Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-09-27
Har och der.
Dessa ord aro vissa och sanna.


underst1d. Det som vi kalla regering,
da ett visst politiskt parti har magten,
kr regering af ett politiskt kotteri, ett
mindre antal personer, som slutit sig
tillsammans och hvilka lata en- del al
sin 6fvertygelse fara pa det att de ma
kunna genomf0ra det 0friga. Under
sadana forhal,anden ar det endast main
med stor wisdom och orubblig arlighet,
som kunna bibehalla sin sjelfstandig-
het. Desse likna, for att tala bid,
.kroppar, hvilkas massa ar sd stor, att
de draga SNARE kroppar till sig, ech
de sma gifva vika och lata sig dragas.
Den vanlige politikern deremot ar lika
of0rm0gen som ovillig aft fatta och
satta till NAL for sin verksamhet nagra
upph6jdare, mera vidtomfattande och
f6rnuftsenliga grundsatser och rege-
ringsprinciper och sedan stadigt arbeta
for: deras f0rverkligande. Hans enda
omsorg ar att utr6na folkets villa, ia,
han will till och med gerna synas fore.
komma dess begaran och s0ker gissa
sig till dess 6nskan for att kunna will
fara den imam den annu uttalats. Man
kan trygtantaga, att ON ett nagorlun-
da stort antal personer har landet for
klarade det vara regeringens pligt att
hindra jordklotet dess r0relse mot
6ster och istallet snurra det omkring
Sd att det yande sig mot vester, sa
skulle strax ALA politiska partier Ian
det inrymma en- nparagraf sin platform
hvari de uttryckte den varmaste SYM
patirf0r den nya asigten och sade sig
vara vanligt stamda mot jordklotets
vestliga r0relse, pa samma gang f0rkla-
rande det vara sin afsigt att med det
snarast mojliga antaga en- lag, som af-
sage att f6randra rigtningen af jordens
r0relse." (The Nation.)
Det kan ju vara m6jligt att demokra-
terna icke aro skulden till de daliga IT,
derna. Sa tankte ocksa en- farmare,
som pa Stamina gang var god demokrat;
men vissa erfarenheter kommo honom
att andra mening. Han hade klipt
sina far och reste till staden for att
salja ullen. Han ick 123 cent skalpun-
det for den. Sa gick han till postkon-
toret for att hemta sin pensionsvexel,
ty tiden for dess ankomst var inne;men
nagon vexel var icke kommen; stallet
flcz han offieiel underrattelse ON att
hans pension indragits pa obestamd It'd.
Derjemte fick han bref fran sonen sin,
som vistades len af grannstaderna. I
brefvet underrattar sonen ON att arbetet
hade upph6rt den fabrik, der han va
rit anstald, och han bad nu fadren ON
penningar till help till slit uppehalle.
Var farmare gick .da till banken for att
lyfta en- summa penningar, som han
hade satt in der; men mar han kom dit,
sa fam han att banken hade stangt
sina d0rrar, och ingen visste mar de
kommo att 6ppnas igen. =, Da gick
gubben hem; men hans tro pa demo-
kraterna var betydligt rubbad, sager
berAttaren.
Da det ogudaktiga och ALA afseen-
den f6rderhiga i var tids socialism
framhalles. sa aro dess anhangare ge-
mast fardige att hanvisa till den form i
hvilken !, deras laror teoretiskt franz
stalls af dess f0rnamste Representatives..
De gl0mma dervid att teori och prak-
tik ofta skilja sig at ganska mycket
SAINT att de feste socialister hvarken i
teori eller praktik stamina 6fverens
med socialismens lara dess h0gsta och
basta form. Det Dir ingen skilnad mel
Ian socialister och anarkister sager
"Herr Most" och de fiesta fall torde
han hafva ratt deri. Det Dir att marka,
att det ar h6gst ia verklige arbetdre, som
aro socialister eller anarkister, och
det ar ingenting, som en- rigtig socia-
list eller anarkist sa mycket hatar, som
arbete. De feste af dem aro, hvad
"Herr MOST s& traffande kallar dem,
arbetets representanter. De villa gerna
representerG arbetet och arbetarne, dra-
ga nyttan deraf och ia slit uppehalle
derigenom, men arbeta villa de icke.
De aro samhallets dr0nare. Da nu
vartr nuvarande samhallsskick ar sa
f6rderfvadt, som de saga, da de har
icke kunna ia njuta frukten af slit (sic!)
arbete, sasom de pasta, da synes det,
att da en- utvag beredes dem att und-
slippa ALT delta onda, sa skulle de med
gladje anamma ett sadant tillfalle. Men
det CORA de icke. En- belgisk anarkist
vid namn Roldes, som nyligen kommit
hit till landet for att uppvacka sina
trosbr0der till nit, har utarbetat en-
plan enligt hvilken han onskar f0rAyt-
Ia allaasocialister och anarkister Eu-
ropa och F6renta Staterna till Para
quay Syd-Amerika, der de for en-
st0rre sunma penningar, hvilken de
tro att regeringarne de land, der de
MI vistas gerna skulle gifva for att
blifva dem qyitt, skulle ink6pa en- st0r-
re landstracka och der sla sig ner och
f0rverkliga sina socialistiska och anar-
kistiska ideer. bet vore ju alldeles
f0rtraf1igt Der wore inga hinder, in
tet tvang, intet f6rtryck, ingen lag och
ingen religion. Hvarfor ga de icke
dit? Nei stopplgD gDat.vilja de icke. Sc,
da blefve de tvungna att sluta upp med
slit narvarande geschaft och b6rja ar
beta, och de rysa laaia de tanka pat.
sse gs. sa sIs
F0liande ordsAr0 sffemtade ur en- kor-
respondents fran Kristiania, Norge, till
The Nation: 8 s,' =
Ulltnap, en- gangs -skolmastare, nu
neutrality-suspicious. (f6rr pedagog; nu de-