Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-12-06

|
garde det For det andra, att icke EFT
ord sades vid delta tillfalle ON den
gamla silfverdollarns myrtning. Den
fragan var klargjord f6rut. F6rstar nu
herrn hvad det var .fraga ON, och att
derutinnan intet bedrageri begicks ell
Ter nagon heder f0rlorades? Men delta
stale har liksom fere andra af silver
iterne .f6rfalskats och med stor franz
gang brukats till l6gnens f0rsvar.
Men hair ar en- perla till.
"F6ljande resonemang ar ALT for kostlig
att med tystnad f5rbigas SKAFFAREEs skri-
bent skrifver: Men skuIle man kunna fore
taga denna atergang" (tin speciebetalning),
"sa maste man iakttaga n6diga f0rberedel-
ser deff0r; och vigtigast af ,llltvar det att
man inge tillrackligt af guild och silver
mynt pragladt." "-"Det var delta som 1873
ars lag astadkom." Ypperligt! For att ia
tillrackligt af silfvermynt pragladt. So ar
det n6digt att stifta en- lag, som fdrbjuder
praglingen af silfver!!! Men sa resonerade
icke president Grant. Han insag visserli-
gen att tillrackligt af silfvermynt beh6f-
des. men han ansag, att for delta andamal
borde fera myntverk etableras. Han trod-
de icke, att andamalet kunde vinnas genom
att upph6ra med myntningen af silfver!'
Fora delen af det der skulle taga sig
ofantligt bra ut, ON det icke vore for
den lila enkla och (f0r Postens skri-
bent) sd f0rargliga omstandigheten,
att 1873 ars myntlag iche .t00rbj6d prdg-
linge,s af siJver. Fran 1873 till 1873 d.
v. s. pa fem ar myntades enlighet med
1873 ars lag S83, O55, 1856 80 silver eller
i medeltal SIG, Gil, 1871 sc hvarje ar. Det
var pa det sattet 1873 ars lag f6rbjod
praglingen af silfver!!!
Men ON f0rra delen wore Sam, hur
ginge det da med den senare? Om la
gen f6rbj6d silfvermyntning, borde da
icke Grant ha f6reslagit, att de redan
befintliga myntverken skulle stangas
istallet for att f0rorda upprattandet af
.flera; eller hatru Eau,de behofvet af Here
nayntverE for prdglinqe'a af silfuer cora
sig kdnbart, 1d silfver icke .fck prdglass
Tror verkligen den arade skribenten,
att Grant var sd f3rstockadt dunn, att
han iva ar efter lagens antagande fore
clog inrattandet af nya myntverk for
pragling af silver, ON lagen f6rbi0d
+dylik praglipg?
Saken var den, att silfvermyntnin-
gen, istallet for att upph6ra hade till
tagit sa att fera myntverk beh6fdes;
och det visste Grant.
Och sa sages Sherman hafva talat
emot atergang till speciebetalning, der
for att han ansdg, att Diet gar na0jlgt att
nd detta nal pd maer dn ett sdtt och att
vissa matt och steg maste under tiden
yidtagas med afseende pa det myckna
pappersmyntet. Strunt, go' van! Hvad
tjenar det till att prata vadret, da sa
rikliga fakta finnas att ti1lga? Att
Sherman hyste egna asigter med afse-
ende pa sdttet, det medgifver han sjelf.
Men anf6r ett stale, der han sager, att
han icke gynnade atergang pa ,,dgot
sdtt, och sag oss mar och hvar han sa.ta-
lade, .sa skola vi med n0je ''marka
det''!
Yttranden, som gynna atergang, aro
icke svara att fnna. Med afseende pa
det f0rut namda Mortons f6rslag och
talet for detsamma sager han: 'T det
mesta af hans tai instammer jag af ALT
'hjerta. Hvad han sager ON nod van-
digheten af att aterga till spe eciebetal-
ming, ON foljden af inskranFning af
penningevolymen, ON den orattvisa at
skilnad, som nu eyer rum mellan ega-
rem af sedelmynt och egaren af obliga-
tioner, ALT delta skanker jag mitt
hjertliga bifall." Congressional Globe
1860 1 del. sid. $50.
vi skola ock tillata oss att anf6ra slu-
tet af delta hans ypperliga tai.
''Du och jag, min van, och manga af
vara medarbetare hafva varit har me-
dan de stora handelserna vart lands
inb0rdeskrig hafva timat. vi hafva
hort senatorer, hvilka fran sina platser
har i senator 6ppet och med trygghet
utropat sin patankta nedrighet och for
r;ideri. vi hafva sett var arme, sla-
gen och f6rskingrad, fylla denna sta
dens gator, och upprorsfaggan svaja
inom synhall fran kapitoliets dome. vi
hafva sett en- stor del af vart land fyld
med bevapnade main, djerfva, trot-
siga och segervissa, inbegripna ett
blodigt krig for att 6fverandakasta var
regering. vi voro 6fvergifna af nastan
ALA Europas kristna nationer. Vihafva
sett fyra hundra tusen af vara lands
min falla pa slagfaltet eller duka un-
der for sjukdom. Affall och tvifvel
hafva mott oss harhemma och olyckor
hafva drabbat oss gang pa gang. Men
det ar nu alltsammans f6rbi. De saten,
som lAnge varit tomma Aro nu nAstan
ALA fylda; och slater, som f6rut voro
en- 6demark, aro nu representerade har.
Var aagga svajar med obestridd rAtt
6fver hela landet.; De fragor, som It'd
efter AMMAN diskuterats har senaten,
hafva afgjorts sa, att de f1rsvarat och be-
fastat statens magt och myndighet och
;stadkommit allman frihet. Smart skola
vi SO krigets hjelte (Grant) bekladas
med statens h6gsta verkstallande myn-
dighet och till delta slit h6ga .embete
atf0ljes han af nSstan hela folkets frjert-
liga lyck6nskan. Men en- SAX aterstar
annu att fullborda, den nemligen, att
stalla vart lands kredit pa en- sa fast
och orubblig grundval, att hela verlden
ma kunna saga, att dennar republik icke
brister hvarken tapperhet eller ratt-
visa och ara. Mar det skett, sd kunna
vi stiga undan och lemna rum at dem,
som, hastigt trada Vara fotspar, med,
det medvetandet, att vihafva fylt var
pligt mot faderneslandet."