Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-10-18
Har och der.
Hela ''historien".


Ii.
Adertonhundro och sjuttiotre drs myntlag
! dess historiska samn,a1,hung.
Det berattas ON kejsar Karl v, att
han, da han hade afsagt sig regeringen
och dragit sig undan till ett kloster for
att der tillbringa sina aterstaende da-
gar, brukade understundom sysselsatta
sig med att soka ia tvenpe ur att ga all
deles lika Det lyckades icke. vi haf-
va hundra ar arbetat pa att IA tvenne
olika metaller att standigt bibehalla
samma v;irdei i forhallanGe till hvaran-
dra. Det har icke lyckats. Det som
al naturen ar olika kan ieke utan ge-
nom en- omskapelse g0ras lika.:- a.:-Menni-
skornas olika gafvor och mangahanda
behof n6dvandiggora, isynnerhet det
ordnade samhallslifvet, utbyte af varor,
och delta utbyte n6dvandigg0r EFT var
dematt. Delta matt maste for att kun
ma ,m;ita varde sielft ega v;irde, ty det
kan icke bestamma en- egenskap hos ett
annat,s som det sjelft icke eyer; det b0r
ock dessutom vara s;l bestamdt och of0r-
anderligt som m0jligt, ty vexlar sjelfva
mattel, da blir det ovisst och odugligt;
och ALA transakt toner, der ett sadant
matt brukas .blir endera parten, n;istan
alltid den svagare, bedragen. Redan
tidigt larde man sig inse att guild och
silver voro mera tjenliga an nagot an
nat att brukas sason, v;irdematare och
omsider har man ock kommit till den
6fvertygelsen att af de tva ar guild det
allra mest.tjenliga. Begge kunna bru-
kas hvar for sig eller ock tillsammans
pa sd satt att det enas varde bestam-
mes af det andra; men att grunda ett
varaktigt myntsystem pa begge samti.
digit och samma afseende, det har al
drig lyckats och kommer aldrig att
lyckas Ty fastan man dervid teoretiskt
har blott ett vardematt, har man sjelf-
va verket tva, hvilka alltjemt mer eller
mindre skilja sig at, sd att det ena be-
stammer pa ett satt och det andra pa
ett annat, hvilket astadkommer stor
oreda och gifver standiga tillfallen till
orattvisa och bedragerier; och det sam
halle, som brukar EFT sadant system,
lider sjelft varst deraf, ty det ar en- lag,
som ;ir lika osviklig som 0det och som
framh6lls redan af de gamle grekerna
(Aristophanes), men fullstandigt ut
vecklades af Thomas Gresham Eng
land drottning Elizabets dagar, den
lagen neml., att af tvenne slags mynt
eller penningar af olika varde, som
brukas samtidigt pa en- vfss plats eller
/ EFT visst land och AFRO samordnade ell
ler erlikstalda, drJver alltid Diet siinare ut
Diet bdttre, sd att det battre f0rsvinner,
men det samre blir qvar. Det saknas
icke heller bevis for denna lags verk-
ningar. Eft par ma anf6ras. I det
2l:sta kapitlet Macaulays engelska :
storia lasa vi bland annat f6ljande: SD.
gamla silfvermynten hade hamrats for
hand. Ganska ia af dem voro fullkom-
ligt runda. Kanterna voro hvarken
upph0jda eller refdade, och inskriften
var icke sd mar kanten att bokstafverna
skadades ON kanten afklipptes nagot
litet. Det var latt nog att skala af en-
eller ett par pennys varde och anda
passera myntet. Det betalade sig att
CORA det, och fafangt var drottning
Elizabeths stadgande, att den som sd
gjorde skulle straffas for h6gf0rraderi.-
Nastan ALA penningar landet voro il
la tilltygade, men ar 1860 inf6rdes ett
nYtt satt att pragla mynt. En- mynt-
stamp driven med hastkraft f6rfardi-
gade nu mynten enligt battre grunder
an f6rut. De nya mynten voro fullkom-
ligt runda, kring kanten lopp en- in
skrift, och ALA voro af ratt och lika
vigt. Dessa sattes nu omlopp vid ST.
dan at de gamla hamrade mynten och
man vantade att de smart skulle undan-
tranga dessa. Men det gjorde de icke.
I b6rjan mottogos begge slagen utan
&tskilnad af bade enskild och staten
Men smart b6rjade de nya praglade
mynten f0rsvinna och de gamla blefvo
ALT samre och samre. Ju lattare de
gamla b1efvo, dess fataligare blefvo de
nya, ty huena ville gitua tod lod silfuey
mir han logenligt ku,ede slsppa u,adaqe
med ett. De nya mynten smaltes, ex-
porterades, g6mdes, men f6rblifva-f om-
lopp vile de icke. Omsider b6riade
nagra att neka att mottaga de lattaste
af de gamla mynten och andra fordrade
att de skulle IA betalt enligt vigt och
icke enligt rakning; och det blef grail
vid hvarje bod-disk och dispyt vid hvar-
betalning; och mynten voro verkligen
af sa olika varde att det icke langre
fans nagon vardematare landet; af-
farsr0relsen afstannade, samhallet var
! uppror, de fattige skihnades sko-
ningsl6st och de sluge och rike skodde
sig ofantligt; och jakobiterna fr6jdades
hemligen ] hopp att kunna bruka den
radande civilian sasom ett medel till att
6fverandakasta Williams och Marys
annu blott f0ga befastade regering.
Men pa gemensam tillstyrkan af tvenne
sadana flosofer som Locke och Newton
och tvenne sadana statsman som Somers
och Montague fattade regeringen det
djerfya beslutet att pa nytt pragla ALT
silfvermynt. ] 1andet. En- viss It'd be-
stamdes efter hvilken inga stympade
mynt finge brukas utom / betalningar
till regeringen, och ett senare datum
efter hyilket de icke finge passeras
alls".
Allde1es aalnna f6rha hallande egde rum
! staaen Amsterdam, hvilket ledde till
npprattahdet derstades Of den stadens