Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-10-18
skulle betalas med bankens nya fullvig-
tiga mynt. Det halp.

skulle betalas med bankens nya fullvig-
tiga mynt. Det halp
Vart lands hela fnanshistoria illu-
strerar pa ett ypperligt satt sanningen
af denna lag. vi hafva, som sagdt, sokt
bibehalla en- dubbel myntfot, guild och
silfver;men pa hundra ar har det KNAPP
past gifvits EFT tillfalle, da guild och
silfvermynt af nominelt samma varde
hafva haft samma reela varde. Eft af
dem har alltid varit det andra UNDER
lagset; och det ena (det samre) har all
It'd drifvit ut det andra (det battre) );och
da ett annu samre (papperspenningar)
kommit dertill, sa har det drifvit ut
b;tde silver och guild. Vid intet till
falle har delta visats battre an under
sista kriget lse1-1865. Vara fnanser
voro. EFT bedr6figt skick vid krigets
utbrott och mar sd regeringen b6rjade
utgifva en- oerh0rd massa sedelmynt, sd
blef det anda virr; och det dr6jde icke
lange f6rran sedelmyntens varde bor-
jade falla och det guldmynt, som fans
landet, f0rsvann; och en- It'd derefter,
da sedelmynten fallit annu lagre var
de, knallade afven silfret astad; an Ia
gre foil papperspengarnes varde, och
omsider blefvo till och med koppar-
slantarne : centstyckena, som ALA
fall icke hade mer an halt varde -
sa sturska att de ansago sig for
CODA att STAMINA qvar, och sd lunkade
afven de vag, och folket maste begag-
ma frimarken, s. k. shinplasters o. d.
stallet for vexelmynt. Da var det NOR.
ka dagar for Uncle Sam. D;i var James
Brooks beskrifning af honom Sam:
"Uncle Sam ;ir helt och hallet kladd i
trasor, fran hufvud till fot, och det ar
icke en- fix af hans kladnad, som pas
sar att visa sig med offentligt, sa ira
sig ar den". Men Uncle Sam gifver
icke tapt sd latt. Kriget sl0ts och
strax b6rjade han att lappa ihop sina
klutar, sd att de sago ratt respectable
ut. Det dr0jde icke sa varst lange
f0rran sedelmynten voro sd pass CODA
att kopparslantarne icke ansago det
under sin vardighet att umgas med
dem, derf6r kommo de tillbaka, litet
skygga i b0rjan, men de kommo dock.
Smart b0rjade ock ett och annat min
DIRE silfvermynt att visa sig; deras an
tai 6kades stadigt och omsider kom
silfverdollarn blank och leende som ON
han hade varit glad ofver att hafva
hittat hem igen; sist af ALA kom den
hogf0rname guld0rnen fet och rund och
belaten som en- helgardsbonde Skane.
= Men delta var icke den enda svara
dust, som Uncle Sam n6dgats utsta.
Hela var finanshistoria vittnar ON en-
oafbruten kamp for sjelfstandighet. vi
frigjorde oss fran Englands politiska
0fvervalde ar 1776. Men Englands
styrka ligger icke politiken, utan
handel och penningar.~--Och We det
land, som dessa stycken rakar dess
klor. 0fver hundra ar ha vi kampat
med Eng land for att tillvinna oss var
rattmatiga del af verldshandeln, och i
trots al Englands ofantliga styrka och
trots af det bistand det r0nt af partier
inom vart eget land ha vi dock lyckats
att betydlig man CORA var ratt gallan-
de. Likasa ha vi hundra ar arbetat
pa att ia EFT sjelfstandigt myntsystem
och de basta penningar, ty dessf0rutan
;ir vidstrackt handel omojlig; och afven
i delta stycke hafva vi utrattat icke sa
litet intill dess att vara finanser nu pa
senare tiden faliit handerna pa stym-
pare och oduglingar. Men afven pa
det omradet hafva vi haft England och
dess hejdukars motstand att bekampa.
Liksom England will sjeIft hafva hela
verldshandeln, sd will det ock ensant
ega de basta penningar; de andra, me-
mar det, kunna reda sig med de samre.
Det ar alldeles ss som vara aarbetare-
winner" (sicD hvilka mena att guild
mynten aro de rikes penningar, men
silver och pappersmynten de fattiges,
d. v. s. den rike skall ha en- dollar, som
ar vard hundra cent, men de fattige
skola ha en-, so9h ar vard mellan femtio
och och sextio cent; den, tycka de, ar
god nog for dem. Det d1' ock ett sdtt att
helpa den fattige!
AT ofvannamda orsaker saval som af
andra ogynsamma aemstandigheter, som
icke kunna undvikas ett nytt land,
droide det ganska lange imam vart
myntsystem kom pa egna f0tter, sa att
saga. Man gjorde icke ems ett allvar-
ligt f6rs0k den rigtningen f6rran ar
1892. J. s.