Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-11-22

CODA tider och som togo ifran honou
gulddollarn, som var ward 100 cent och
gaf honom silfverdollarn ward fran 81
till 81 cent. Sc. det ar ock ett satt at
CORA folk rika! Det ar ju ovanlig ar
betarev;inlighet som strafvar for at
kapitalisten skall IA den baste och ar
betaren den samste dollarn. Sannerli
gen har icke arbetaren orsak att bedis
Leibnitz' bon: Gud beware mig for mi
ma "v;inner". ON desso, som sa ifrigt
s0ka efter falska vittnesb0rd med afse,
ende pa 1873 ars myntlag, brukade
samma fit med afseende pa 1878 srs
lag, sd skulle de dervidlag finna .bade
europeiskt infytande och europeiske
representative, som pa det ifrigaste al
betade for fri silfvermyntning. DeJyc
kades ocksa delvis sina bem6danden
vi pasta dock icke, att de brukade nag
ra orattfardiga medel, sasom mutor O
d. De arbetade utan tvifvel pa arlig'
satt. Mark nu noga, att silfvermynt
ningen utvidgades sa ofantligt icke
derf6r att vi saknade guldmynt wi hade
1929, 900, 900 guild skattkammaren a,
1878 och hade pa sex ar-1s73 1878
myntat $254, 3O2, 1874 guld) eller derfol
att vi icke kunde ia guild wi h6llo p$
att ia det massa till dess att det billi
ga silfvermyntet b0rjade drifva ut det
,ej heller derf0r att guldmyntet icke
var godt nog, det var battre an silver
myntet, utan blott for att gynna egarne
af silfvergrufvor, vissa politiska faktio
ner SAINT England. For England val
denna lag af stor betydelse, dels, fol
sjelfva England och dels for Indien.
/ lIndiens folkmangd uppgar till $751;.
1000 sjalar, alltsa mira fem gangel
sa stor som F0renta Staternas, och
delta valdiga land brukas nastan intet
annat an silver sasom lagligt mynt
Nagot litet guild myntas, men dot al
h0gst ringa. Pa femtio ar har icl1e myn
tats mer an 100000 rupier iguld un
der det att 1,276, 100000 rupiers varde
af guild f0rbrukats for andra andamal
I Bombay och Madras brukas pappers
mynt jemte silfvermyptet; men for Of
rigt endast silver Men af denna vars
f0rbrukar Indien mera hvarje ar an ma
got annat land. Mar nu silfrets varde
b0rjade falla sd oerh0rdt, sd ber0rdes
Indien naturligtvis allramest deraf
Den minst skarpsinnige kunde latt in
Sc, att Indien inom kort skulle ruinera:
ON det icke fnge hjelp. England VILE
icke hjelpa det, ah nej! Men F6rents
Staterna vile och Diet var England mei
pa. Sa borjade da' dessa begge landen.
heroiska arbete att halla silfverprise
uppe och hela den 6friga verlden sag
pa och -skrattade Ga pa bara, ropa
des det fran ALA hall, det gar nog! Mer
det gick icke. Silfrets varde sj0nl
mer och mer. Men f0ljderna drabbade
nu icke blott Indien, utan afven des!
tappre hjelpare F0renta Staterna.
F0ljderna Indien beskrifvas pa fol
jande satt London Times for den 4
april 1892.
"Det oerh0rda fallet rupiens varde
wicker stora bekymmer hos ALA, son
ha med Indien att CORA. I fredags te
legraferade var correspondent, att
Kalkutta radde altman f0rskr;ickelse
F0ljderna hota att f6rlama all affarsr0
relse, och stor f0rbittring forsp0rjes pS
grund af engelska regeringens ointres
serade hallning fraga'. Att stsllnin.
gen ar betanklig och fera afseender
olycksbringande kan icke f6rnekas
men pa hvad satt regeringen skulle
kunna hielpa ar icke sd klart Rege
ringen Indien finner sig belastad med
ett mynt, som den icke kan kontrolle.
ra, och som af vexlande omstandighe.
ter kastas hit och dit likt en- boil. Frar
silfrets demonstrating i Tyskland 1875
till amerikanska Bland.lagen 1892 hal
indiska regeringen n6dgats sta hjelpl6t
och Sc pa huru dess mynt utgjort er
lekboll for utlandsk lagstiftning och
frammande makters vexlande hallning
som alltid ar oafhangig af och oftast fl
endtlig mot vara intressen. Folder
ar att statsskulden 0kats med femti(
procent i engelskt mynt pa de sista tju.
gufem aren oberaknadt nya Ian under
den tiden, att ett stort antal af rege
ringens embetsman bragts till brist och
fattigdom; att. ALA besparingar och all,
kapital reducerats med en- tredjedel
att sadespriserna ber6rts pa ett satt
som synts 6ka f6ljden af hvarje miss
vaxt och hotat de fattigare klasserna
Indien med kronisk artificiel hungers
nod. Under tiden har den omstandig.
heten att rupien f0rlorat 8 af slit varde
bragt mangen till fattigdom, som SHANK
och skanker sin basta It'd och kraft al
Indien. Det Dir ej blott fraga ON de be-
talningar, som skola g0ras i England
utan det tyder pa att en- snar frantic
kommer hvarje person, bank, korpora
tion, handelshus eller bolag, som hal
pengar insatta Indien att IA afskrifvs
halften al det varde, som de egde f6l
Is ar sedan. Sa vidt man nu kan d6ms
sd har rupien annu icke matt slit lagsts
varde, och Diet kan. den icke gerna CORA, So
Gage som Anaerikas { F'00renta State1Y,as
skdttkdmneo1e n0dgas fortsdttd med siao
siJceroppk6p. F0rminskningen af ru'
piens varde, som f6ljde pa atertagan
det af Bland-lagf0rslaget forliden vec
ka, visar delta tydligt. Ingen kan nu
f0rutsaga, att icke rupien, som 1867
var viird l shilling och III pence, ellel
sag, 2 shilling, kommer att blifvs
vard blott shilling imam arhundra,
diets slut.
Att det under sadana omstandighe.