Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-09-14
En- kort historic ON Kalle jon
sons onyttiga iif och da-
liga lefverne.

liga lefverne.
Kalle J6nson kunde ha blifvit en- bra
karl. Dat sade ALA, som kande honom.
En- sd bra karl, som nagon der i trak-
ten, ON. -. ja ON han icke blifvit en-
stackare och en- odugling. Det borjade
tidigt ga pa tok for honom; och n;ir det
en- gang b0rjat ga galet, syntes ingen-
ting ga honom val hinder. Det sag
ut, som ON han kommit pa oratt stale:
han tycktes icke passa nagonstides har
iyerlden. Hade han bara icke f0dts i
en- sd ond och dalig verld, en- verld sd
olamplig for stordad af den art, som
han vile utf0ra; hade bara hans lott
fallit en- AMMAN verld, som varit storre
och ljusare och hyars f6rhallanden
allmanhet varit mera gynsamma for
f0rverkligandet af Kalles planer, sa ha-
de han utan tvifvel blifvit en- stor och
miirkv;irdig man. Som det nu var, sd
blef han, som sagdt, en- odaga.
Kalle J6nson vile alltid g0ra, det han
icke f0rmadde; men f0rmadde aldrig
CORA det han Vile. Det berodde pa att
allting var f0rvandt hair verlden, sade
han. Hade ALT varit sa, som det borde,
sd hade han kunnat utratta, hvad
han hade velat. Han medgaf aldrig att
han var skapad for denna verlden eller
nagon AMMAN heller, utan h0ll envist
fast vid den asigten, att denna verlden
var skapad for honom; derf0r beh6fde
icke han Tampa sig efter f0rhallandena
har, utan f6rhallandena borde lampas
efter honom. Och det var ingenting,
som gramde honom sa mychet, som att
han icle hade blifvit tillfragad ON hui
ru verlden skulle skapas; ty, menade
han, mar den var gJord enkom for min
riikning, sa hade det val icke varit mer
an billigt att jag hade fatt bestamma
hurudan den skulle vara. Narhelst han
tankte derpa, blef han grufligt f0rtre-
tad, och hade det icke varit f6renadt
med sd mycket omak, sd hade han nog
tagit sig for att sjelf skapa en- AMMAN
verld, bara for att visa hurudan den
skulle vara; ty att han kunde CORA det,
tviaade han visst icke pa. NJ n6jde
han sig emellertid med att s0ka omda-
ma och f0rbattra den, som redan fans.
Men afven det var ett stort arbete, ty
ALT var, enligt hans mening, pa tok;
och han ham aldrig utratta mer an att
klandra och f0rd0ma allt som han lar
de kama. Verlden f6rblef lika dalig,
som f0rut, och Kalle J0nson blef samre.
4x,sSs lo !, o+%
ska orsaken till att dag och matt be-
stamts att komma pa de tider, som de
nu CORA, och hvarf0r icke dagen kom-
mer, mar det ar matt, och natten, MIR
det ar dag. Resultatet af hans under
s6kning blef, att han ansag en- andring
vara af modem; och for att battre kunna
verka for delta andamal sa stiftade
han en- f0rening, som kallades natt-och-
Observation-Disclosures, och egeu-
skap af f0reningens ordf6rande bes6kte
han flere politiska konvent for att s0ka
f0rma de politiska partien att upptaga
denna fraga pa sina program; och mar
de icke vile CORA det, sd f6rd6mde han
dem allesammans, och sade, att de ar
betade endast vissa PRISONERS intresse,
men bekymrade sig icke ON folkets val.
Att solen lyser med eget lius, men
manen n0dgas lana sitt tyckte Kalle
J0nson var stor oriittvisa; det bevisar
bara huru de sma och ringe behandlas,
sade han. ON icke manen far eget ljus,
sd kommer en- revolution att utbryta,
som kommer att ofverandakasta hela
universum, h6rdes han ofta yttra. Lika
orattyist syntes det honom vara att
manga trad voro sma, andra stora, man
ga berg h0ga, andra laga, manga Aoder
korta, andra langa, manga sj5ar djupa,
andra grunda; och tva ting kunde han
lika litet Ida, som begripa: att hans
har var r0dare an hans grannes och att
nordpolen ar i norr och sydpolen So
der och icke tvert ON. Han arbetade
ifrigt pa att IA en- lag antagen, som
skulle f0rbjuda manen att vara uppe ON
dagarne och f0rspilla det ljus, som sa
val beh0fs ON natterna; ikasa Vile han
ock ha stadgadt, att inga andra an rod
hariga personer skulle IA beklada en-
beten staten.
Kalle J0nson vile gerna arbeta; men
ibland voro dagarne for langa ibland
voro de for korta; ibland var det for
varmt, ibland for kallt; och sa var arbs-
tet hardt och dagspenningen liten, och
ga var det sd svart att afgora hvem som
kom att IA NEST nytta af arbetet. Han
var emellertid en- stor arbetarevan och
tyckte mycket ON att SO aaadra arbeta
Efter att hafva misslyckats atskilli-
ga yrken, slog han sig omsider pa jord-
bruk, d. v. 8. han lade sig till ett stycke
land och amnade bruka det efter en- all
deles ny metod, nagot som han sjelf ha-
de uppfunnit. Hvad delta egentligen
var, blef man aldrig klok pa: men visst
ar att Kalle J6nson trodde fullt och fast
derpa och var sd ifrig att f0rklara det
obegripliga j sin nya metod for sina
grammar och sa outtr6ttlig att f5rehal-
la dem huru dumma och inskrankta de
voro, som icke vile anamma hans lara
och CORA sasom han, SAINT huru fakun-
nige jordbrukarne voro, som k6pte ALA
slags nya MISUNDERSTANDING, sarskildt
de nya observation-disclosures, ty de ko-
sta bara penningar, och dessa pennin-
gar ga de rike fabriKsegarnes fickor;
och lika sd dumt var det att frakta sina
varor pa jernvag och pa sa satt rikta
jernvagsbolagen; jerdbrukarne borde
sjelfve k6ra sina varor till marknaden.
rSc0n, fo1lr l,,,,,f II Z, srrS,o fxrr !; +;5.,.