Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-07-13

lemna staden inom 10 dagar eller st
for f6ljderna.
Forolyckad angare. Inman l.
MEMS stora angare City of Chicago ha
under en- haftig storm f6rolyckats p
sydkusten af Irland. Officerare oc
manskap raddade sig, da fartyget ick
kunde undga att blifva vrak. I tors
days matt slogs angaren spillror oc
sjonk.
Campbell will resignera. Ordft
randen i republikanska nationalkomi
ten, w. J. Campbell, hade onsdags q
langre radplagning med president Har
rison, hvarvid han framlade sina ski
for slit beslut att resignera. Nagon n,
ordf0rande ar ;innu icke valid i Camp
bells stale.
Buffalo Bill, eller Col. w. T. Cody
som hans verkliga namn ar, har gior
cit stort intryck pa drottningen af Eng
land, som beslutat f6rlana honom en- ii
tel, men har svart att fnna nagon pas
sande. Man har f0reslagit: Drottnin
gems af England och kejsarinnans af In
dien hof- och kammar-c cowboy. Nos
later det fint alltid.
Domda banktjufvar. Oscar Crea
mer Oscar Bj0rkman och W. Carpen
ter, hvilka som kandt tillgrepo 52,O0'
fran firman Dix & Phyle i New Yorl
och rymde till K0penhannn, der d,
blefvo arresterade, men sedan aters;in
da till New York, tingo f0rliden torsdas
sin dom. Carpenter och Creamer dom
des till nio ars straffarbete och Bj0rk
man till fem ar.
I bedrofligt skick ankommo Pin
kerton-polismannen till sina hem
Knappast nagon af dem var oskadad
Da det blef bekant New York att ct
tag med Pinkerton-man var att vanta
samlade sig stora skaror med arbetare
vid jernvagsstationen, men da man be
farade demonstrationer andrade jern
vigsbolaget tiden for tagets anlSomst
sa att endast IA voro tillstades dS tage,
anlande. Pa samma satt gick man till
vaga med de Pinkerton-m;in, som bod
de i Philadelphia och andra platser
Sjelfva aro de ytterst faordiga, me1
saga att de icke skulle inlatit sig pa Sd
ken ON de vetat huru den stod. d.
saga sig endast vara hyrda sasom vakt
main.
splittring i sangarforbundet
The United Scandinavian Singers o
America afh6ll slit konvent f6rra VEG
kan New York. De norska sangf6r
eningarne f0rfaktade sin asigt, att de
Lindblomska sangarbaneret skulle for
blifva Glee klubbens Brooklyn egen
dom, da norrmannen icke vile taha on
detsamma. ON nu delta var derf0r, at
sangarbaneret Ell ansags hafva nago
varde eller derf0r, att norrmannen ick,
kunde vinna det, ;ir ej godt att saga -
kanske bada skalen medverkade. Sven
skarne blefvo missn0jda da f0rslage
bragtes upp och sattes under omr0st
ming. Norrminnen hade maioritetel
af r0sterna, hvarf0r utgangen var lat
att f0rutse. Da utslaget upplastes lem
made ALA de svenske sangf0reningarn
salen och en- allmin f0rvirring uppstod
Splittringen blef ,fullstandig da f6rbun
dets president mr.. Swenson fran Chica
go resignerade fran sin post. Hva,
som var att vanta har skett, och i de
hela taget ;ir der intet att beklaga.
Blodbadet i Pennsylvania. Ell
blodig kamp utkampades ionsdags mel
Ian Pinkerton "polisman" och afskeda
de arbetare vid Carnegies jernverk
Homestead, Penn. Tidigt pa morgo
nen anlande 300 Pinkerton "polisman
till Pittsburg, hvarifran de begafvo sis
till Homestead. Vid ankomsten mot
tes de af 5000 arbetare, som nekade at
lata dem landstiga, och striden b6rjade
Pinkerton-mannen 6ppnade elden, hvar
vid tva arbetare folio. Arbetarne be
svarade anfallet och fera Pinkertol
man fingo bita griset. Kampen fort
sattes hela dagen. Strejkarne had
uppstalt tva kanoner pa hvar. sin sid
af foden, hvarmed de bombarderad
Pinkerton-mannens batar, dock utal
att utratta nagot. F6rs6k gjordes nj
att branna batarne, hvarf0r ola dol
sprutades Diver dicken och dels t6mde
i floden, men afven denna hemska plal
medf6rde icke asyftadt reshltat. Pin
kerton-mannens stallning var, ,nu myc
ket kritisk, da de voro omringade af el
rasande folkhop och afskurna fran al
undsattning. Ire ganger hissade d.
fredsaaggan, men denna blef hvarj'
gang nedskjuten at strejkarne. Slutli
gen insago Pinkerton-mannen att de
var f6rgafves att kampa langre, ocl
upph6rde att skjuta. En- ny fredshagg;
hissades, och denna gang blef den re
spekterad. En- komite af streikar
gick ombord for att bestamma vilkoren
Det bestamdes att Pinkerton-mannel
skulle utlemna sina vapen och all am
munition, SAINT lemna platsen. Da Pin
kerton-mannen nadde Amalgamate'
Neutrality-suspicious., n0dgades d
taga hattarne af och helsa faggan. For
bittringen mot dem var sa stor,. att de
var med yttersta m0da man kunde al
halla den rasande fo]khopen att f0rgri
pa sig pa dem. Slutligen anlande d
till operahuset, der de innestangdes un
der natten. Blodbadet kostade 20 men
niskolif och 40 sarade. Dagen efte
blodbadet var det lugnt och stilla
Homestead, och arbetarne h0llo pa me-
att utplana sparen efter den graslig
f6rodelsen. Guvern0r Pattisons beslu
att icke sanda trupper till skadeplat
sen har gjort honom till arbetarnes fla