Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-09-14

mar stor manga patrafats vld Petos-
key, Mich.
Indianerna i Oklahoma hafva
b6rjat med sina sol och messias-danser,
hvilket Dir EFT tecken till att de hafva
upprorsplaner sigte.
I full verksamhet. Carnegies fa-
briker Pittsburg, Pa, aro nu full
verksamhet. Den sedan flera vec1or
vid fabrikerna f5rlagda polisstyrkan
har dragit sig tillbaka, da inga vidare
oroligheter aro att befara.
En- beklaglig jernvagsolycka IT,
made l0rdags afton vid Watertown
Junction pa Fitchburg jernvagen,
Mass, det EFT frakttag stotte tillsam-
mans med ett passageraretag fran Bo-
ston. Alta personer d0dades och cirka
30 blefvo lila skadade. Bada tagen
splittrades och fylde sparet med spill
ror, sa att all trafik maste installas for
flera timmar.
Gripen forfalskare. Sheriff Bean
fran ST. Paul ankom onsdags till San
Francisco och. arresterade Charles J.
Thompson, hvilken for sex manader Sc.
dan rymde fran ST Paul, efter att haf.
va f0rsnillat SIC, 900 fran Peoples bygg.
nadsf0rening. Thompson hade varit
f0reningens sekreterare sex ar. Han
reste f6rst till. Victoria B. c., men er.
h0ll sedan anst;illning hos firman A.
Lusk g. Comp. San Francisco.
Stora eldsyador. Under dot pro.
cessionen Visalia, CAL, pagick f6rli.
den fredag, med anledning af AZ arsda-
gen efter Californias upptagande till
stat, uppstod en- eldsvada, som hotade
med att 6delagga hela staden. Imam
man blef here ofver elden voro 21 hus
nedbranda. Den lila staden Had
leyville, en- f6rstad till Quebec, ladies'
fullstandigt aska fredags morse. Of
yer 100 'hus nedbrande, hvarigenom
fcirka 500 personer blefvo husvilla. For
lusten anslas till $1O0, 900, hvaraf endast
en- tiondedel betackes med assurans.
Angaren Scandia anlande fire.
days till New York fran Hamburg med
l,0S6 passagerare, af hvilka % voro sa.
longspassagerare, 9S1 mellandackspas.
sagerare och 77ltillh0rande manskapet.
Under resan hade 32 d0dsfall intraffat.
Stu personer voro angripna af sjukdo.
men och f6rdes dessa till hospitalet pa
Swinburne Island. Hamburg-Am
can Comp. har mn sex angare karan-
tain: Moravia, Rugia, Normannia, Vie
land, Stubenhuk och Scandia. I l6r-
days rapporteradSs, att nyasjukdoms.
fall och tva' d0dsfaiI .intriffat pa Scan.
dia, sa att den gula flaggan ater blifvit
hissad. Renligheten aScandia var be,
tydligt battre an Rugia och Norman
MIA.
Guvernor Flower af New York
ir en- handlingens man, som f6rstar att
upptrtida med kraft och beslutsamhet,
da sd beh6fves. Senast lade han delta
i dagen, da n6dv;indigheten fordrade
att CORA Fire Island till en- karantiin-
station. Folket pa On satte sig der.
emot, men da k6pte han platsen slit
eget namn for 5000, 900 och lat dr.. Jen.
kins draga pa firman Flower & Comp.
$50, 900 att genast utbetalas. Harmed
trodde han att saken var orduad, men
det kringboende folket satte sig anda
till motvirn da fartyg ankrade vid On
for att lands;itta sina passagerare. Gu.
vern6r Flower hade nu icke annat att
CORA lin att taga till kraftigare atgal
der och besl0t att siinda mills till On
De stackars passagerarne pa de karan.
tanl6mda angarnef iro varda ALT delta.
gande. -"
Skandinavernas invandring till
Amerika behandlas af prof K. c.
Bobcock tidskriften ''Forum" pa ett
satt, som tyder pa bade sakkannedom
och sympati. Efter det han vidr8rt
den svenska koloniseringen vid Della.
ware sjuttonde arhundradet, omnam.
ner f6rfattaren, att de f0rsta skandina.
viska emigranter kommo fran Norge
1926 till New York och att de slogo sig
ner nara Rochester denna stat. Nagra
ia hundra f6ljde efter under de narmast
derpa f6ljande ito aren; men det val
fOrst 1886 som de f0rsta svenska koloni-
erna grundlades Illinois Sedan blef.
vo kolonier utplanterade Wisconsin
och Iowa; svenskar och danskar lika
val som norman togo del utvandrin.
gen, men f0rst 1S43 b0rjade str6mmer
af invandrare blifva mera regelbunden
Vid folkrakningen 1850 funnos $4,000
skandinaver Forenta Staterna; ito az
i
derefter uppgick antalet till 72,000
Under inb1rdeskriget afstannade invan.
dringen, men mot slutet af sextio. talet
tilltog den alter med sadan styrka, och
ar 1882 landsattes 1O5,336 skandinaver
vara hamnar. Under fem derpa fol.
jande ar anlande 1852, 354; och under de
fem aren derefter 304, ,l60. Enligt cen.
sus af 1890 funnos staterna Illinois,
| Wisconsin, Iowa, Minnesota och dc
begge Dakotas 100000 innevanare al
skandinavisk harkomst Lagges der.
till de infodde, uppgar antalet till en-
million. Eft iitmarkande drag Or, att
skandinaverna f0rnamligast s1a sig pa
jordbruk. I Minnesota, Wisconsin och
Iowa eges st1rsta de1en af landet al
skandinaver. staderna egna de sig
at handel och olika handtverk, men ma.
joriteten af dem aro jordbrukare. Skan.
dinaverna f0rvarfva sig smart medbor.
gareskap och lara sig engelska spraket
ganska fort. fraga ON altman bid.
ming sta skandinaverna h6gst bland dc
invandrande natlpnerrla. Skandinaver-
| ma horde politiskt hanseende Anda till