kallelse wore att verka pa det viset.
Det Or ocksa latt nog for en- som har
ilitet mod och energi att b0rja en- skola
och drifva den till en- viss hold: iran
blir hans; skulden blir samfundets. Det
syness icke fnnas nagon laglig eller ma
turlig grans at nagot hall for denna ut
veckling. Mar synoden lyckats IA ett
nagorlunda fullstandigt college, sa
kunde man om6jligen noja sig dermed,
utan strax skulle det bli universitet.
Da ett college will h6ja sig till univer-
sitet utan att ega ems en- tillstymmelse
till de n0diga f6rutsattningarna derfor,
da skammer college ut universitetet
och universitetet skammer ut college;
och man har sjelfya verket gifvit upp
till och med ALA ansprak pa grundlig-
het uppfostringsarbetet.
Kristligt allvar, som Dir den andra
grundkarakteren, ega de ju ALA ma
gon man, och ALA gladjas de derat pa
samma gang som de ALA villigt erkan-
ma att de beh0fde mer deraf. Denna
karakter har for manga varit en- f6rar-
gelse, och man har talat f0raktligt ON
skoIorna derfor att de aro relipionsslrn-