Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-10-11
Har och der.
Held 'shistorieen.

Hela g historien''.
Tidningen Svenska Amerikanska Po-
stem har pa senare tiden bjudit sina la-
sare pa 'sstycken ur historien'' och till
desamma fogat personliga erinringar,
uttydningar och tillagg, hvilka liksom
sjelfva ''styckena" varit lika uppbygg-
liga och tillf6rlitliga som tidningens Of
riga innehall. summarizing med det-
ia styckeverk har ocksa tidningen fun
nit det n0digt attyttra sig ON under
tecknad pa ett satt, som visar, att re-
dakt6ren har f0ga respekt for attonde
budet. Derom vore nu och for sig in
genting att saga, ty den klass af It'd
ningar till hvilken Sv. Am. Posten h0r,
kan sadant icke gerna undyikas. Men
ola Postens historiska experimenter be-
r6ra saker af vigt, hvilka isynnerhet
for, tillfallet aro af stort intresse, sd
skola vi, savidt It'd och omstandigheter
medgifva, nagot fullstandigare orda ON
dessa saker. F6rst villa vi emellertid
f0rutskicka nagra anmarkningar, som
for Sv. Am. Posten isynnerhet.
Postens fedakt0r synes hata ALT, som
ar gammalt, och alska ALT, som ar nytt.
TIL och med historiea, mdste g0ras ona for
att bli erkda,d. Dst ar en- svaghet hos
unga personer och nya tidningar att
icke, villa erkanna nagot, som de sjelfva
icke varit med ON. Derf0r f0rd6ma de
pa det allra eftertryckligaste ALT, som
skett fore den dag, da de togo hand ON
vart stackars jordklot och atogo sig det
svara och ansvarsfulla uppdraget att
f6randra och omskapa allting. Men
fastan redakt0ren icke tycker ON det
gamla, sa torde det val anda fnnas ett
och annat. deraf, som vi kunde enas ON.
T.. ex. den gamla CODA regeln, att man
icke b0r donna nagon f0rran man bevi-
sat honom vara skyldig; att man for en-
god saks beframjande icke b0r bruka
daliga medel; att man icke b6r STRATA
andra for sadant, som man gor sjelf.
Det ar det maste ju medgifvas, litet
svart att inse, huru l0sningen af silver
fragan kan underlattas genom att tala
lila ON min ringa person, liksom det ar
svart att inse hvad man Sam nykter-
het beframjes genom att s6ka nedsvar-
ia CODA och hederliga personer, som
raka ha en- egen mening, hvilken icke i
ALT stammer 6fverens med asigter, som
en- viss person, eller tidning behagar
gynna. Det ar ock temligen sakert, att
en- person icke ar en- f0rr;idare derfor
att nagon kallar honom det, nej, icke
ems ON han kallas 'arkeforradare". Det
kan heller icke gerna nekas att da ma
gon brukar falska beskyllningar och
skallsord en- discussion, sa g6r han det
derf6r att han antingen saknar battre
bevisningsgrunder eller ocksa icke lart
sig folkskick. Upplysningsvis ma det
ock namnas, att undertecknad icke ar
sd bunden vid nagot politiskt parti, att
han kanner sig f6rpligtigad att f0rsva-
ra hvad he,st det tager sig for. Han
har bade ratt, frihet och villa att for
donna det oratta inom det republican,
ska partiet saval som ALA andra. Han
gynnar det partiet ej for det dal1ga det
gjort, utan for det CODA det utrattat;
liksom han star emot de andra partien
Ell for det CODA, som fins i dem, utan for
det myckna onda, de dragas med. Och
ingen kan visa, att han nagonsin for
svarat en- dalig republikansk handling
eller f0rd0mt det som ar godt hos an
dra partier. Guldpasepolitiken ON hvil-
ken Postens redakt0r talar med en- kan
mares sakerhet och vana, har UNDER
tecknad ingen del i; ty han har inga
dsigter till salu. Han haller sig stadigt
vid sanningen och l0per icke efter den
mestbjudande. F0rr tiden var det
svart att tjena tva herrar, och for man
gen ar det svart an dag; men huru-
dant skall det da vara for en- tidning,
som s6ker tjena tre -eller fyra herrar
och maste blindt LYDIA dem ALA. Att
det under sadana omstandigheter ar
svart att halla sig vid sanningen, far
ingen undra pa; men att vagen till
guldpasarne derigenom betydligt un-
derlattas, det maste medgifvas.-Tank
ON Postens redaktion skulle anf0ra be-
Wis for ALT, som f6rekommer 1 tidnin-
gen, da finge den inte ett tidningsnum-
mer fardigt pa denna sidan evigheten!
vi ha dock intet ondt att saga ON
Posten, icke ett ord.
Nu till saken. Ar 1873 antog Foren-
ia Staternas kongress en- lag r6rande
vart myntvasende. Denna lags anita
gande, pasta vissa personer och partier,
var ett bedrageri; och bedrageriet
skulle ha varit af f6liande beskaffen-
het Lagen genomf0rdes pa ett sa ha-
stigt och hemligt siitt, att endast nagra
IA hade tillfalle att CORA sig bekanta
med dess innehall; och desse ia voro
mutade, pastas det; och den som utf6r-
de denna bragd, skulle ha varit en- per-
son vid namn Ernest Seyd, som skulle
ha l,itsandts af utlandske kapitalfster
andamal att pa det sattet motverka
silfvermyntning har landet. Denna
historic, som ar fullkomligt osann, har
utspridts Diver he1a landet af demago-
ger och folkuppviglare SAINT principle
sc politici och tidningar. En- och AMMAN
svensk-amerikansk tidning har ock sal
lat sig till delta sallskap af skal, som
de sjelfva bast kanna till. En- af dessa
ar Sv. Am. Posten, som g6r ansprak pa
att ensam ha rAtt att fora det svensk-
amerikanska folkets talan. Det ar en- i
manga styeken .yardefull tidning och
redigerass ps ett klokt satt. Denna
tidning, som sicke lxommer lined mu-