Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-07-19
AIDE juli-tal af fill. kand. F.
Lundholm.
Frihet ar det basta ting.
Som sokas kan all verlden kring
Den frihet kan val bHra;
viii du yara dig sjelfvan huld
Du alske frihet mer iin guild,

lOucF3 ara.
Sasj6ng for 6fver 4 arhundraden Sc
dan en- svensk biskop vid hagkomsten
af den svenske frihetshjelten Engel-
brekt. Sanningen af hans ord bestyr-
kas mar man blickar tillbaka pa utveck-
lingens gang och icke minst bekraftas
den at F'orenta Staternas historic efter
den dag, da dess frihetsforklaring af-
gafs. Det ar minnet af densamma, som
dag fras Diver hela den maktiga re-
publiken, och det kunde vara intressant
att vid EFT sadant tillfalle som delta
blicka tillbaka till tidpunkten for den
tilldragelsen, granska den politiska
stallningen da for tiden och Sc huru
handelserna utyeckla sig. Men vi ga
stallet icke ett utan manga arhundra-
den tillbaka tiden, vi ga till Sveriges
historic och f0lja i den den vexlande
kampen for det svenska folkets obero.
ende fran den tidpunkt denna strid b0r-
jar, till den period, da den NEST kriti-
ska delen af densamma ar f0rbi efter
slaget pa Brunkeberg.
Sedan urminnes tider har det sven
ska folket varit fritz och oberoende
SAINT egt raft att sjelf bestamma slit
ode. ia under forntiden voro friheten
och oberoendet sa stora, att det knappt
fans nagot band, som sammanholl Ian
dets skilda delar med hvarandra. Hvar-
je landskap hade .sina egna lagar och
siti ting, det s. k. landstinget, pa hvil-
ket dessa lagar stiftades och ratt skipa-
des. Sa smaningom bli de gemensam-
ma intressena ALT fera; de olika pro-
vinserna knyta fastare samman, men
de band, som halla dem tillhopa, ega
b6rjan blott ringa styrka. vi Sc dem
brista vid tidpunkten for den kristna
larans inf6rande Sverige, det att
denna sprider sig forst bland Gotalands
invanare och winner der fotfaste, under
det syearne lange fortforo att vara he'd
ningar. Kampen mellan kristendom
och hedendom inleder en- sorglig period
Sveriges historic. Langt efter sedan
religi6s enhet uppnatts fortsattes de
inb0rdes krigen, fast de numera f0rlo-
rat sin religi0sa karakt;ir och 0fvergatt
till slagtstrider mellan de olika konun-
gaatter, som uppstatt Anda in det l3
arhundradet fortga de, men da intruder
ater lugn for en- It'd af omkring SO ar,
men derpa SO vi ater tvedragtens ALA
faror landet, under de forfar1iga BRO
dratvisterna mellan Birger Jarls och
Magnus Ladulas soner.
2 :. J.
Den senare striden ar den fasansful-
Taste. Konung Birger later af sina BRO
der locka sig att orattvist donna och af-
rata sin trogne krigsh0fvidsman eller
marsk, som de da kallades, och mar sa-
lunda det starkaste yarnet for Birgers
tron fallit, gripa de honom sjelf under
ett gastabud och tvinga honom att med
dem della riket Tio ar derefter ham
mas konungen. Midi under en- fest for
sina broder later han fangsla dem, och
da han sjelf maste fly for deras anhan-
care, sa later han dem svilta ihjel i
Nyk6pings fangelsetorn.
Under hela denna It'd af inbordes oro-
ligheter har likval Sveriges nationella
frihet eli varit hotad. Dansk och norsk
help tillkallades visserligen fere gan
ger under tronstriderna, men utlandin.
garne hale dock aldrig fatt nagot inay-
tande pa landets styrelse och f0rvalt-
ming. Det ar f6rst efter de sorgliga
brodratvisternas slut. som Sveriges
oberoende kommer fara och FOSTER
landets frihetskamp beginner.
For att kunna f6lja den samma och
f6rsta den, maste vi ega en- liten inblick
j samhal allslifvets utveckling under des-
sa oroliga politiska f6rhallanden. Pre-
sterskapet och kyrkan hade dels sasom
barare af den andliga odlingen, dels sa-
som f6rvaltare af de stora gods, som
skankts till kloster och barmhertig-
Observation-Disclosures, f0rvarfvat sig stor
magt och infytande. Denna magt 6ka-
des annu mera, sedan det 8. k. andliga
fralset inforts, d. ". 8. sedan det blifvit
lag bestamdt, att kyrkans och prester-
skapets gods skulle vara fritagna fran
att skatta till staten. Men vid sidan
af dessa andliga storman nppkommer
efter hand de 8. k. verldsliga storman-
nen, hvilkas magt grundade sig pa det
verldsliga fraIset.
I b6rjan af medeltiden undergar nem-
ligen gsvasende en- vasentlig f0ran-
dring, det att bruket af jernrustnin-
gar inf6res till skydd for krigare och
hastar. Dessa jernrustningar voro myc-
ket dyrbara pa den tiden; allmogen
kunde ej alaggas att anskaffa sadana
och for att da kunna f6rse sig med man
skap ikladt sadana rustningar, sd utlof-
Yades skattefrihet at ALA dem, som ato-
go sig att halla en- sa utrustad Skrigare
till konungens tjenst i krig. Endast
de rike och magtige kunde gora delta
och salunda erhalla frihet fran utskyl-
der, och h5rigenom valtades hela skat-
teb0rdan Diver pa allmogens skuldror,
hyilken samst f6rmadde bara de STAN
olga utgifterna och derigenom kom j
fara att utarmas. Emedan de iernklAd-
de ryttarne utgjorde den vigtigaste de.
len at krigsharen, sd dr. det klart, att
under de oafbrutna krigen de rikes och
magtiges magtskulle annu mera 6kas.
Och hartill kom, att konungarne b6r-
jade lemna s. K. Ian d. W s. st6rre och
mindre joraago gods, ja stundom hela
Iandskap till sina4s anhangare bland
stormannen, for att han skulle kunna.
parakna,det st6rsta mojliga antal jern-
kladda ryttare till sin tjenst, ifall att
nagon sku1le villa storta honom fran
W. r ar oinnah III q fvarna {inno ~; ~