Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-11-15

de, utan det ena maste valjas; och de
hafva Walt guild. F0renta Staterna ar
det enda land af nagon betydelse, som
icke dragit nagon nytta af arhun-
dradens lardomar. Andra folks erfa-
renhet och deras pa erfarenhet grun-
dade lagstiftning SAINT historiens tyd-
liga vittnesb0rd hafva for detsamma
ingen betydelse. Vart lands sjelfstan-
dighetsk;insia ar ocksa sa stark, kan
tanka, att det skulle vara f0rnedrande
for oss att taga lardomar af andra: vi
maste skaffa oss var egen erfarenhet.
Det gar an, men det kostar nagot. Det
ar ju ock en- god amerikansk lara, att
ALT europeiskt ;ir odugligt, ondt och
forkastligt, och den amerikanska Wis
heten b0r derf0r visa sig cit hand
lingssatt, som ar raka motsatsen till
det europeiska. Dessutom ar ju For
enta Staternas folk sa starkt och
sturskt, att det godt kan trotsa hela
verlden, mcnar man. Deraf kommer
sig var besynnerliga stallning mynt-
fragan. Deraf kommer det sig, att,
sasom j. Laurence Laughln sager,
''vart myntsystem ar egendomligt och
civiliseradt land. Likt "Topsy" har
det "bara vaxt" utan rim och reson.
Det har skapats och andrats icke en-
ligt vetenskapliga regler och principer,
# inf Ipi, :
aktligen AFRO vi, hvad vara nationella
finanser betriffar, cit atl0je for hela
den 0friga verlden." ia, deraf kom
det, att da silfrets varde b0rjade falla
sd oerh0rdt ar 1876 cch de fiesta a
Europas hinder, som icke redan fri
gjort sig fran silver, skyndade sig att
g0ra det, da steg F0renta Staterna
fran och atog sig att ensamt bara den
bOrda som de 0frige icke ansago sig
kunna bira gemensamt. Det var he
roiskt gjordt, men klokt var dot
icke. vi hade emellertid Mexi-
ko, Syd-Amerika, Indien och China till
hjelp; och da borde vi val reda oss.
Men det gjorde vi icke. Silfrets varde
sj0nk alltmera, och ju mera det sj0nk
dess mera myntade vi och dess 6mkli-
gare blef var stallning. Att vart land
Ar EN- sadan bedr6flig stallning dag,
det hafva vi silfverifrarne att tacka
for. De aro skulden dertil]. F0ljden
blef, hvad hvar och en-, som hade ma
gon insigt dessa stycken, visste att
den skulle blifva. Var stallning ar
denna: vi drifva utlandsk handel till
ett viirde af omkring $4,000, 100000 ar
ligen; vi ega $4Sl, 100000 F0renta Sta
ternas sedelmynt, $500, 900, 900 silver
dollars och sedelmynt baseradt pa silf-
YER: tillsammans $3.50, 100000. NJ hade
regeringen f0rbundit sig att bibehalla
hvarenda en- af dessa $3.50, 100000 vid
samma varde som den bdsta dollar d +.
v. s. guild, m. a. o. att inl0sa hvarenda
en- med guild, mar sd pafordrades. Men
for delta andamal SAINT for bedrifvande
af var utlandska handel (verldshan-
delns mynt ar guld) egde och eyer re-
geringen for nilrvarande omkring $50, =
100000 guild. Under sadana omstan-
digheter var det icke svart att f0rutse,
att ON silfvermyntningen fortsattes
och kanske 0ktes sd skulle det icke
dr0ja lange, f0rran ALT guldmynt skull
le f0rsvinna ur landet, och silver blef-
ge giillande mynt, hvarigenom ALA for
dringsegare komme att f0rlora om-
kring halften af sina fordringar. Kom-
mo ST demokraterna till makten; och
da br0t stormen los. Hvarken demo-
kraterna sjelfva eller nagon AMMAN men-
niska visste hvad deras asigt (sasom
parti) var finansfragan. Men man
visste att de hade friat till populister-
ma och att manga af dem gynnade fri
silfvermy mining, derf0r fruktade man
det varsta; och dessa farhagor voro val
grundade, sasom demokraternas hall
ming den nu tillandalupna kongres-
sons extra session till fullo bevisat. Att
under sadana f0rhallanden hvar och on
som kunde skulle draga sina penningar
ur landet eller ur r0relsen var helt ma
turligt, ty hvem will bruka eller lata
sina penningar qvarsta, der de komma
dlU ud1l ~ blUU VdEOS.
will &c en- dollar ward hundra cent for
en- som ar ward mellan femtio och SEX
ito cent.
Lika okunniga som demokraterna
voro och ;ro ON sin stallning i tinans-
fragan, lika ovissa AFRO de ON sina asig-
ter tullfragan. Att de icke komma
att g0ra, hvad de hafva sagt, att de
slola g0ra, det vet man. Men hvad de
komma att g6ra, det vet man icke.
Denna ovisshet har hog grad bidragit
till det tillstand, som nu dr. radande
inom affarslifvet; ty hvem will f0retaga
sig nagot, da inom kort regeringen tor
de antaga lagar, som komma att ber6f-
va honom hela vinsten af hans f0retag?
Da drager han hellre slit kapital ur r6-
relsen och later det ligga overksamt,
tills han far SO hur det gar, och demo-
kraterna ia lzlart for sig hvad de villa.
j. S. c.
GuStaVuS AdOlphuS College.