Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-11-01

ha aldrig reviderats. It'd och omstan-
digheter ha gjort dessa lagar- jag kan
saga det med skal = osammanhangan-
de och olampliga. F6rslaget hansk6ts
ater till komiten och inrapporterades
pa nytt den 9 febr. 1872 Samuel Hoo
per hade det da ON hand. Det tastes
da tvenne ganger, hansk6ts ater till
komiten och befordrades till tryckning.
Den 9 och 10 april 1872 diskuterades
forslaget epresentanthuset och omsi-
der den q maj 1872 antogs ett substitut
med ITO roster for och 13 emot. Delta
forslag antogs af senaten den II jan.
1873; men senaten hade gjort aere
amendement och, dessa Vile huset ic-
Ike instamma; derf0r blef det n0digt att
tillsatta en- konferenskomite. Denna
sammantradde och traffade en- 6fver-
enskommelse, som rapporterades och
antogs utan motstand, och sa vardt la
gen omsider antagen den IL febr. 1873.
Congressional Globe 1901 l del. sid.
AT, 4s3; 8 del. sid. 1866; 1871-72 1 del.
sid. 322, 2 del. sid. 943, 8 del. sid. 1904
o. f.; 1S72-73 2 del. sid. 1882, 8 del, BIZ
hang sid. 236 o. f., der hela lagen ater-
finnes. (Postens redakt0r, som Dir en-
"tankande" man och Donnellys larjun-
ge, har naturligtvis last DENY.
Dessa uppgifter har ingen ssgammal
snail gubbe" svurit pa, men de aro rena
sanningen anda; och all sanning DR. rem,
det ar bara l6gnen, som ar smutsig
Att man vid utarbetandet af ett sa
vigtigt och vidtomfattande lagf0rslag
onskade bruka all m0jlig f0rsigtighet
och s0kte ia det sa fullstandigt och kor-
rekt som m0jligt var EFT godt teclen
och lander dem till heder, som hade sa-
ken ON hand. Det var emellertid en-
ligt sakens natur om0jligt for andra an
fackmau att pa ett tillfredsstallande
satt utarbeta ett dylikt f0rslag. Men
sadana fans det icke i kongressen, sa-
som kongressmannen sjelfva under dis
kussionens lopp medgafvo. Ejheller
ansago myntverkets och finansdeparte-
mentets f0res tandare sig vuxna att en-
samma utf0ra det ansvarsfulla uppdra-
get (och vara populisttidningars redak-
t0rer hade icke vid den tiden erbjudit
sin tjenst. Derf0r rtldf0rde man sig
med skicklige och erfarne man bade
inom och utomlands. Bland annat sam
des en- afskrift af f0rslaget till guvern0-
rem for engelska banken London med
begaran att han skulle lemna en- afskrift
till Ernest Seyd, som var en- erkand
auktoritet myn ntfragan. Delta sked-
de; och till svar sinde namde Ernest
Seyd en- skrifvelse till Samuel Hooper
(hvilket han icke hade behoft CORA ifall
han sjelf hade kommit hit.) Det vore
rAtt intressant att hair anf0ra skrifvel-
sen men dess langd forbjuder det. Den
skulle fylla minst sju eller alta spalter.
Det kan ju icke heller beh6fvas att an
fora den, ty Postens redaktor (som ar
en-, ''tankande" many har utan tvifvel
last den. Blott sd mycket ma namnas,
att efter det Seyd svarat pa de fragor,
som atf0ljde f0rslaget r0rande mynt-
ming och myntverk, s$ fortsatter han
sedan och utvecklar sina asigter r0ran-
de silfvermyntning och beder,j ia, n;istan
b0nfaller att F0renta Staterna icke nldt-
te inskrdnka silfvermyntningen utan
hellre utvidga den, ty han var af den
asigt att silfyermyntning wore n0dvan,
dig for ett lands willard. Det dr. dem
ne man, som hela slit lif tai och
skrift arbetade for silfvermyntning, ia,
som pa ett satt offrade slit lif for slit
alsklingsAmne, ty vid myntkonferen-
sen 1881 arbetade han sd ifrigt, att det
blef orsaken till hans d0d, det ar den,
hvars mime man efter hans d6d (mark
nogaD s0kt nedsvsrta for att dermed
tjena sina onda afsigter. Fa af dem,
som nagot veta, satta numera n;tgon tro
till den hopdiktade historien ON att
Ernest Seyd skulle ha kommit hit for
att muta kongressen. Det fins dock en-
och AMMAN, som pa grund af sitt ovanli-
ga "tankande" annu hanger fast vid
den. Allrasenast har Minnesota Po-
stem dragit slit lila stra till stacken for
att sin man bidraga till att halla hi
storien vid lif. Den resonerar pa fol-
jande kostliga satt: "Det ar visst moi
ligt, att det f0rhaller sig som hr. J. S.
G. uppgifver, att nemligen hr Seyd in
galunda var en- fende till silfvermynt-
ming. Jag maste bekanna, att jag icke
last nagon enda af hr. Seyds skrifter.
Den omstandigheton att hr. Seyd des-
ga skrifter, enligt hvad hr. J. S. G. for
sakrar, uttalar sig favor af silver
myntning, kan emellertid icke ringa.
ste man vederlagga pastaendet ON hans
sandning hit till landet ofvan uppgif-
ma arende." !" Sa skall det lata. Det ar
detsamma, som att saga: vi veta ON
Ernest Seyd att han var en- ifrig kahn
pc for silfvermyntninp, vi veta att han
arbetade derf6r tai och skrift, men
vi veta icke att han nagonsin gjorde ma
got enot silfvermyntning, dock ar det
ganska troligt, att han gjorde det sena-
re, och det az ratt och tillb0rligt att vi
antaga, tro och pasta, att sa var fallet.
Sjelfve Donnelly skulle icke kunnat g0-
ra det battre! Det briljanta pastaen-
det bestyrkes af EFT annat: Ernest Seyd
larde ett och gjorde ett annat. Och
for att bevisa delta senare pastaendes
rimlighet anf0res nagra satser ur ett
tai, som Sherman h0ll den 20 jan. 1862"
hvilka afse att bevisa att Sherman ock-
sd var en- af dem, som SADIE ett och gjor-
--E.. : - n ~