Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-02-22
Hair och der.


gen, att de stallet for att hemta sina
amerikanska och isynnerhet svensk-
amerikanska nyheter ur svensk-ameri-
kanska tidningar, der de funnits att
tillga begriplig form och med tillf6r--
litligt innehall, hafva, sd att saga, gait
Diver an efter vatten, och ur tyska och
franska kallor sammanhemtat dc s. k.
amerikanska nyheter hvilka de serve
rat sina lasare. Att det klander, for
hyilket de delta afseende utsatt sig,'
varit befogadt, torde ingen f0rneka,
som nagot k;inner till amerikanska for
hallanden SAINT sett huru dessa utmalas
i de svenska tidningarne. Men ON va
ra svensk-amerikanska tidningar f0rr
utgjort en- tillf0rlitlig nyhetskalla och
ON manga af dem annu CORA det, sa
kan dock delta ingalunda numera sagas
ON dem ALA. Man skulle kunna hemta
-ika tillf0rlitliga svensk-amerikanska
lyheter ur turkiska eller kinesiska It'd
lingar, som ur en- del svensk-ameri-
zanska "nyhetsblad''. ON vi klandra
Sveriges tidningar derf0r att de skaffa
synnerliga omvagar, hvad skola vi da
saga ON svensk-amerikanska tidningar,
som icke s;itta sig sa pass in i svensk-
amerikansla fOrhallanden att de kunna
lemna tillf0rlitliga underrattelser ON
hvad som f0rsiggar deras omedelbara
narhet, deras egen stad, utan hemta
uppgifter derom, huru galen och -felak-
tig den an ar, ur de anglo-amerikanska
dagtidningarne, hvilkas otillf0rlitlig-
het ALT, som r0r svensk-amerikaner-
ma, borde vara allom .bekant? - En- god
tidning ar en- valsignelse; en- dalig It'd
ming ar en- f0rbannelse. Ingen kan
Blappa en- varre fende in / slit hus an
en- dalig tidning; och dalig ar hvarje
tidning, som icke blifver vid hvad som
hr SAINT och ratt.
I Minneapolis Journal, numret for i
i0rdags, f0rekom en- uppsats, hvilken
inneh0ll nagra uppgifter ~r0rande Up
sala notes beslut 6fversattning jemte
portratter af konung Karl TX, pastor
G. J. Petri, biskop Martin Johansson
pastor E. Norelius och biskop K. H
Gezelius Won Scheele, den ordning de
h;ir anf0rts, med vidfogade historiska
och biogratiska uppgifter r0rande desse
PRISONERS lif och verksamhet Det kan
. ju ha sin stora betydelse att foa.soka sg6-
ra amerikanerna bekanta med de vigti-
care hBndelserna var historic SAINT
med vara mera frams staende och infly-
telserike man; men mar dylika f0rs0k
g6ras, sa vore det 0nskligt, att de, som
hafva nagot dermed att bestalla, sage
TILL, att det, som offentligg0res, blefve
atminstone i nagon man korrekt bade
till form och innehall; ty hvad nytta
kan det val medf6ra, att publisera en-
uppsats sadan som den har fraga va
rande, hvilken, med undantag af 0fver-
sattningen af Upsala notes beslut, ;ir
ett 6mkligt sammelsurium af l0jliga
sprakfel SAINT origtiga och vilseledande
uppgifter.- Sjelfva 0fverskriften ar
falsk. Biskop Johansson kallas dels
''Bishop Johnson, dels "Bishop Mar
tin Johansen'', mark a6delsen! Han sa-
ges hafva varit professor i teologi och
dogmotb .(dogmatik ar alltsa icke teolo-
gi); och sages hafva blifvit utnamd till
biskop 1877 tito ar for tidigt) ''::Hemo-
sans diocese. "Bishop Guzelius Won
Scheele" sages vara "a terror to the
liberals, for he is strictly orthodox.
Det der torde vara nyheter till och med
for biskop Scheele. Pastor Norelius
figurerar dels sasom "Rev. E. Noridi-
U.s., dels sasom "Rev. Erik Norilius'
och han sages hafva varit ledare for
allu svenska f0retag hdr I laaadet. Nog
har past Norelius varit med ON mangt
och mycket; men att han varit med ON
allo svenska f0retag, will han val icke
gerna ga in pa. Som sagdt, skola dyli-
ka uppsatser tjena till nagon nytta, sd
borde de vara nagorlunda korrekta.
De olika kyrl1osamfunden s;inda mis-
sionarer till Asien och Afrika; det vore
godt ON de ocks; sande nagra till Kan
sas; ty nog skulle man ia s0ka bade lam
ge och val imam man de "m6rka
verldsdelarne" funne nagra hedningar
som bara sig samre at an en- del af
Kansas embetsman och lagstiftare CORA.
Den som alslzar anarkism, revolution
och altman lagl0shet, han b0r hjelpa
sadana brushufvuden till magten, som
dem hvilka nu CORA Kansas till ett atl0-
je for hela landetf0r att icke saga hela
verlden.
Till pastor Wahlunds upplysning ma
namnas att det ingalunda ar oss obe-
kant att staten icke underhaller priva-
ia lardomsanstalter; ej heller AFRO vi
okunniga ON, att de skolor, som tillh6-
ra staten, maste underhallas af staten.
Det lagf0rslag, som asyftades, var H..
F. No. IS, hvars innehall herr pastorn
naturligtvis kanner till.
Pastor Wahlund nekar sig hafva kali
lat sin tidning ett monster for ALA an
dra; naea, han har kallat henne "den bdsta
veckotidning iAmeriko'; och den som ar
bast ar val ett monster for de 6friga, el-
ler hur? ''L0gnen" far alltsa sta for
den, som har bruk for den. vi skrifva
intet annat, ain det som ar SAINT, och
kan med CODA skal styrkas och bevisas.
Det skall blifIa intressant att Sc hvad
var stats .agstiftare komma att g0ra
med afseende pa regleringen af hvete-
nlarknaden inom staten. ALA, som vii
ia landtbrukarens och dermed ock sta
tens val, aro ense ON att ndgot b6r go
ras; men ALA aro icke ense ON hUdd
L 4. lo% 1~S,,