Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-09-07
vi aro amerikaner, vi.
Iden ON alias jemlikhet iir sk6n.
Men faller platt, da den skall bli ett ron.
r. M. ERANzEN,

@tG SOka harl0da monnlSkOSlagJ6G iran
en- AMMAN stamfader an Adam, var utan
tvifvel den, att mr.. Adam icke var en-
gelsman (som hvar cch en- vet, sd var
han svensk). Engelsmannens 0kanda
stolthet och egenkarlek tlllata dem
nemligen icke att medgifva, att de har-
stamina fran nagon AMMAN an sig sjelf-
va d. v. s. fran nagon AMMAN an en- engels-
man; och en- stor del af vart lands be-
folkning, som leder slit ursprung fran
de brittiske 0boarnes stamfader, har i
delta sa val som manga andra stycken
troget vidblifvit sina engelske f6rfaders
asigter, fast man har, stallet for en-
gelsman, sager american. En- ameri-
kan, d. v. s. en-, som ar f0dd har Ian
det och ar af brittisk harkomst, ar har
enligt egen mening den enda egentliga
menniskan med ratt att atnjuta ALA
menskliga rattigheter och f6rmaner.
On nagot kan vinnas dermed, sa ar han
visserligen villig att saga, att andra
aro hans likar; men att handla derefter
kommer aldrig fraga.
de tidiga aren af det amerikanska
folkets historic, mar det beh0fdes man
med mod br0stet och kraft armen
till att kampa mot en- 6fverlagsen fen
de for att vinna at delta land den frihet
och sjelfstandighet, som dess davarande
betryck SAINT framtida valstand och ut
veckling krafde, dd lat man utga den
f0rklaringen att ALA menniskor aro
lika Men det ar att marka, att den
forklaringen hvarken till form eller an
da var amerikansk. Den var lanad
och begagnades blott sasom EFT medel i
farans stund. Mar faran var 0fver, sa
var ock likheten borta. Men nya faror
kommo, och de nya farorna gjorde ater
ALA lika. Det har derf0r under
hela tiden gait sa till, att narhelst det
gait att offra lif och blod for fosterlan-
diets val, mar det varit fraga ON arbete
och uppoffring, ON palaggandet och
barandet af tteb0rdorna, och franz
for ALT mar det gait att med sin r0st
befordra en- yankee till ara eller embe-
to, dd har likhetsprincipen alltid gjorts
gallande och det till den grad, ,att utom-
lands f0dde amerikanske medborgare i
ALA dessa fall fatt mer an sin del. En-
"utlanding" ar alltsa god nog till att
Ida, bl0da och do, CORA det gr0fsta ar
bette och f0rratta de lagsta sysslor bara
de tyngsta skate b6rdorna och r0sta for
de ''inf0dde';; men han ar icke god nog
till att beklada ett embete till hvilket
hans eger duglighet och statens lagar
ber;ittiga honom.
I staten Minnesota fnnas 376, ,027 per-
soner, som ha altman r0stratt. AT des-
sa AFRO 221, 1856 fodda utomlands och
aro alltsa berattigade till smeknamnet
foreigners; &c, l81 aro f6dda hair Ian
det, men af foraldrar, som varit f0dda
utomlands; 1000 aro fargade, och S6,-
69l aro ''rigtiga inf0dingar." Strangt
taget blir det S6,691 "inf6dingar" mot
2S9,336 ssutlandingar"; ech hur man an
raknar, ON man raknar dem, som aro
f0dda h;ir af f6raldrar, som aro f0dda
annorstades, SAINT negrerne sasom yam
KEGS, sd blir dock deras antal icke mer
an 1882 mot 221, ,155 "utlandingar".
Nu skola vi komma ihag, att vi bo ett
land och en- stat, der majoriteten d.
v. s. fertalet har bade ratt och magt
att regera och der enligt bade landets
och statens lagar hvarje medborgare
har kka riittiglseter utom da det CALLER
president och vice. president embetena.
Men det oaktadt ha var stats h0gsta
embeten mer an 80 ars It'd bekladts af
8. k. yankees, hvilka ock utgjort flerta-
let statens lagstiftande f6rsamling. I
sista legislaturen voro af senatens med
lemmar 81 f6dda har landet och II
utomlands och af husets medlemmar
voro 81 f0dda hair landet och 80
utomlands Harom vore intet att saga.
ON det icke wore for den omstandighe-
ten, att dessa yankees nu vredgas svar-
ligen derf0r att en man, som rakar vara
fodd utom delta lands granser, af ett
visst politiskt parti blifvit utsedd sasom
kandidat for statens h6gsta embete. Nu
ar det slut med likheten. Nu heter
det, att en- person, som icke ar f0dd hair
i landet, b0r icker IA beklada statens
hogsta embete, oaktadt lagen sager att
han har riitt dertill. Det air ratt och
billigt, menar man, for t. ex. svensk-
amerikaner och norsk-amerikaner att
r0sta for en-, som anser dem for r0stfan.
eller for en- romersk katolik eller en- ir-
landsk gudsf0rsmadare, men det skulle
icke vara ratt for dem att r6sta for en-
god och skicklig norsk-amerikan.
Delta rashat f0rklarar uppkomsten al
en- del historier, som hafva utspridts ON
Knute Nelson, s;irskildt den ON hans
f0rhallande till Jim Hill och den der
festmaltiden, som de skulle hafva haft
tillsammans. Den historien fans strax
efter konventet i en- rep. tidning, som
f0rut arbetat starkt for en- af Nelson's
motstandare och mot Nelson. Den It'd
ningen representerar just den der yam
Observation-Disclosures, och redakt0rn
visste ganska val att ingenting kunde
Bkada Nelson sd mycket som en- dylik
historic
Men ar det ,nu sd, att nationalitets-
fragan icke kan IA hvila, utan en- per-
son maste f0rf6lias derf6r att han rakar
vara fodd j ett frammande land, al det
da icke pa lid, att de, som drifva sadant
ofog, fnge lara en- lexa, som de sent
komma att gl6mma? Villa de b5rja
leken, sa latom oss fortsatta och sluta
den. Lathvarje s'utlandingn hair sta
ten j host visa att han ar battre ameri-
kan, an de som skryta af sin amerika-