Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-01-04
Har och der.
Alt beror pd onestdndigheterna.

y "
hallits fangen, och var pa Wig tillbaka
till Frankrike, sa tillkannagafs denna
omstandighet tidningen Paris Moni-
teur. Tonen dessa tillkannagifva
den var b0rjan rysligt hatsk och bit
ter; men den blef mildare och mildare
alltefter som Napoleon kom narmare
hufvudstaden. Mark f6randringen:
''Menniskoataren har lemnat sin
kula."
"Den corsikanska vargen har land
stigiti San Juanska vixen"
"Tigern har anlandt till Gay"
ssTyrannenh har hunnit till Lyon"
'Troninkraktaren har setts inom
femtio mil fran Paris"
'Bonaparte tagar harat med stor ha-l
stighet; men han kommer Ell med sin
fot inom hufvudstadens murar. !"
ST morgon star Napolen framf6r sta
dens portar."
s'Keisaren har anlandt till Fontain-
portarne."
''Hans kejserliga majestat Napoleon
intagade gar Paris omgifven af sina
tillg1fna undersatar."
Cartouche kunde aldrig samla en- tai
rikare trupp an tre hundra man; han
var en- stratrofvare. 4
Alexander hade slit f0lje hundra
tusen r0fvare; han var ett stort smile.
Kormetabeln af Bourbon h0jde upp-
rorets fana mot sin konung; han miss
lyckades;>han var en- f0rradare.
Caesar trampade slit faderneslands
lagar under f6tterna; han lyckades; han
var en- stor man.
En- tillgriper annans egendom af en-
dollars varde; han kallas tjuf. En- an
nan bedrager sin nasta pa tusentals dol
lars genom spell och Specialization; han
+. kallas EFT affarssnille.
p En- f0des till rikedom, gods, guild och
granna klader; han kallas berre. En-
AMMAN f6des. till fattigdom tiggeri och
trasor; han kallas hambuse.
Anders Ordrik var en- menniska, han
som andra, med menskliga kanslor och
menskliga tankar. Han unnade gerna
andra, hvad han sjelf icke vile ha, och
medgaf yilligt att andra hade raft, mar
de h0llo med honom ALT. Huru dalig
en- SAX var, sd blef den bra, ON han
gynaade den;och nuru god : naagot var
sa blef det daligt, ON Anders var emot
det. Han h6ll str;ingt pa friheten, men
tillat icke nagon AMMAN att tanka, tala
eller CORA annorlunda an som han fore
skref. Han bad for andra och arbetade
for sig sjelt. Han tr0stade de lidande
med vackra ord; men mar han sjelf b1ef
sjuk, da gick han till lakaren. Han hy-
ste stort medlidande med dc hungrande,
men at sjelf slit br0d. Han alskade
varmt det allmanna. men handlade all
It'd eget intresse. Det var ri;tt, sade
han, de1Jor att ham giorde sd. Det var
r;itt for honom, men icke for en- AMMAN.
En- af yara frisinnade och oberoende
tidningar klandrar ALA, som vaga tain
ka sielfstandigt ej blott religi6sa utan
ock politiska fragor. De ha icke ratt
Atminstone ha de icke ratt att uttala
sina tankar. Liksom han behallit DO
litiken och kastat bort religionen, sa
will han att de, som behalla religionen,
skola kasta bort politiken. Han ensam
har ratt att yttra sig politiska fragor.
ALA andra maste tiga, synnerhet ON
de icke tillh6ra det parti han tjenar.
Sjelf fordrar han ratt att tanka fritz:
andra ia tanka endast for sd vidt de BIZ
trada hans mening. Intet tankande ar
sd obilligt och pafviskt, som det s. k.
fritanlseriet.
En- AMMAN frisinnad tidning fnner det
h0gst olampligt att personer kyrkans
eller skolans tjenst vaga yttra sig So
ciala och politiska fragor, savida de
icke str;ingt halla sig till de asigter.
som Btidningen nader tackes f0reskrif-
va; men ON en- person precis samma
stallning, som de f0rre, blott arbetar
for det parti, som tidningen erkan-
ner, da Or det pa sin plats, da ar det
r5tt och godt. De f0rre f5rtjena khan
der, den senare pris. ON ett politiskt
parti ar aldrig sa ruttet, blott den It'd
ningen erkanner det, sa ar det med ems
heligt, rent och godt; men hvad It'd
ningen icke erkanner, det ar naturligt-
Wis ondt. o, sancta simplicitas! sa'
Huss.
ON alla som tala emot den svenska
afundsjukan, wore villige att lagga bort
den, sd skulle de utg6ra en- rattrespek-
label hop och kunna utratta mycket
godt? Hvar fins egentligen den der
syenska afundsjukan? Hvarenda svenk
sager, att han har den icke sjelf; men
ALA andra ha den. Hvilket skall man
nu tro; hans omd6me ON sig sjelf eller
hans omd6me ON andra? Han borde
ju kanna sig sjeH bast. Kanske hela
saken ar bara en- full misstro. Latom
oss tro lika godt ON andra som ON oss
sjelfva, sd torde sjukan bli botad.
s'Till EFT folk de ALA h6ra,
Som sig sjelfva rakna dit,
Fla for modersmalet ogE
Och for fosterlandet nit.
Resten sjeH sig utesluter
Fran slit folk och der ej njuter
Langre sin med dborgarratt,
Lyser sjelf sig ur sin att"
4 (GRUNDTvIG.