Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-10-05
Huru Nisse Tokebo bar sig
dumt at

pSt OCu SldSlU SlS uoO IoI alo 9PA c1A" SH
Btund, ssdet ar da SAINT och visst, att
det fins en- del menniskor har verlden,
som jag rakt icke kan f0rsta mig pa
Den ena gangen tala de pa ett satt, en-
AMMAN gang pa ett annat satt, och hvad
de vid ett tillfalle ifrigt forfikta, for
neka de lika ifrigt vid ett annat tillfal-
le, sa att man aldrig kan blifva klok pa
hvad de egentligen tro, bekanna och
lara. Och hvad deras handlingar be-
traffar, sa sta de strid icke blott med
deras ord, utan afven med hvarandra,
sa att hvad som bygges upp med den
ena, rifves ned med den andra, och det
hela blir cit obegripligt virrvarr. Der
ar t. ex. Nisse Tokebo. Jag har kant
honom manga ar och har alltid trott
honom vara en- skaligen bra karl. Wis
serligen har jag hort sagas att hans be-
gaining ar ringaoch att hans uppfost-
ran blifvit f0rsummad SAINT att han ar
inbilsk och bold for orimligheter och
0fverdrifter; och jag vet ju afven att
Tokebo icke ar nagon formanlig plats
att bo pa. Men huru manga ar det icke,
som med liten begafning, lklen uppfost-
ran och dalig omgifning anda sla sig
fran och bli bra karlar. Sc bara pa
gamle Torkels bror, Ivar Redlig, som
ar granne med farbror min. Han har
aldrig haft skuld for att vara nagot
ljushufyud, och han har aldrig haft ma
gon AMMAN larare an erfarenheten; men
har han icke det oaktadt arbetat sig
upp, sa att han nu ar en- af de NEST franz
staende och ansedde man der trakten.
Hvad han sager, kan man lita pa; och
hvad han g0r, ar nyttigt och andamals-
enligt. Med Nisse f0rhaller det sig
annorlunda, efter hvad jag nyligen er-
farit. Det ar nu femton> ar sedan han
kom till Tokebo Han arrenderade da
on farm af bror min och sk0tte den nag
"a ar, hvarefter han b0rjade med spe-
eel iaffar staden, hvilket han ocksa ON
nagon It'd 0fvergaf och slog sig pa span
malshandel. Han lyckades gapska bra
| ALT delta, sd bra som manga andra;
men sd b6rjade han hangifva sig at
grubblerier och besynnerliga funderin-
gar. Det, som sarskildt besvirade ho-
nom, var att menniskor AFRO sd ojemt
lottade har verlden. ON ALA menni-
skor dro lika, sd bora de ock ha det Ii
ka,n plagade han ofta siiga. Och efter-
som han ansag sig sjelf sd god, som ma
gon AMMAN, sa menade han sig hafva
ritt till det basta, som stod till buds.
Han vile derf0r icke langre ga och ar
beta, sasom f0rut; han vile blifva re-
gent eller nagot dylikt. Huruvida Mis-
Be skulle kunna styra land och rike, det
vet jag icke, men ett vet jag, och det
ar, att han icke kan styra sin egen tun-
ga. Jag horde honom for en- kort It'd
sedan samtala med nagra bekanta har i
staden, och fast jag val f0rut under fe-
re ars It'd hort honom yttra besynner-
liga asigter, sa trodde jag dock icke,
att han skulle bara sig at, som han
gjorde. Han b0rjade beljuga och bak-
tala f0rst den enc och sd den andre och
s0kte pa ALT satt nedsv;rta redlige och
viilkande m;ins CODA namn och rykte;
och sd sade han att ALA F0renta Slater
liga och statens embetsman aro ett
elandigt tjufpack och att delta land ar
det uslaste land som fins pa jorden. Sa
der holl han pa vid pass en- half tim
mes It'd, och hvarifran han fick ALA fu-
la ord och uttryck, som han begagnade,
det f6rstar jag icke; men de AFRO viii en-
del af den nya laran, kan jag tro. Han
hade val icke slutat sd smart, ty han
syntes just hafva kommit riktigt igang,
ON icke Abel FERN, som ar litet hetsig
af sig, afbrutit honom med att saga:
''Men h0r du Nisse, tycker du icke att
Diet ;ir skamligt, ia rent af nedrigt att
tala pa .det der sattet; du kan ju icke
bevisa ett enda af dina pastaenden''. Dd
blef Nisse vred och utbrast: ''Ja, sa har
det alltid varit. Den som f6rs6kt att
omskapa och reformera samhallet, att
arbeta for sanning och ratt och s0kt
upphjelpa den f6rtryckte, han har all
It'd mast Ida han och .f6rf6lielse. Det
har varit ALA stora reformatorers lott,
och jag ;ir val icke battre an de-" "Na-
ia, deri har du emellertid r;itt", SADIE
FERN, "att du icke Il. battre an de-.
Men da gick Nisse.
Jag minnes ock hur det var pa senare
tiden, da han handlade med speceriva-
ror staden, hur han redan da brukade
tala ON hurusom jordbrukarne och ar
betarne f6rtrycktes genom orimligt h0-
ga priser pa ALT hvad de beh0fde k6pa;
men lita pa att Nisse var det oaktadt
icke den, som salde billigast; han var
lika man ON att IA bra betalt som ma
gon AMMAN. Men mar han sedan b6rja-
de med sadeshandel och skulle k0pa
hvete af b6nderna. da hade han f6rlo-
rat all karlek till de h6ga priserna; han
h5ll sig da alltid till det ldgsta; men sa
h0ll han gratis Ianga tai for sina kun
der ON huru de bedrogos och plundra-
des af andra; och detvar jul ocksa vardt
nagot.
Nisse har alltid varit stolt 6fver sin
r;ittsk;insla och sin utonordentliga ar
lighet.A Si blef han valid till taxerings-
man EN- gang, bara for att han skulle
"a tillf;ille att visa sin rittvisa. AT hans
handlingssatt framgick emellertid smart
att vanskap, saiskildt politisk VAN
skap och psrsonliga intressan voro
mycket starkare an. hans rattskansla.
Misses Vanner och sbr0der' hade fijrut
varit de rikaste trakten, men basyn-
nerligt nog betalade de nu mindre skatt
an ,.ionu AMMAN D.nna fiira ndy yino ka.