Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-08-30
Har och der.


slitande af tvisten mellan F6renta Sta
terna och England angaende salfang-
stem Behring-hafvet och nargrAnsan-
de vatten, har nu falt slit utslag, hvil-
ket ar nastan helt och hallet till Eng
lands f0rdel. Delta kunde man vanta;
ty dels hade F6renta Staternas fordrin-
gar den form de translates ALT for
dalig grund att hvila pa och dels ar
var utrikespolitik af den beskaffenhet,
att man icke har skal att vanta sig
nagra framgangar pa det omradet.
Den twist som harmed slitits ar fera
ar gammaL Salfangsten i de norra
vattnen af Stilla halves Dir ganska vinst-
gifvande. Den har derf0r idkats gar-
ska stor utstrackning af isynnerhet
amerikaner och engelsmiin. Fangsten
har bedrifvits sa hinsynslost bade till
It'd och satt, att man b0rjade allmant
befara salarnes fullstandiga utrotande.
Delta tillsammans med den omstandig.
heten att F0renta Staterna eyer fast.
landet pa ena sidan SAINT de bar pa
hvilka silarne hufvudsakligen uppe.
halla sig, kom vara salfangare och ma.
gra af vara statsm;in pa den tanken, att
det skulle vara bade nyttigt och ratt.
visit att k0ra till kos engelsmannen och
behalla salfangsten for oss sjelfva Men
det vile England visst icke vara med
pa. Det komme att bli iva ON den lie.
ken, sa' John Bull. Da blefvo atskilli.
ge af vara statsmiin rasande och mena-
de att vi borde b0rja krig och lara en-.
gelsmannen veta hut. Sa bra och nyt.
tigt som det kunnat vara och huru god
utsigt vi an hade till framgang pa der
vagen, sa gick det dock icke for sig att
betrada den. Cleveland var president
= det var 1888 - och han Dir icke kri
gisk af sig. Lika fredlig var ock hans
statsminister Bayard. Denne vile icke
b6rja nagot krig, utan oppnade istallet
underhandlingar med engelska rege'
ringen for att pa sa satt or6na saken
England var ock villigt att g0ra nagot
Eft f6rslag framlades fran Englands
sida, hvilket f6rbj0d salfangsten visa
tider pa aret SAINT pa en- omkrets af II
mil omkring 6arne. Underhandlingar
ne hunno dock icke afslutas. Canadi.
ensarne kommo och Vile ha ett orc
med laget.@ De vile inga bestammel
ser ha. De vile husera som de beha
gade bland salarne. Sa kom president.
valet Harrison blef president och
Blaine blef hans statsminister. Da ble
det annat Gud skallan. Blaine tyckte
aldrig rigtigt bra ON engelsmannen
Han besl0t att de skulle bort ur Beh
ring hafvet. De bado So vackert at
de skulle ia stanna, men det var stopp
Bort skulle de. Men da delta syntes
strida mot den allmanna folkratten, S;
maste Blaine andraga nagra skal f0l
slit handlingssatt. Delta gjorde har
ock. Behring-hafvet wore, sade han
icke ett 0ppet haf, der ALA verldens
nationer hade samma rattigheter, utar
slutet och uteslutande F6renta Slater
ma tillh0rigt Ryssland hade langs
tider gjort ansprak pa och utan mot
stand brukat denna r;itt och mar Foren
ia Staterna k0pte Alaska och nargran
sande bar af Ryssland sd f0rvarfvades
ocksa dermed delta lands rattigheter
For det andra: afven ON F0renta Sta
terna icke egde sadan RAFT 0fver sjelfvs
hafvet, sd kunde dock ingen bestrids
den pa 0arne. Men nu vistades salarne
hufvudsakligen pa 6arne och begafve
o;or ,,+ i; h of1,ot ap5oc+ fan a ~ o;;l>o fra,
derf0r voro de ock var r;ittmatiga egen
dom, och England hade rattvisliger
ingenting med dem att g6ra. Sa reso
nerade Blaine och lat derpa engelsks
regeringen f6rsta att F0renta Staterns
icke kunde antaga nagra andra vilkol
AIN ett absolut erkannande af dess ute
slutande rattigheteri Behring-hafvet
England brydde sig icke derom, utar
lat salfangsten fortfara som vanligt
Da blef var Harrison rasande och la
anamma fere engelska fartyg och gjor
de slut pa deras salfangst. Men da en-
gelska regeringen f0rnam delta, da val
det dess tur att bli rasande. Den un
derrattade Harrison helt enkelt att
F0renta Staterna komme att hallas an
svarigt for dess angrepp pa engelsks
fartyg 6ppna sj6n. Delta var att sat
ia hardt mot hardt. Svarare f0rveck.
lingar f6rebygdes dock derigenom, att
man kom 0fverens ON bestammelser f61
en- viss It'd, och da skulle salhen emel.
lertid 6fverlemnas at en- skiljedomstol
Det skedde sd; och denna domstols ut.
Stag har, som sagdt, nu kungjorts. De1
bestammer, att sal far fangas Beh.
ring-hafvet, Ochotska hafvet och mar.
gransande vatten endast vissa tider pa
aret,l att fangsten maste g6ras 6ppns
hafvet, sextio mil fran land (kring Oar.
ne) och att eldvapen icke ia begagnas
Dessa bestammelser aro med nagon ut.
strackning desamma, som England f.
reslog redan den 80 april 1890 Eng.
land har alltsa segrat Blaines resone.
manger, som starkt framh6llos af de
vara (med ett undantag) vid domsto.
lens 0fverlaggningar, voro ohallbars
och f6rkastades derf0r af domstolen
Delta visste kanhAnda Blaine sjelf, mer
han 0nskade dock klamma efter Eng.
land. Bayard a andra sidan gynnade
utan tvifvel England for mycket. Har
har ock af Cleveland bel6nats derf6r ty
han ar nu F6renta Staternas ambassa
dor till England.
=
Det ar EFT trakigt g0ra att hjelpa der
som inte will hjelpa sig sielf. Det fal
gubben Gladstone irikt matt erfara.