Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-08-03
Smating och ssStorting''

s.. i
De tvenne NEST betydande arbstsin-
stallningar pa senare tiden hafva fore
tagits af Carnegies stalverksarbetare
och Norges storting.. Arbetarnes leda-
re fordra att Carnegie skall erkanna
detas f6reningsverksam och brak-
makarne Norges storting fordra att
kung Oscar skall erkanna deras uppl0s-
ningsarbete Arbetareh0fdinge Hugh
O'Donnell kan icke inse, hvarf6r icl1e
han sjelf skulle taga Carnegies egendo-
mar besittning och CORA med dem ef-
ter behag; och socialisten, och ryssvan-
nen Bjornstjerne Bj6rnson kan icke
annat f6rsta, lin att hans hufvudskalle
blifvit gjord enkom for att bara konun-
gakrona Norge: Begge aro de redan
store och magtige, och deras hand
lingssatt komma en- ofrivilligt att tan
ka pa konung Erik XIV:s ord: "Kom-
mer paddan till talde, sd poser hon"
Norges radikaler tala mycket ON
Norges rattigheter; men desynas gl0m-
ma hvem det ar, som hjelpt Norge for
varfva sina rattigheter. De tala myc-
ket ON Norges Hagga; men de gl0mma
hvem det var, som gaf norskarne en-
egen fagga. Men sadan gl0mska ar ju
icke ovanlig; ofta ;ir den ursaktlig.
Huru lyckligt ar det icke staldt har i
landet, der det icke fins hvarken sven
skar eller norskar, utan bara ''skandi-
naver".
Lat ingen menniska hjelpa dig, MIR
du kan hjelpa dig sjelf. Det ar icke
blott farligt, utan det ar dertill ,bade
synd och skam att taga emot help, nar
det icke beh0fs. Ju ifrigare hjelpen er-
bjudes, desto ifrigare Dor du afboja den.
De fiesta mennisl1or ;iro sjelfviska och
manga aro onda och illmariga; och mar
de pasta sig villa hjelpa dig, s;a villa de
intet annat an hielpa sig, sjelfva. Verl-
den ar full af narrar, som blifvit RUNE
rade genom andras help. Kan du icke
sta for dig sjelf, sa helper det dig icke
mycket att en- AMMAN star for dig.
"Sjelfver ar basta dr;ing".
Det republikanska statskonventet
har staten har nu hallits. ''Frid och
endragt radde", ON man undantager
nagra snatriitor mot slutet. Vara
~nersiz- ikanslIe broder voro talriht
representerade. Man har 0fverallt We
lat ha det sa, pa det att den karvordne
Knute Nelson matte ga igenom med
CLANS. Hair var nu cit ypperligt tillfal-
1e till att hielpa sig sjelf; och IA AFRO de
observation-disclosures, som lata cit sadant
tillfalle ga sig f0rbi. Derf0r sago de
ock har sina intressen till godo pa ett
s;itt, som for dem maste vara ganslza
tillfredsstallande. Sc, de f0rsta att
hjelpa sig sjelfva; cch mar vi fatt lara
den konsten, sd ia ocksa'vi nagot. In
till dess bli vi utan. ,@.,z,,, -,-..,.,
ffikr} W y Fas,is,.ysI r
sVart fria, upplysta och laglydiga
folk, eller atminstone en- del deraf bar i
aratal arbetat pa att bibringa England
nagon upplysning och iinsigt angaeende
Irlands regering, och pa senare tiiydfen It'd
har man bel1ymrat sig .alldeles f0rfar-
lgt med afseende pa .tyske kejsarens
egenmaktiga framfart SAINT sl1rifvit
milslanga b0neskrifter till ryske zaren
med anhallan att han sina regerings-
atgarder vile vara sd god och rata sig
efter amerikanernes fngervisningar
Eft dylikt tillvagagaende kan icke
annat an f0refalla de europeiska regen-
terne och deras folk h6gst besynnerligt
for att icke saga l0jligt och styrka dem
den tron, att ALT amerikanskt ar
humbug; ty So lange den amerikanska
regeringen icke kan halla battre ord
ming har landet, an som skett och
fortfarande skier, ej heller tillf0rsakra
hyarje medborgare atniutandet af den
frihet och det skydd som lagen lofvar
honom, sa lange ar Diet olampligt for
amerikanerne att s0ka undervisa och
tukta andra folk och regeringar. -
Men det az ju alltid lattare att under
visa andra ON hyad de skola CORA, an
att sjelf g5ra det som ar ratt. Det ar
emellertid bra att t,komma ihag att mar
hvar och en- sin syssla sk0ter, sa gar oss
val ehvad oss moter,.o, J. S. @.