Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-12-07
Har och der.


Det talas nu mycket ON och stora for
bindelser goras for att afven bland
svensk- k-amerikanerne pa ett yirdigt
satt fra minnet al Upsala mote af ar
1893. DIST artgodt. Hvarje upplifvan-
de af stora och sk0na minnen, af adla
och bshjertade handlingar, af fadrens
tro cch fadrens bragder har alltid sin
stora betydelse. Det ger styrka och
fasthet at ALA strafvanden samma
'rigtning och eggar till ny kamp och
Enya segrar. Intet ar sa godt som en-
god grund; och intet ar sa larorikt och
uppmuntrande, som en- bragdrik och
;irofun historia; och fast var tro icke
huila,' pa vara faders tro, sd stdrkes den
dock deraf; och det ar godt att icke ems
delta afseende@beh6fva vara faderl6sa.
Men den gladje, som kommer att ra-
da vid dessa festligheter, kan icke blif-
va helt oblandad. Den kommer att stO-
ras betydligt af den omstandigheten,
at saval Sverige, der Upsala mote
hollis, som ock bland Sveriges s6ner och
d0ttrar, som bo och bygga delta land,
den ande, som 1893 besjalade vara fader,
iansenlig man vilzit bort; och den tros-
kraft och renlarighet, som da kanne-
tecknade fadrens handlingar, numera
. yttra sig helt svagt. Det kan iclke an
nat an kannas f0r6dmjukande att vara
medveten ON att svenska folket under
de tider, som fytt, sedan Guds ords rena
lara sadan Luther framhaft den, stad-
fastades i sverige, icke battre handhaft
och handlat med de pund det fatt, an
att Sveriges land nu'star oppet for den
katolska ohyran SAINT utg0r ett tack
SAINT falt for ALA s. k. moder1a villoan-
OARS opsratio och att en- stor del
af Observation-Disclosures 6fvergifvit sina
faders tro och sina faders kyrka, nagra
for att pa delta lands stora allmanning
drifva omkring utan NAL, utan andligt
och kyrkligt hem; andra for att kasta
sig villfarelsernas brokiga vimmel, der
de kastas fran det ena till det @Adra,
tills de omsider f0rlora all fasthet och
all bestamd religi0s farg.
Men ON EFT dylikt medvetande icke
0kar gydGen, sa kan oct dock, isynner-
het ON det genom dessa festligheter
cores riitt starkt och lifligt, tjena till
att klargora stallningen, paminna oss
ON hVad. som varit och hvad som au
ar, SAINT uppmuntra oss till fortsatta
strafvanden och 0kad fit, till fasthet
itron, orubbligheti laran och rikedom
ikarleken, pa det att vi'ma behalla
hvad vi annu hafva qvar och ON moi
ligt atervinna nagot af det, som ar for
loradt. I sa fall kunna dessa lutherska
jubelfester bIifva till stor nytta och
valsignelse.+ O
ON ALA menniskor, som ;iro villige
att CORA godt h;iri verlden, wore Wilt
ge. att CORA det. pa samma s;itt, det ar,
ON de nagon gang kunde blifva eniga
ON basta sattet att ga tillvaga och pa
den grunden "samverla, sa skulle sa-
kerligenl ls'mycket godt kunna utrattas.
Oenigheten torde sunderstundom m0jli-
gen komma sderaf, att ingen part har
filnnit just det rata sattet. Ware der
med huru som helst; sakert ar, att ON en-
har funnit det,; sd ha icke ALA gjort det;
men hvar och en- tror paturligtvis att
hans satt iir det basta. Nykterhet ar
ju en- god SAX; men icke Aro ALA nyh-
terhetsarbetare eniga ON basta siittet
for. kterhetens befr;imjande; ON de
deto wore, sd skulle resultatet af deras
str;ifyanden blifva helt annat, an hvad
det nu ar. Den enc sager, att nykter-
hetssaken beframjas bast genom politi-
ska partier, som gynna nykterhet eller
prohibitions, en- andre ater sager att
skaI man verka, for nykterhet, So ma
ste, man bildas Ghemliga f0reningar, in
tetannat verkar sa qvickt och sa sakert,
och, det ar intet. som. dryckenskapsdjef-
vulen gfruktar Sd; : mycket som en- hem
lig f6rening;; en- ttredje alter menar, att
politiska partier och hemliga f0renin-
gar duga iicke;; Il men latom oss IA 0ppna
(icke uppsluppna f6rstas), ),stora och Ifs
,hraftiga Observation-Disclosures, Sc da
skall det blifva ;annat af, da skall vart
arbete kr0nas med framgang. ALT
jamt ropas det ON partier och f0renin-
S0As$ = OIS VOL LluSs1 uCA lOuud VI Sofild
aHtdetta slit yarde, men tro i var en-
fald, att huru bra an partaer och fore
ningdr ma vara, sa vore det kanske at
minstone lika bra att ha en- he'll del
nyktra '1aenniskor. Mar andra ropa till
drinkaren: >blifs prohibitionist eller
hemlig f6reningsmedlem, e1ler salla
dig till en- a0ppen'' f5rening, ON du
will blifvanykter; sd vile vi hellre sir.
ga: biif prohibitionist, ON du sa viii;
blif hemlig eller sts6ppen'' f6renings-
medlem, ON du sa 6nskar, det ma vara
din ensak; men viii :du blifva nykter, sd
lat bli satt sppa. Det Or ett gammalt
bepr5fvadt satt, som icke beh6fver
"arbetas igen''. Bra f6reningar ha vi
nog at; det ar bre Sslk vi beh6fva.
y s.. q