Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-07-26
''Till Sverige
Cal h8llet till $1,000 vid den svenska utst;ll-
ningsbyggnaden j Chicago samlade
svensk-amerikaner q h0gtidsda-
n gen den 20 juli 1893 af DR.,
jon. A. ENANDER.

8 ningsbyggnaden Chicago samlade
svensk- sk-amerikaner q h0gtidsda-
gen den 20 JUL 1893 af DR.,
jon. A. ENANDER.
"Det lila fattiga SVERIGE. Huru
pfta far man icke htra delta uttryck
lran okunniga och tankl6sa PRISONERS
iappar: huru sallan h0r man deremot
aen gamla, evigt unga fosterjorden
Skildras sasom ett stort och jemf0relse-
Wis rikt land? Huru manga betrakta
y Lcke Sverige sasom man vanligtvis be-
traktar den granades hedersmannen,
hvilkens arorika lifsverk ar det mar
maste fullandadt: huru ia Sc Midnatts-
solens land en- rikt, begafvad yngling
med ungdomens lefnadsfriskhet och
f6rtrostansfulla framtidshopp.
Sverige ar, hvad ytinnehallet angar,
visst icke ett ''litet land". Det dr.
tvertom en- af Europas st0rsta. makter,
f6ga mindre an det stora och maktiga
tyska kejsared0met, st0rre an de sex
New England-staterna, New Jersey,
New York och Pennsylvanien tillsam-
mantagna. Visserligen ar Sveriges
folkmangd - 4,SOO0 600 - ringa jem.
f6relse med andra landers, men den
var min faders barndomsdagar, imam
nagon utvandring till frammande land
egt rum, icke mer an halften So stor
som den ;ir nu. Och hundrade ar f0rut,
da svenskarne med sina krigiska brag-
der f6rvanade verlden, var deras folk
mangd annu miEdre. Eft folks storhet
mates icke med qvantitetens matt.
Sveriges natur ar karg, dess sommar
kort Sjelfsadda sk6rdar vagga> >icke i
dalarne, drufvor gloda icke pa bergen,
guild, perlor och adla stenar glimma
icke de brusande elfvarne e1ler i de
djupa grufschakterna. Men Sverige
ar dock icke ett fattigt, utan ett rikt
land.
Ojemt naturen f0rdelt at Solder och
Norr sina hafvor; Sodern fatt slafvar
och guild, Norden fatt manner och jern.
Det svenska folket, ALA de stora och
adla man och qvinnor, som det har att
uppvisa, Sc der Sveriges nationalrike-
dom, som uppvager bade guild, perlor
och adla stenar. Och det svenska jer-
net, ware sig det smides till plog eller
till sv;ird, ar en- trogen bid af delta
folk: det bojes, men brytes icke. I med
gang ar svensken ofta f0rlorad, mot
gang ar han e0fvervinnelig Han brot-
tas ,da pa vikingavis med de st0rsta
svarigheter och upph6r icke f6rr an se-
germ tir hans. Med sma medal uppnar
han stora resultat och hafdar pa den
menskliga kulturens omrade det sven
ska namnets ara pa ett satt, som VIC
ker verldens 0fverraskning och f0rva-
ming.
Hafva vi icke den svenska INSTALL
ningen midt framf0r v;lra 6gon ett olaf
vigt vittne, som intygar sanningen af
nina ord och som vederlagger manga
falska forestallningar, hvilka hittills
varit gangse, icke blott bland detta
lands inf6dde medborgare, utan afven
bland nina egna landsman, hvilka for
20 a 30 ar sedan lemnade den gamla TO-
sterjorden.
Bland de tusentals svensk-amerika-
ner, hvilka iiro har till nationalh0gtid
f6rsamlade, innes nappeligen en- enda,
hvilken icke 0fverraskats och pa sam
ma gang intagits af gladje och beratti-
CAD stolthet, da han genomvandrat den
svenska utstallningsbyggnaden, hvil-
ken, sasom tillborligt ar, fatt till gran
mar palatser, uppf6rda af verldens st0r-
sta republiker och kejsared6men. I'm
der betraktande af de varderika utstall-
ningsf6remalen, hvilka t;fa med 'sde
stora kulturlandernas" yppersta indu-
Btrialster, hafva bla0gda barndomsmin-
nen vaknat till lif, och det har icke all
It'd lyckats bes6karne att d0lja taren i
bgonvran. Man har icke beh0ft vara
STARE for att de aldre och yngre lands
mannens blickar lasa ett enkelt, hjert-
ligt tack till den alskade modern Svea
for hennes ON karleksfullt mime witt
nande helsning till attlingarne a denna
-sidan verldshafvet.
Pa en- dag sadan som denna h0fves
oss att sasom en- svensk- ma
tionalitet offentligt uttala denna tack
samhet till ALA, h6ga och laga, rika
och fattiga, hvilkas f5rtjenst det ar att
den syenska utstallningen blifvit till
ara for det svenska namnet. Denna
var tacksamhet egna vi f3rsta rum
met Hans Matt Konung Oscar II och
det svenska folkets a riksdagen f0rsam-
lade representanter, hvilka genom no
olga ans.ag gjort det for Sverige moi
ligt att upptriida sasom en- stormakt pa
den fredliga odlingens tafingsbana.
Men billighet och rattvisa fordra, att
var tacksamhet vidare utstrackes till
sde h6gt uppsatte, nitiske och dugande
man, hvilka fat utforandet och lednin-
gen af det hela sig anf0rtrodd; och ma
bland dem sarskildt, namnas Sveriges
civilminister w. L. Groll, generaldi-
rekt6r r. Alderman, utstallningens ge-
neralkommissarie A. Leffier, INSTALL
ningens sekreterare Al. Welin SAINT
0friga tiensteman fran Sverige, iemte
ALA hair Amerika boende landsman,
.hyilka med dem samverkat och bland
hvilka vi aro pligtiga att sarskildt
namna var landsmanR. Lindblom har i
Chicago.
u De olika svenska bolag. frmor och
enskilda personer, hvilka utstalt indu-
stri- och konstalster, och det kanhanda
utan hopp ON. nagon st0rre pekuniar
yinst, ma / summarizing harmed icke
f5rgl0nmas, lika litet som yara broder.