Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-04-19
Haroch der.
Vet du Ell. min son, huru litet Wis
dom beh6fves for att styra verlden2
A. OXENSTIERNA,
Det dig inte briinner, beh0fver du
ai hlaca ma ., ----- -

cJ DlaSa pd.
Det ar helt naturligt, att de man,
som pa grund af sin kunskap, vishet
eller andra CODA egerskaper fatt sig
det mag tpaliggande varfvet anf0rtrodt
att stifta lagar for samhallet, skola be-
fita sig ON ej blott att ega ett godt
namn och rykte, uta1 ocksa derom, att
denna sarskildt for dem saSvigtiga ON
standighet matte blifva kand och er-
kand af sa manga som m0jligt. Men
da var lagstiftande f0rsamling, isynner-
het den h6gre grenen deraf eller sena-
ten, blifvit sa kanslig, att vid hvarje
tillfalle, da nagot of6rdelaktigt sages
ON densamma eller nagon af dess med
lemmar, man strax g6r ett fasligt va
sen, affattar langa resolutioner och
abakar sig, som ON det galde lifvet, da
synes nitet ON egen heder. ara och vir-
dighet hafva gait nagot for langt Eft
sadant der 40fverdrifvet nit ser alltid
misstankt ut. ,.Ingens hederskansla sy-
nes vara sa utvecklad denna egendom-
liga rigtning, som senator Donnellys
Vid mfnsta anledning ar han framme
med alnslanga document hvilka han
oupph0rligen f0rsakrar att han ar den
allra basta menniska och att de heste
andre aro skurkar. Harom wore nu in
genting att saga, ON han icke med sitt
"hedersf6rsvarn hindrade vigtigare an
gelagenheter. observation-disclosures
nes uppgift ar att sk0ta lagstiftningen
och, icke att annonsera sig sjelfva. For
6frigt kan det, som alltjemt beh0fver
f0rsvaras, icke vara synnerligt mYcket
vardt. .,..
"Hvita hons vdrpa ocksa vindagg'.
Man kunde ju med skal vanta, att de
personer, som oupph6rligen framhalla
sig sjelfve sasom det fattiga folkets,
hvilket har betyder landtbrukarens och
dagsverkarens hjelpare och f0rsvarare,
skulle, da tillfalle dertill gifves, vidta-
ga och gynna ALA atgarder, som ma
gon man kunna landa till kroppsarbeta
rens basta; och det~ sd mycket mer, som
de alltjemt pasta, att intet annat kun
nat f0rma dem att deltaga i politiken,
an ett oemotstandligt begar efter att ia
uppoffra sig for sina lidande medmen-
niskors valfard. Man blir derf6r icke
sd litet 0fverraskad, mar man fnner, att
desse reformifrare, som hafva sa godt
ON yackra ord och CODA l0ften, dock
a1drig sjelfva vidtaga nagra kraftiga
atgarder mot det onda, hvarom de sd
h0gljudt talat; och ON nagon AMMAN So
ker CORA nagot sd arbeta de deremot
af ALA krafter. For tva ar sedan hade
de tva partierna, som kalla sig ''re-
formpartier" = det demokratiska och
populistiska - 0fvermagten i legisla-
turen, och de sl0to sig afven, sasom
helt naturligt var, mycket nara till
sammans. De hade alltsa magt att 60.
ra nagot till folkets basta. Och tillfal-
le saknades ju icke heller; ty enligt de-
ras egna pastaenden var staten en- be-
dr0aig stallning och folket suckade un-
der tunga skatteb0rdors och obarmher-
tiga korporationers f0rtryck. Men det
oaktadt, sa lara val de vara IA, utom
legislaturmedlemmarno sjelfva, som
kunna saga sig hafva erfarit nagon
hjelp och lattnad pa grund af hvad le-
gislaturen da utrittade.-I ar hafva re-
publikanerna magten. Republikanerna
aro visst inga helgon; g6ra heller icke
ansprak pa att vara det Manga af dem
Sc mera pa sitt eget basta. De CORA
icke ALT hvad de kunde och borde CORA,
men de g6ra anda nagot, som ar godt
och ber6mvardt. Dessutom aro vi for
narvarande lyckIige nog att hafva en-
guvern0r, som har bade insigt och villa
till att gUra det som raft ar, och han
har redan underd den korta It'd, han varit
iembetet, utrattat mera for folkets ba-
sta, i'm ALA ''reformatoriske" skrikhal-
sar tillsammantagne. Genom hans
f6rsorg och nagra duglige mans med
verkan hafva fere verkligt nyttige lag
f0rslag varit fore legislaturen under
denna session TN vid nagot annat till
fa,le. Hafva da de der markvardige
''reformatorerne" gynnat dessa f0rslag?
Ingalunda. Manga af dem hafva arbe-
tat deremot af ALA krafter, och kastat
sin r6st for de stora korporationerna
och enaot folket. Dylika "folkvanner"
har folket icke mycken nytta af. Ii
tet mindre ''yanlighet" och mera arlig-
het, mindre pratt och battre handling
skulle tjena saken battre.
*x
.tg "Det dr. .f0rgdfves att laga giirdes-
garden, mar grinden star 0ppen."
En- AMMAN egendomlig och f0ga
smickrande omstandighet samman-
hang med legislaturens verksamhet
yppar sig deri, att det har befunnits
n6digt att tillsatta ALA m0jliga slags
unders0kningskomiteer. xDet ar icke
blott penninggirige kapitalisters och
bolags olagliga f0retag, utan till och
med 1egislaturens egna handlingar,
som utgora f0remal for dessa komit6-
ers arbete. Eft svarare vittnesb0rd
mot observation-disclosures karakter
later sig icke gerna tankas. Sallan
medf6ra dessa unders6kningar nagot
egentligt resultat. ALT, som WINES,
ar att nagra medlemmar fa sig lite ex-
ira fortjenst och kunna, ON de begripa
sig pa saken, stalla till en- massa ova-
sen och derigenom annonsera sig SELF
va. Men dervid blir det. Mar det gall
ler sjelfva saken, slutar alltid UNDER
s5kningen. Att det Dir atskilligt, som
beh6fver unders6kas, ider intet tvif-
vel; men hvad helper understanding,
da dom och strait alltid uteblifva. Och
ON nu ACKNOWLEDGEMENTS karak-
4. 1. ..f \