Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-05-03
Har och der.

49,
kring femtio ar. Da forkunnades det
vidt och bredt har landet att en- stor
seger hade vunnits upplysningens och
civilisationens intresse. Den stora he'd
niska nationen Kina hade da n0dgats
franga sin urgamla sed att fran slit ON
rade utestanga ALA utlandingar och ALT
utlandskt inAytande. Kina hade ej
gjort delta af egen drift. Kineserna
Aro ett besynnerligt folk. De villa
helst vara for sig sjelfva De tycka
bast ON sina egna seder och bruk, slit
eget sprak och sin egen religion. De
aro fullkomligt n0jda med hvad de haf-
va och villa alls icke ha nagot annat
inf0rdt landet Mar nu kineserna aro
sd n6jda och belatna, sa synes det, att
de borde kunna IA vara fred; men vac
kert fingo de! De "upplysta" nationer-
ma fingo smart klart for sig att kineser-
ma voro dumma och f6rstockade barba-
rer, som icke begrepo hvad som var
godt och nyttigt for dem och icke kun
de fatta hvilken valsignelse den euro
peiska och amerikanska kulturen skull
le tillskynda Kina bara han finge kom-
ma in. Sa b6rjade de resonera med XII
neserna. Hvilka vackra tai h0llo icke
vara statsman for kineserna! De SADIE
att det wore rysligt ogudaktigt och bar
bariskt att stanga folk ute fran ett
land. Hvarje menniska hade vissa ma
turliga rattigheter, sade de; och bland
dessa var ocksa den, att en- person Dor
ia ga och vistas hvar han will, bo och
bygga, arbeta, k0pa, salja och missio-
nera hvar helst han behagar, sa lange
som han haller sig till lag och ratt XII
neserna tyckte nog att talen lato bra,
men de yoro ALA fall litet skygga. De
fruktade att det lag nagon raf bakom.
De sade derf6r att ON de fnge vara i
fred, sa skulle de vara sa rysligt tack
samme och de skulle icke oroa F0renta
Staterna eller vara till nagot besvar.
Men da blefvo vara statsman rasande
och b6rjade tala 'sengelska" till dem, d.
Y. s. icke det vanliga engelska spraket,
utan det sprak, som England brukar, da
det will ofvertyga en- svagare nation ON
nodvandigheten af att villa sasom Eng
land will. Det dr. ej godt att disputera
med den, som kommenderar trettio le-
gioner, sade Favorinus en- gang verl-
den; och kineserna erforo smart att de
icke voro rigtigt s'talf0re" den argu-
mentation, som nu hade b0rjats, derf6r
n6dgades de gifva vika och afsluta ett
f0rdrag med F0renta Staterna ar 1874,
hyarigenom amerikanske undersatar
fngo rattighet att bosatta sig fem
stader Kina, der de skulle atnjuta till
och med st0rre rattigheter an kineser-
ma sjelfva. I gengald skulle naturligt-
Wis kineserna atnjuta samma friheter i
F0renta Staterna, ON de Vile komma
hit. Delta var den stora segern. Det
f0rkunnsdes nu, att mellan de tvenne
nationerna radde fullkomlig, stadig och
altman fred och en- upprigtig och tro-
fast v;inskap utan afseende pa personer
eller platser. Det var civilisationens
seger Diver barbarismen, sades det.
Det dr6jde emellertid icke lange forr
an vara statsman med samma 0fvertal.
ningskonst som f0rut lyckades 6fverty-
ga kineserna ON det lampliga, ia. rent
af n6dvindiga att amerikanerna fnge
bosatta sig och drifva handel pa hvil-
ken plats som helst Kina. Alltsa slots
ar 1868 ett nytt f0rbund mellan F6renta
Staterna och Kina, enligt hvilket anne
'rikaner skulle 0fverallt Kina hafva
ratt att skatfa sig hus och affarsloka-
Ter, atnjuta myndigheternas sarskilda
skydd gent emot f6rolampningar, f0rar-
gelse eller skada af nagot Stag fran XII
nesernas sida SAINT tillatas att bedrifva
sin handel stillhet, utan hinder eller
svarighet, och saval amerikaner Kina
som kineser Amerika skulle vara frie
fran ALA olagenheter och all f0rf0ljelse
pa grund af sin religi6sa tro och 6fver-
tygelse. Det stadgades ockss uttryck-
ligen, att i gengald for de f0rmaner,
som Kina medgifvit at amerikaner,
skulle kinesiske undersatar atnjuta
samma fri och rattigheter, da de on
skade resa eller bosatta sig F6renta
Staterna. Delta var 1868. Det var ic-
ke kineseraa, som 6nskade inga ett sa-
dant f0rbund. De tvingades der
till. De hafva hatat och hata an
nu utlandingarne, deras seder, bruk
och religion; men det oaktadt haf-
va de hallit det ingangna f6rdraget.
Det har varit svart ibland; ty utlandin-
garne ha gang pa gang genom sin of0r-
skamdhet retat folket Kina, sa att
uppror mot inkraktarne varit fardigt
att utbryta, men den kinesiska regerin-
gen har gjort ALT hvad den kunnat for
att halla hvad den lofvat. Men hvad
har Forenta Staterna gjort? Jo, tvart
emot det ingangna f6rdraget och imam
delta blifvit upphafdt och tvart emot
ofverensko ommelsen att inga andringar
skulle f0retagas utan begge nationer-
mas samtycke, sd har F6renta Staterna
genQm lag forbjudit kineserna att kom-
ma E4t till 1andet, och ON nagra raka
komrAa hit utan att efterkomma vissa
omrimliga vilkor, sd stadgar lagen att
de skola kastas j hakte och hallas till
straffarbete EN- It'd icke 6fverstigande
EFT ar och sedan skickas ur landet.
Och icke delta allenast, utan de som
hafva Rommit hit, medan det annu var
tillatet. hafva behandlats pa det NEST
skamliga satt. De hafva alltid och al
lestades yarit utom lagens skydd. Eft
exempel ma anf0ras. En- kines anlande
den % mars till Great Falls, Montana.
"Likt prairie-elden spred sig ryktet',,