Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1893-08-30
ratt att styra sig sjelfva; de vile hellre

ratt att styra sig sjelfva; de vile hellre
ha nagot, som de kunde f0rsta sig pa
och g0ra bruk af. Och Gladstone sjelf
maste sanning ha stark tro for att
kunna inbilla sig att hans skyddslingar
skola kunna CORA nagot f0rnuftigt bruk
at den frihet, han amman tillf0rsakra
dem. Vid otaliga tillfallen hafva de
adagalagt sin oformagai den rigtnin-
gen; och for att gifva EFT patagligt
exempel pa den nya lagstiftningsmeto-
den, So tillstalde de for ett par veckor
sedan EFT allmant slagsmal engelska
underhuset. Det var ett hardt Stag
for det stolta England att dess lagstif-
tare taga till knytnafvarne. England
har skrutit af att pa 250 ar har nagot
sadant icke handt; och engelsmannen
ha pa det NEST sjelfforn6jda och for
smadliga satt pekat finger at oss derf5r
att vara lagstiftare understundom fun.
nit det n0digt att bruka sa slaende be-
Wis for att CORA sina asigter gallande.
| Men komma nu engelsmannen och peka
at oss, sa kunna vi godt sla dem pa
hngrarne. Det Dir ej blott delta styc-
| ke, som Gladstone och hans anhangare
aro amerikanske, utan ock deri att de
genom e(tergifter och fagra 10ften s6ka
vinna smarre partigruppers underst6d;
men oftast kuuna loftena icke uppfyllas
och n6dens stund uteblir hjelpen. Sa
har det gait for Gladstone, och smart
torde han sjelf aka ut, hvilket ingen
skada wore.
Landets tryckta penningef0rhallan-
den, arbetsl0sheten och den deraf har-
tytande fattigdomen SAINT regeringens
oformaga att pa ett ratt satt handskas
med dessa fragor aro betankliga tecken;
men langt svarare och farligare aro de
socialistiska och anarkistiska r0relser,
som dessa missf0rhallanden gifvit fart
at. Arbetarens stallning ar svar och
fran kapitalisternes sida har han icke
mycken help att vanta. Men kapita-
listerne aro icke hans varsta fender,
utan desse framtrada en- del rofgiriga
och lidelsefulla varelser, hvilkas l0sen
ar mord och plundring, uppror och lag
l0shet. Desse "arbetareviinner", som
de Sd vackert kalla sig, innastla sig
bland arbetarne, vinna genom slit i
b0rjan fagra tai deras f0rtroende, hvil-
ket de sedan missbruka och bringa ar
betaren en- tiofaldt varre stallning, an
den han var f6rut.
| Ma, bo,, - -.os:l p
ligt man ON att ia hit ALA slags politi-
ske f0rbrytare, som jagats ut ur andra
lander. Socialister, anarkister och nj
hilister hafva valkomnats hit NJ
borja foljderna af ett sd hufvudlost
handlingssatt att visa sig. Det fms
amerikaner, som sin stora enfald tro,
att bara en- person kommer under vara
fria forfattningars infytande, sa blir
han med ems en- god menniska, SAX
samma hurudan han f0rut varit; och de
hafva pastatt att politiske f0rbry tare
och upprorsandar hafva funnits Euro
pa bara derf0r att de icke haft nog fri
het. Det ar galenskap. De f0rsta icke,
att ju st0rre friheten ar dess battre
trifves lagi6sheten. Do torde dock en-
Nvacker dag bli 6fvertygade ON sannin-
gen deraf.
Undertecknad ar tidningarna Vest
kusten och dess exon Wisconsin Sven
ska Tribun cch Minnesota Svenska
Tribun stor tack skyldig, derf0r att de
varit vanliga nog att skalla pa honom
Det var of0rtjent, men icke dess min
DIRE karkommet, och det lat sa natur-
ligt fran det hallet. Augustana-syno-
den och dess ''hedefsman" maste nog
ocksa kinna sig djupt r0rde och ytterst
tacksamme for det forsvar och under
st0d, som kommit dem till del fran
dessa 'kristliga" tidningar for hvilka
icke ems SKAFFAREN Dir kristlig nog.
Det ar nog mycket som undertook
han kama till. Han vet t. ex. att det
fins vissa gr6tmyndiga tidningar, som
alltid tala ON dyspepsia, sarad egen-
karlek och ambradoft". Det faller sig
sa naturligt for dem. Hvar och en- ta-
lar ju ock helst ON det som han bast
kanner till. Han vet ocksa, att skilna.
den mellan en- publicist och en- skan-
dalskrifvare ar den, att den f0rre hal.
ler sig till SAX, under det den senare
brukar personligheter, otidigheter och
ovett Undertecknad ar heller icke
okunnig ON, att har landet har en-
person ratt att ha en- egen mening och
afven uttala den, afven ON han icke ar
krogvan, hadare eller tidningsredak-
tor, ia, till och med ON han skulle raka
vara prest eller professor. Han kanner
likasa den omstandigheten, att hvar-
ken Augustana-synoden eller nagon
del deraf eller nagon enda af dess
medlemmar aro ringaste man
f0rbundne att erkanna de svensk-
amerikanske skamt- och smutstidnin-
garnas domslut, utan kunna mycket
val yttra sig en- SAX efter det desse
sjelfkonstituerade auktoriteter hafva
talat, och det utan att taga minsta ham
syn till deras mening. ia, undertook
nan kAnner ocksa den utomordentligt
vigtiga sanningen, att Sam liberalitet
fordrar frihet ej blott for en- sjelf och
ems egen mening, utan ock for andra
och deras mening. Likasa f6rstar han,
att det icke ar nagon synnerlig konst
att bruka 6knamn eller laga och fula
tillmalen eller att f6rvranga en- It'd
nings eller en- persons Mann, sadant
L 4 4 L.. - -