Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-11-01
Har och der.
Heza "histor;ien".
Adertonhuadrd och sj,tttiotre drs 7ayntlag
I dess historiska sdmn1anhunq
(Forts. fir. f6reg. n:r.)

. UeSS D2SLOfaSEU SOillf11OfllUng.
(Forts fir. f6reg. n:r.)
Da .det stora inb0rdeskriget 1851
1869 var slut hade vi intet annat az
papperspenningar, och ingen kunde
f6rutsaga huru smart vi skulle ia nagot
annat, ty utsigterna voro ratt m6rka.
Smart b0rjade det dock liusna. Det
amerikanska folkets okufiga energi
och landets ofantliga tillgangar gjorde
att vi repade oss hastigare an som i
b0rjan syntes m0jligt, sa att en- dollar
pappersmynt som juli manad 1854 var
Ward e'ad0st IS cents guild, sa smaning-
ON b0rjade att ,atervinpa sitt ursprung-
liga varde, sa att ijuli manad 1865 var
den ward 70 cent och juli 1866 nagot
lagre, eller &c cent; fran den tiden steg
dess varde sal1ta men sakert till dess
att vid nyaret 1879 dess varde var 100
cent. Sc delta, att en- pappersdollar,
som 1864 var ward endast 35 cent, az
1879 var ward 100 cent, det astadkom
det amerikanska folket unde7 Diet repat-
bl6kanska partiets ledning Det ar der
for som delta parti nu klandras, derf0r
att det genom ett f0rstandigt handhaf-
vande af landets finanser pa fjorton ars
It'd, och det strax efter ett f6r6dande
krig, kona dolldrns vdrde att 6kas med 65
cent; derf0r att det lart och annu larer,
att da arbetaren far en- dollar for slit
arbete, sa skall den dollarn vara vard
100 cent, och icke sasom dess fender,
hvilka pasta att arbetaren b0r ha en-
dollar, som ar Ward SO eller 60 cent, och
sa far han ia "arbe betarevanlighet' for
resten. Den person, som ur historien
kan framvisa ett exempel pa battre lag
stiftning med lyckligare resultat, han
har ordet; men den personen ar ;innu
icke f0dd och icke kommer han att f6-
das sa bradt.
Emellertid dr6jde det icke sa manga
ar efter kriget imam man borjade hop
pas att den dagen smart skulle komma,
da man fnge aterga fran paper till
METAL d. v. S. till guild och silver.
Delta hopp delades visst icke af ALA;
manga trodde och manga till och med
6nskade att det aldrig skulle ske Men
skulle man kunna f0retaga denna ater-
gang, sd maste man vidtaga n0diga for
beredelser derf6r; och vigtigast af ALT
var det, att man finge tillrackligt af
guild och silfvermynt pragladt och att
man kunde behalla det inom landet. Pa
det att detta skulle kunna ske, sa be-
h0fde myntverket, som hittills fort ett
tynande lif, omorganiseras och mynt-
lagarna sammanfattas och revideras
SAINT nagra smarre andringar och till
lagg g6ras Det var delta, som 1873
ars lag astadkom.
I juni och juli manader ar 1867 egde
en- international radplagning rum Pa
ris r6rande myntfrlgan. Milton natio-
ner voro der representerade och bland
dem F0renta Staterna. Dess delegater
rapporterade pa begaran f6rhandlin-
garna till senaten, som lat publisera
dem. I denna rapport f0rordas upph0-
randet af myntningen af silfverdollarn.
Denna ''f0rskrackliga hemlighet" var
alltsa kand redan 1868. Derefter in
lemnade direkt6ren for myntverket en-
rapport till skattmastaren, deri han
bland annat ocksa f0rordar upph0ran-
det at myntningen af silfverdollarn.
Afven hans rapport blef tryckt. Der
. mast rekommenderade skattm;staren
san.ma SAX; och strax derpa utarbetade
fnansdepartemenJet ett f0rslag, som
inneh6ll ej blott ovannamda bestsm-
melse r6rande silverdollarn, utan der
jemte en- utarbetad plan for omorgani-
serandet af myntverket och for en- all
man sammanfattning och revision af
myn tlagarna. Delta f0rslag, atf6ljdt
af skrifvelser fran skattmastaren och
John Jay Knox, introducerades sena-
ten af John Sherman af Ohio den %
april 1870 Derom sager Sherman
sjelf Il ett tai i senaten den 81 maj och
l juni 1892; Sc Congressional Record
f5r namda data): ''Skattmastare Bout
well underrittade mig under f0rsta ses-
.sionen, da han var skattmastare, att
en- sammanfattning af vara myntlagar
wore absolut nodvandig. Lagarna fun
nos nu spridda en- hel mangd becker;
och hah skickade oss derf0r ett f6rslag,
som afsag en- sammanfattning af mynt-
lagarna Det var ett vidtomfattande
f0rslag, svart att handtera. Jag var
ordf0rande pa senatenss fnanskomit6
och f6rslaget kom derf0r nina han
der. Jag hade icke och tog icke nagot
sarskildt intresse det. Jag sag 5fver
det, unders0kte det och fam att det
var ett godt f6rslag". De atf0ljande
skrifvelserna aro mycket intressanta
Sv. Am. Postens redakt6r, som har sa
val reda pa dessa saker, att han vet att
en- gammal gubbe svor Denver, COL,
1882, har utan tvifvel last dem.
Den 8 och 10 jan. 1871 diskuterades
f6rslaget senaten och antogs den sena-
re dagen med SO roster for och IA emot.
Congressional Globe 1870 II l del. sid.
155, POI, 367, 1858, 3e4, 800. Den 10 jan.
1871 rapporterades det fran senaten till
epresentanthuset och den IL jan. Ia
stes det tvenne ganger och hansk0ts
.derpa till komiten pa myntning, vigt
och matt. Den 13 jan: besl0ts det att
1ata trycka f0rslaget. Den "a februari
rapporterades EFT substitute, hvilket
ater hansk5ts till komit4n. Den 9 och
10 jan. 1872 diskuterades f6rslaget re-
presentanthuset. w. D. Kelly fran FL
ladelfia, som inledde diskussionen, sade
bland annat. sEa6rslaget utarbetades ur-
sprungligen af finansdepartementet och
+ u ~f.