Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-11-15

Har och der.
Held "Historien".

-HetG 'N1StOrlen".
OrSake1na till att utldndske kdpitalister
pd senare tiden hatva aJyttrat aneri-
kanska rdrdepapper in1ossa och
dragit sind hdr insattd pen
ninga7' W landet.
Det har hinge klagats Diver, och det
med rata, att hufvudintressena de
storsta och NEST vinstgifvande f0reta-
gen har,i landet egas och kontrolleras
af utlandingar, sarskildt engelsmau.
Intet land har pa de senaste trettio
aren erbjudit rikligare tillfallen med
storre sakerhet for placerandet al kapi-
tai an F0renta Staterna. Denna Om-
standig hetuhar Englands kapitalister
f0rstatt att Wanda sig till godo. Under
krigets m0rlza dagar vann vart land
ingen ynnest mar Europas penningfur-
star. Har fans da ingenting, som dem
behaga kunde, och derf0r vande de sina
0gon ifran oss. vi kunde icke ems ia
lana penningar af dem, ty do trodde
icke att vi nagon gang skulle kunna
betala dem. Hola kriget bekostades
hufvudsaEligen med amerikanska pen
ningar; de summon, som anskaffades i
utlandet voro helt obetydliga Men
mar kriget var slut och regeringen hade
vunnit och det vardt beslutadt att hela
skulden skulle betalas och det derjemte
var utsigt till att den komme att beta
las klingande mynt, da fans det pen
ningar att a. Da reste vara obligatio-
ner utrikes med en- fart, som var f0rva
nande och pi samma gang h0gst skad-
lig. Men det var icke allenast vara ma
tionella skuldf0rbindelser, som vunno
en- Sd latt afs;ittning, utan amerikanska
v;irdepapper af ALA Stag hafva i all
manhet sedan den tiden varit> mycket
efters0kta, och mycket utlandskt kapi-
tai insatts amerikanska f0retag. intill
dess nyligen EFT motsatt f6rhallande
intradde. Orsakerna till denna f0ran-
dring voro atskilliga. vi skola mamma
dc vigtigastei ordning:
l. Genom lang och manga fall bit
ter erfarenhet ha de fiesta civiliserade
folk lart sig inse, att guild ar den sakra-
ste v;irdem;itaren och derf0r den b;i-
sta grundval for EFT sundt och rattvist
fnanssystem. Derf0r hafva ock de fe-
sta af Europas nationer-isynnerhet de,
som drifva stor handel, ty de kiinna
fUrst behofvet af CODA penningar - ba-
serat slna myntsystem antingen ute
slutande eller till st0rsta delen pa guild
Och de, som ;innu icke giort det, bere-
da sig till att CORA det. Bland desse
senare aro Osterrike och Ryssland de
f0rnamste. Begge dessa lander hafva
pa senare tiden samlat Ell ofantlig mas
sa guild. Ryssland h;iller for n;lrvaran-
de omkring fyra hundra millioner dol
lars guild sin skattkammare. Delta
guild h;.r dragits fran vestra Europa,
och vestra Europa, som lcke hade ma
got till 0fverlopps, har sin tur dragit
det fran F0renta Staterna. Vara var
depapper kommo tillbaka hit, och v;irt
guild reste till Europa.
2. England ar icke blott verldens
st0rsta krimarenation utan ocksa verl-
aSAo OebuhlL3 OcV lUU DcU Ills Val
knappast ett land, som icke pa ett eller
annat satt lanai penningar of England.
Sc, det air ju markvardigt, att England
som smart hundra ar haft enkel mynt-
fot -guld-, hvilket enligt vara "tan-
kande" inanssnillen skall vara s;l for
derAigt och bland annat astadkomma
det onda, att landet icke far nog pen
ningar, dock eyer sd mycket penningar,
att det dermed sk0ter Ell blott sina egna
ofantliga aff;irer, utan dertill har zen
styfver pa bygden" m. a. O. utlanta
penningar till EFT belopp af ito tascn
millioner dollars (Det har ''den gamle
snallo gubben" Stewart sagt, att "den
gamle snalle gubben" Gladstone har
sagt, men ingen af dem har svurit pa
det, dock ar det sant). F0renta Slater
ma betalar arligen fran EFT hundra fem
ito till tv;t hundra millioner dollars
intresse till England. Men fastan Eng
lands regering och dess kapitalister
aro skicklige och sluge 81 blott att
f0rsta sig pa, hvad som ar bast, och vara
n0jda, mar de fltt det basta, utan ocksa
att placera sina penningar, sa handler
det dock emellanat att dc missrakna
sig eller bli bedragna och f0rlora stora
summon. Mar de sa bli bedragna pa
en- plats, sd maste de draga in pennin-
gar fran en- AMMAN for ait icke komma
knipa. Senast hafva dc, som bekant,
gjort dylika 6rluster-ofantligt stora-
Syd-Amerika och Australien. F0li-
den blef att de beh6fde penningar, och
vi fingo slappa till dem. Vardepappe-
rem kommo, tillba hit, och guldet re-
ste till Europa.
3. Den amerikanska lagstiftningen,
dels hvad den har varit, dels ovisshe-
ten ON hvad den kommer att blifva har
utgiort och utg6r den tredje och vigti-
gaste orsaken till att utlandske kapita-
lister dragit sina penningar ur landet
och inlandske kapitalister och affairs
man allmanhet dragit sa mycket ka-
pital som m6jligt ur r0relsen och isyn-
het hopsamlat och lagt aside sa mycket
som mojligt af det slags penningar, som
ar lika godt, ty det gaIleri hela den Of
riga civiliserade verlden, SAX Stamina
hvad lagar, som har antagas. Deraf
penningebristen- och ALT det elande.
somsnu raider inom affarslifvet har
landet.2. Den lagst tiftning, som hitr asyf-
tas, galler isypnerhet mynt- och tull-
fragan. Forst da, ON myntfragan.