Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-09-06
Har och der.


Har och der.
''F6regjordt och eftert tankt, har
ofta mangen dare krankt."
FOR sent att vapna sig, mar fen-
dentstar for d6rren.''
"Flugan Dir icke holman for det
hon Sitter sig pa furstens nasa."
Att tanka f6rst och tala sedan ar en-
gammal god regel; och lika fortraff1igt
Ar det att tanka f0rst och haq,dla sedan.
Ofverallt talas det nu ON de daliga til
derna. Men att de skulle komma, det
kunde hvar och en- ha vetat forut, ON
han annars hade tankt sig litet fore.
Och ON han vid det allmanna valet for
liden host hade brukat mera f0rstand
och eftertanke och mindre lyssnat till
principl6se demagogers meningsl0sa
svammel, Sd hade han kunnat CORA ett
ratt bruk af sin r6stratt och derigenom
f0rebygt det elande, hvari landet nu
rakat. Det fordrades sannerligen icke
-mycket skarpsinne for att kunna inse
att absolut demokratiskt valde betydde
daliga tider. Demokratisk regering
och daliga tider ha alltid varit liktydi-
ga hair landet och komma val alltid
att Sd f6rblifva. Demokroterna uttala-
de 6ppet bade sin platform och sina
tai att de amnade gifva landet motsat-
sen till hvad republikanerne gifvit det,
och derutinnan ha de hallit ord. Mot
satsen ar sa skriande att till och med
den NEST f0rstockade b6r kunna Sc det.
Nu far hela landet Ida for deras tank
l6shets skull, som hjelpte demokrater-
ne till valdet. Att nu forargas 0fver
sin dumhet, sasom manga af dem g0ra,
helper icke saken stort. ..
En- AMMAN omstandighet, som hvarje
eftertanksam menniska hade kunnat
f6rsta, ar den, att det demokratiska
partiet ar den romerska kyrkans valid.
Manga at dem, som r0stade for Grover
Cleveland syntes dock icke f0rsta, att
de sjelfva verket r6stade for pafven
Rom. NJ forsta de det och f0rbittras
der6fver; men det ar nagot sent nu. -
Den som nagot f0ljt med sakernas gang
har landet och gifvit akt bade pa det
ena och andra han visste hvad det var
fraga ON. Han visste att pafvens an
hangare hade svurit att hamnas pa det
republikanska partiet, derfor att detta
icke vile lydia de befallningar, som ut
gingo fran Rom, och att de andra 81
~dan hade lofvat demokraterne under
st0d pa vilkor att pafvens villa finge
ske. Ingen undgick val att marka, att
f6rliden valkampanj var manga styc-
!. ken egendomlig. F6ga gjordes 4 ma
gondera sidan for den nationella valse-
deln. Demokraterne voro vissa ON Sc
ger ifran b0rjan., De hade fatt under
rattelse fran 'h0gre ort''. Republika.
nerne visste det ock, ty kampanjledar-
ne pa begge sidor voro framstaende ka-
toliker. Det var endast de stator, sa-
som Minnesota, der de romerskes r6st
icke var afg0rande, som man arbetade
nagot pa allvar.
Manga syntes dock icke f0rsta detta
utan r0stade for demokraterna och der
med for pafven Nu f0rsta de det, nu
mar det gait sa langt att de pafviske
vaga 6ppet drifva slit spell. Det dr0ide
Ell lange f0rran vi fingo en- amerikansk
pafve. Och nu far man Sc portrait af
denne utlanding sida vid sida med Gro
yer Cleveland ALA Rom -vanliga It'd
ningar; och Satolli sitter alltid litet
framf0r och Grover 1itet bakom: det ar
icke langre Cleveland, utan pafven som
regerar har 'Pafven beundrar Cleve-
land och Cleveland beundrar pafven'',
heter det tidningarna. Men de, som
alska frihet och oberoende, beundra in
gendera.
Hvad skal. man tiinka ON de svensk-
tidningar, som genom att med all liver
arbeta for pafvens anhang s0ka forma
sina landsman att lagga snaran ON sin
egen halls, att salja den frihet, som de
ga dyrt hafva vunnit, och ater f0rsjunka
iokunnighet och slafveri? Mark noga
att ALA, som kampa for pafven, kampa
ock for okunnighet. Derf6r kampa de
naturligtvis emot ALT, som lander till
folkets upplysning och f0rbattring.
=
Folkpartiet, som ju var tillkommet
sarskildt for att hjelpa den fattige och
som arbetade med handler och f0tter, sa
att saga, for att hjelpa demokraterna
till magten, har val knappast motsva-
rat de f6rhoppningar man gjorde sig
ON det. Ty ar det pa sa satt det skall
hjelpa den fattige, da vore det nog
battre att ingen hjelp ia. Det partiets
anhangare maste val ock kanna sig en-
smula f6rtretade 6fver sina vanners
tillvagagaende. Vid valtiden lofvade
demokraterna, att ON populisterna vii
le hjelpa dem forst, sa skulle de hjelpa
populisterna sedan. Men MIR demo-
kraterna val kommit till magten, sd
fingo populisterna reda sig sjelfva. I
kongressen hafva de 8msom b0nfallit
och 6msom hotat, men demokraterna
bara skratta at dem. Sa gar det for
dem som gifva sig dylikt sallskap.
Det Ar larorikt att jemf0ra republi-
kanernas uppf6rande kongressen nu,
mar de arc minoriteten, med demokra-
ternas tillvagagaenden, mar de voro
minoriteten. Hyar och en- minis huru
demokraterna. buro sig at Helt amor
1unda .rS y,oraI,h1f III anorra fi11 zson cs