Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-08-10
Dafven talar sanning - ibland.

tvenne af sin kyrkas grundlaror med
afseende pa -hennes f0rhallande till
s'denna jordens,goda,,'. Den romerska
kyrkan har, som bekant, gjort till sin
uppgift att pa ALT satt s6ka visa icke
blot. att det var Columbus, utan att det
varAkdt0like,o Columbus, som upptackte
.Amerika; att det var hans tro, hans
dyed, hans helighet, hans. .brinnande
missionsnit SAINT jungfru Iarias sar-
skilda ledning och beskydd, som gjorde
det mojligt for Columbus att utr;itta
ALA de storverk, som tillskrifvas ho-
nom. Mar pafven derfor papekat hui
rusom staten och deIcivila myndighe-
terna CORA f0rbered'elser for ett vardigt
tirande af den store upptackarehs min
ne, sd tillagger han: s'Det vore derf0r
icke lampligt att kyrkan (den romer-
ska) midt under dessa mangfaldiga are
betygelser och samfalda gladjeyttrin-
gar skulle, vara alldeles tyst, alden
stund kyrkan alltid villigt erkant och
(f6rs0kt att gynna ALT, som lframtradt
aadrhelst Diet visdt SIG cara vdrdt dra och
ber0m". Ja, just sa! Pa'tusen ar har
/. icke nagot godt, stort eller adelt fran.
tradt, som icke pafveny satt sig emot,
f0ff0ljt och f0rbannat, sa lange det va
rit ringa och oansenligt; men sa smart
det trots af pafvers f0rbannelser vun-
nit framgang och med framgangen an
seende, sa har pafven strax erkant det
och tillskrifvit sig all ara och pastatt
sig vara den, som frambragt det. Hvad
gjorde pafven for Columbus mar aenne
beh6fde hjelp; huru bistod han honom
n0dens stund? Sade han till honom:
''res, du har min valsignelse; du, kom-
mer att upptacka en- ny verldsdel, och
ma jungfru Maria och ALA helgong yara
med dig" Sade han iicke hellre: drag
astad din gaining. Huru tror du dig
kunna segla onakaing jorden, mar. .jorden
ar fiat, sasom ALA pafvar sagt. ''H Men
nu, mar Columbus kommit till heders,
nu will pafven vara med; honom till
kommer nu all ara.
Vidare sager pSsfven: s''F6r Att kun
na-fira Columbil h6gtidliga arsdag med
den vardighet och pa ett satt, som Of
verensstammer med handelsernas SAN
ming, sd maste religionens helighet for
enas med den verldsliga statens harlig-
het',. Sa talar han, som sager sig vara
Kristi, stathallare och menar sig vandra
Kristi fotspar. Hans ord beslzrifva
emellertid till punkt och pricka den
romerska kyrkans lara och landings
eatt.
- Pdfuew ,och lrzand. 57,'i ajJBl ig
Af.allt, som pa senare tiden skrifvFiitss
och talats ON Englands politisla 'stri-
der och Gladstones f0rsok att Wilma
majoritet for sin ''Ho1ne Rule Bill" for
Irland, har intet sa traffande klargiort
stallningen, som en- liten teekning i
tidningen G9if Toronto. Gladstone
framtrader med EFT document / handen
hvara star skrifvet: Neutrality-suspicious.
Rule Scheme. Han mUter en- irlanda-
re fran Ulster; denne pekar pa bokstaf.
ven Fl ordet Home och s;iger: Nj pa
star, att den der bokstafven skall vara
H; men jag pastar, att den betyder r,
sa att i stallet for 'Home Rule" blir
det Rome Rule" d. v. s. att stallet
for att Irland skulle ia sjelfstyrelse far
det pafvestyrelse. Sa ar det. Glad
stones arbete gar intet annat ut pa an
att helt atervinna Irland at pafven.
Vdra smdpdfvnr.
Pafven Rom'ar en- oresonlig sale,
men icke pa langt mar sa oresonlig som
vissa smapafvar, som pa senare tiden
tillvallat sig magt och myndighet och
b6rjat regera har i landet. Pafven
Rom 0nskar regera den kyrka han sielf
tillh0r; men vara smapafvar villa rege-
ra kyrkan utan att ems tillh0ra henne.
Sc det ar ett stra hvassafe. Manga af
dessa smapafvar aro nybakade politici,
som kalla sig reformatorer och hvilkas
hela politiska vishetsf0rrad bestar af
nagra utslitna fraser, som deras slealare
idislat aratal, och af fhvilkas reform.
strafvanden man annu icke markt an
nan frukt, an attde riktat spraket med
en- mangd .oqvadingsord och fula ut
tryck, som anstandigt folk icke gerna
will begagna. - Huru ofta hafva icke
desse egenmagtige och sjelfkloke varel-
ser f6rsmadat, hanat och pa ALA satt
nedsvartat kyrkfolket, derf0r att delta
icke tagit del politiken och gjort slit
inhytande gallande; men hander det da,
att nagon eller nagra som tro och som
vaga bekanna sin kristna tro, afven ta-
ga del politiken och dervidlag sasom
alt annat babe villa och vaga hhndla
efter eget f0rstand och egen afverty-
gelse, da borjar en- AMMAN visa. Da he
ter det att de begagna religionen sa-
som tackmantel for att derunder be-
drifva allehanda styggelser. Man kan
visserligen icke anklaga dem for nagot
sarskildt, men man kan f6rd6ma dem
pa allmanna grunder; ty de aro ju krist-
ma och deltaga pa samma gang politi-
ken; och det bora de icke g5ra, sager
man nu; icke pa annat vilkor an att
de villa blifva spapafvarnes slafvar och.
blindt f0lja deras befallningar; men Sc.
slafveri och kristendom ga icke bra
ihop; frihet och kristendom h6ra till
sammans. En- kristen tror atthvar och
en- har rittt, att j SAX, som angar honom
self, tanka for sig self. Delta ar fri
hetens f0rsta och enklaste form. Der
mast har hvar och en- ratt att pa ett
passan..s och anstandigt satt uttala si-
= tanl.as. Men vara smapafvar saga
j. <, tine isynnerhet ha ingendera>a af