Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-07-12
Har och der.

f6rdes ett par satser ur pafvens herde-
bref r0rande katolikernas stallning till
de allmanna skolorna har landet.p I
den f6rsta af de anf0rda satserna ute
lemnades tryckningen ett ord, som
helt och hallet f0randrar satsens me-
ming. Satsen lyder: "De amerikanska
skolorna aro aSla fall f6rd0mliga";
men den skulle LYDIA: "De amerikanska
skolorna aro icke ALA faltf0rd0mliga".
Det ar pa denna f0rutssttning, att de
amerikanska skolorna icke hvarje
fall aro f0rd0mliga, som pafven grun-
iar slit medgifvande, att 81 7dgra fall
kunna katoliker tillatas att bes0ka
dem." Det var delta dgifvande,
som vackte sadan glade hos de kort-
synte har landet och hvilket lag
forborgad pafvens ovanliga karlek till
vart lands skolor. Det ar emellertid
endast den NEST fakunnige, som tror,
att det pa1iga dokumentet var ett
'sskarleksbref" till de amerikanska sko-
lorna. Orsakerna, som kommo honom
att skrifva sa, som han gjorde, voro
f0ljande: .
Den romerskt katolska kyrkan ma
ste Gnligt sin natur, slit vasen vara fl
ende till all undervisning, bildning och
upplysning, som icke star under kyr-
kans kontroll och ar allo 0fverens-
stammande med hennes tro och lara.
Den pafviska kyrkan ar grundad pa
ett absolut valde Diver sina anhangare.
Ingen kan vara och f6rblifva en- god
katolik, som icke tager ej blott slit for
stand, utan dertin f0rnuft, villa och
ALA sinnen tillfanga under pafvens lyd-
mad. Hans f0rsta omsorg maste derf0r
vara att d6da all sjelfstandighet, all
egen villa, att misstro f0rstandet och
CORA sinnena till l0gnare. Men den
sanna kunskapens och bildningens ver-
kan ar deremot att frig6ra menniskan,
sa att han sjelf kan kanna, erfara, tam
ka och handla; hennes tanke far sjelf-
standighet, hennes villa frihet och he
la hennes vasen utvecklas till en- per-
sonlighet istallet for en- slaf Katolska
kyrkan. och den sanna bildningen ma
ste derf0r alltid sta strid mot hvaran-
dra. Sanningen ar den katolska kyr-
kans farligaste motstandare, ty sannin-
gen fostrar frihet; l6gnen ar dess baste
vain, ty logn befordrar okunnighet och
slafveri. Att den romerska kyrkan
icke kunnat eller kan gynna delta
lands fria skolor ligger derf0r 0ppen
dag Och sd lange dessa skolor egde
nagot qvar af denss sanna evangeliska
kristendomen, sd yoro de naturligtvis
for pafven sa mycket farligare och for
hatligare. Men afven sedan de katol-
ske tillsammans med ALA slags guds-
f6rnekare lyckats utdrifva kristendo-
men ur skolorna, sa aro de dock pafven
en- f0rskriickelse och kunna icke erhal-
la hans erkannande. Derf0r hade de
katolske prelaterne hair landet ett
mote Baltimore ar 1884, och dervid
besl0ts, att afven ON man icke kunde
eller borde 0ppet visa sin fendtlighet
mot statens skolor, sa borde dock hvar-
je god katolik afhalla sig fran att bes0-
ka dem; och katolikerne befaldes att
uppratta egna skolor i ALA sina for
samlingar. Dermed ansags saken vara
afgjord; men de pafviskes erkepappa
St. Paul ar en- slug karl. Han markte
att pa grund af vart lands of0rlikneliga
styrelsesatt det vore m0jligt att at
minstone pa vissa platser IA en- katolsk-
styrelse for statens skolor. Dessa sko-
lor kunde d$. inrattas sa att de blefve
tillfredsstallande for katolikerne un-
der det de kallades statsskolor och un-
derh0llos af staten. Delta var nu ett
knepigt pahitt. Men en- stor del af de
kato1ske fruktade det och menade att
de kunde raka leda kyrkan in staten
istallet for att leda staten in kyrkan.
En- strid uppstod. Nagra kampade for,
andra emot det nya systemet. Striden
blef het och man fruktade splittring
inom kyrkan.s Pafven infordrade BIZ
skoparnes utlatanden; mon dessa voro
sa .stridande mot hvarandra, att pafven
ansag det vara bast att hitsanda en-
vice pafve,, som skulle donna mellan de
stridande parterna. Han kom, horde,
sag och d6mde. Hans dom ansags gym
ma ST.. Paul-bispens parti De andre
tego, sasom de voro befalde, men n6jda
voro de icke. Alltsa ansag sig da paf-
ven sjelf bora CORA Stag saken och sd
sande han det omnamda herde debrefvet
Deri medgifver han, .hvad han f0rut
f6rnekat, nemligen att strider verkli-
gen egt rum. Delta anses mycket
dumt gjordt af pafven, ty katolka kyr-
kan har alltid vidhallit att inom hon
ne fms inga stridigheter Men pafven
Er gamma. och derf1r ar det val icke
ga val bestaldt med ofel lbarheten. Sjelf-
va tvistefr$gan afg0r han pa akta ro-
merskt Wis sd att begge parterna IA
ratt. M0tesbesluten Baltimore maste
vidblifvas och efterf6ljas, sager han;
men med stor glade erkanner och
stadfaster han Satollis dom hvilken till
ord och form strider mot Baltimorebe-
sluten. Hair synes nu vara motsagelse
och ofelbarheten ar ater fara. RAFT
f0rstadt betyder dock hans ord blott
detta; "Vi f0rd6ma nu sasom f6rr de
amerikanska skolorna med undantag af
sadana fall der de helt och hallet re-
geras at katolikerne; sadana fall err
kama Vi dem'' Att sa handla ar paf-
viskt. ..s s.
Medans sYi arc inne pa delta kapitel,
torde sdet icke syara ur vagen att Sc en-
annan sida Of saken.s Liksom pafven