Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-12-06
.Har och der.

/. ! y 1. -
IL
s, minnesota Posten" har af stor val
villa och med ber0mvardt nit fogat ma
gra ,kommentarier till 'helG h;sto1ie,,'' j
hyilka den s6ker CORA det orimliga
rimligt och .ldet otroliga troligt SAINT
anf6r bevis, som ingenting bevisa, och
upplysningar, som ingenting upplysa.
Det ar dock snallt att f0rs0ka. Att
f6rs6ket misslyckats beror nog icke af
brist pa god villa, utan pa skribentens
ohjelpliga okunnigheti det sp6rsmal,
som afhandlats.5
ON det tillates, sd kunde det all 3D.
mjukhet fragas, ON icke Donnelly har
sd mycket med s'denna diskussion" att
g6ra som, till exempel, Loyola? Hva'sa?
ON den sistnamde storhetens stAllEing
till 'ssilfverfragan" vet man intet annat
an att hans begar efter sden adla me-
tallen 6fvertraffades endast af hans IA
natism. Nagot sadant kan naturligtvis
icke sagas ON Donnelly! Men Sc denne
Donnelly ar, ALA populisters och silf-
veriters larofader sarskildt har j sta
ten, och ALA hans larjungar tro blindt
pa hans barocka teorier. och of6rskam-
da ,beskyllningar. Derf6r passar det,
sd ohyggligt bra att foga in hans mann
''har och der" ''denna diskussion", i
all vanlighet emellertid, utan ondska
och illvilja.. Det kunde icke falla oss
in, att kalla honom l6gnare, skurk och
bedragare, sasom nagra hans drabanter
g0ra med aere ypperlige man ON hvil-
ka de intet ondt kunna bevisa, och det
fderas franvaro och pa ett sprak, som
de f0rf0rdelade icke f5rsta. Ar det
svenskt, ldet? Ar det att ''komma ut
like a man'?"
ON Postens skribent har 5euisat, att
1873 ars silfverlag genomdrefs med
l0gn och bedrageri, sa> borde han ha
visat, I,udrMti,anoYs. betlrdgeriet bestod och
hcilkd de zorro, som brukade Diet; men Diet
har han, icke visdt och kan icke vis0 det.
Han har visserligen sagt, att nagra
hafva pdstdtt politiska tai och d& de
varit klamma, att l0gn och bedrageri
brukades. Mot delta hafva vi anf0rt
sjelfva f6rhandlingarne kongressen
SAINT yttranden ;af just desse man, som
sedan talade ON ,l0gn och bedrageri, i
hyilka yttranden de langt fore lagens
antagande f0rordade just det, hvarom
de efterat pastodo sig vara okunniga =
Men vanta! Sakta backarne! Hair
ha vi ,nagot s.Det var icke det ur-
sprungliga lagf6rslaget, som omsider
antogs, utan ett substitut. Och det var
det substituted, som bedrageriet
lag gomdt. Och mar inansko-
miten tillfragades, ON den gjort
nagra fuffens, sa svarade den nej. Det
var delta substitut som Grant sin
"'stora okunnighet" underskref. Det
var sanlma substitut, som gjorde slut
pa silfvermyntningen". Hall der!
Lat oss granska det der en- smula!
Vet da icke herrn, som studerat den
ma fraga sd grundligt och kanner den
sa val, att bestammelsen angaende
upph6randet af myntningen af den
gamla silfverdollarn icke oar ndgot nytt
I substituted, ,tta1a s,aneh0lls .jemudl I det
urspr7tngliga .f0rslaget? ia, icke det
allenast, utan den fragan hade vid fer
faldiga tillfallen framhallits t. kongres-
sen fyra ars It'd, imam lagen antogs,
utan att roma nagot motstand. Sag oss,
hvilka de voro, som fore eller vid la
gems antagande -arbetade for bibehal-
landet af den gamla silfverdollarn.
Hvad sade de? Hvad gjorde de? Vet
heller icke herrn, att de fragor, som
staldes till komiten, da Get var fraga
ON att passeta f6rslaget utan att lasa
det, icke gdlde sizfverdollar7,s aayetainge
Hu, stdr Diet skrJvets
Hooper at Massachusetts: "Jag fore
slar nu, att ordningen afbrytes och att
substituted for f0rslaget angaende mynt-
verk och myntning upptages till ON
r6stning, och jag begdr att substituted ld-
ses". lDeremot gjordes emellertid in
vandningar, ty, sades det, ON icke bade
det ursprungliga f6rslaget och substi-
tutet lasas tillsammans, sa ar det om8i-
ligt att veta hvilket som ar bast och
valja dem emellan; lasningen af substi-
tutet wore derf6r on6dig. = Anmark-
ningarna gjordes af James Brooks af
New York;.
Holman len af de "okunnige"): 'In-
nan vi r6sta for atbry ytandet af ordnin-
gen for att passera substituted, s& hop
pas jag, att herrn fran Massachusetts
(Hooper) f6rklarar de hufvudsakligaste
andringar, som delta f0rslag g0r yara
nu gallande lagar, sarskildt med han.
syn till myntningen. Det sy,ees SOM om
man atsdge att nay'sta ON allt smdmy,at !
ld1,det."
Hooper: u. "Detta f5rslag g5r inga an-
dringar j nu gAllande lag det afseen-
det. Det fordrar .icke att smamyntet
skall myntas ON, Tvertom har jag
f0rnummit ,yatt skattmastaren air be-
tankt pa att utfarda en- befallning ON
att ;ipph5ra med att mynta smamynt
ty det fins redan 6fverA8d deraf lam
det. L6nerna sro icke .h0jda. De for
blifva sasom de varit.'
Holman: Ar icke skattmastarens i
New York lon h6jd?n
HsSaT:: ''Nej; den Dir icke f0rh6id.n
Clarified: "Sager herrn, att ingen
Ion h6jes genom delta f5rslag?':
Hooper: s.Ingen Ion holes genom
delta f5rslag.n
Farns.aorth; skapar det nagra nya
embetenW s.sssS sssS8
Sargent (,nedlem At fnanskomiten,:
Det afskaffar atskilliga embeten.';
q Pa det battat fortsattes att frapas och