Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-03-23
"De aro bara bender, -

r.
Ofvanstaende omd6me sages den lar
de och snillrike f0rfattaren och refor-
matorn Kristoffer Janson Minneapo-
lis hafva falt ON skandinayerna haE
landet. Och delta omd6me grundar
han pa den omstandigheten, att desse
Observation-Disclosures bonder ika
litet f0rma fatta betydelsen af den for
sigkomne pastorns litterara alster som
att begripa deras innehall eller njuta
af deras sk0nhet, hvilket tydligen visar
att de sakno bildnineg och rhvilket dess-
utom haft till f6ljd att de booker, som
pastorn utgifvit haft sa ringa atgang,
att de langt ifran att medfora nagon
vinst i stallet medf0rt stora forluster
for f0rfattaren, och det oaktadt denne
redan gjort sig namnkunnig i s'gamla
landet." IL
: Det ar ledsamt. Ledsamt for pastor
Janson. +.
Men hvarf6r CORA sig sa mycket be-
svar for desse b0nders skull? For nag
ra ar sedan var mig den stora MAIDEN for
unnad att ia lyssna till cit f0redrag af
denne pastor Janson. Det var strax
efter han hade kopmit hit till landet.
Han var mycket norsk da. Han har
blifvit skandinav sedan. Han var da
mycket angelagen ON att tydligg0ra
for sina ahorare, hvem han var, att han
icke var 'snoget vanligt menneske',
hvad han gjort, lidit och utstatt SAINT
hvilka oersattliga forluster han gjort
bara for att kunna komma hit till Ian
det for att har sprida den h0gre wisdom
till hvilken han hade uteslutande egan-
deratt och efter hvilken tusenden af
hans landsman har landet enligt
hans mening hungrade och t0rstade.
ID var folket 'sgamla landet" dumt.
DEN ifrige reformatorn fam emeller-
It'd smart och han har funnit det mer
och mer ALT sedan, att den der hungern
och t0rsten icke var sa stor, och fast
han nu fera ar s6kt vacka begar efter
den der nya visdomen, sa aro dock an
nu, enligt hans egen utsago, behofven
ganska sma. M ar folket hd1 i landet
dumt. Deraf foljer, synes det mig, att
de der stora uppoffringarne voro gan
ska onodiga och att det naturligaste
och klokaste for ALA sadana h0ga snil-
len wore, att de lemnade de okunnige
bonderna at slit ode och sjelfve ater-
vande till det land, der namn och rykte
vanta dem och der man f0rstar att
uppskatta deras meriter.
Hyad de stackars b6nderna .betraffar,
s$ IA de val soka reda sig sd godt de
kunna. Bender .aro emellertid icke att
f6rakta. De aro bra att <ha ibland.
Tank ON ALA blefvo sa bildade, som
desse s'herrar" aro som kalla dem bon
der! ON de blott sysselsatte sig med
att studera snillrika pennalster och be-
undra vittre man! Hvar skulle vi da
IA br0d ifran? Och utan br0d blefve
det val magert att lefva, afven ON man
wore intelligent. .x j..
De der skandinaviske bonderna aro
emellertid enc lustige fyrar. Nagra af
dem ha f0rirrat sig anda in F6renta
Staternas kongress. ON en- af dem,
som heter Kittel Halvorsen, skrifver
en- american en- amerikansk tidning,
sa har: -.. $50 .~..>.. ......
"He is swede and wears long red
whiskers cut away at the chin. He is
quiet to the point of being reticent.
He has said nothing in the house, but
has made himself felt on committees"
Denna varderika ''upplysning" ar
markvardig tvenne afseenden. F0rst
derutinnan att den pa ett enkelt och af-
gorande satt vederlagger inrikesmini-
stern Fosters beskyllning att svenskar
och norskar helt ogerna byta ON natio-
nalitet, att de icke villa bli annat an de
aro. Har ha vi nu kongressledamoten
Halvorsen, som var norsk mar han reste
till Washington, men hvilken pa om-
kring tre manaders It'd sa forandrats
att han nu ar svensE. Kan en- norsk
blifva svensk pa tire manader sa kan
han bi american pa tre minuter. Kon-
stigare ar det icke. Norskarne aro for
resten mer SAINT amerikanske mar de
lemna Norge, an en- irlandare kan bli
pa tio ar efter han har kommit hit till
landet. #
: Den andra markvardigheten bestar
deruti, att en- svensk kan hafva sate och
stamina F6renta Staternas kongress.
Det star annars grundlagen, att in
gen ma valjas till ledamot af senaten
eAer representanthuset, med mindre
han varit F0renta Staternas med dborga-
re ett visst antal ar. Men F0renta
Staterna ar ju en- aneerikaaask nation.
Da borde val ock dess medborgare vara
amerikaner. Det oaktadt skrifver en-
american ON en- af Representatives.
ledam6ter: HE Is suede"
Mar de ''inf0dde' tala ON amerikaner
af svensk, norsk eller dansk harkomst,
sa anse de sig ha full ratt till att kalla
dem ''Swedes", Norwegians'. "Danes'',
eller mar det skall vara riktigt bra,
"Scandinavians", (oaktadt de manga
fall icke veta hvad det ena eller det an
dra betyder): men ON nagon Naf desse
(svensk-, norsk- eller dansk-amerika-
ner) vaga att ON irlandare eller engels-
man, som komma hit gr6na som CUR
kor, saga annat an attade arc fullblodi-
ga amerikaner, eller ON de vaga att ON
sig sjelfve begagna nagot ord, hvarige-
nom de pa nagot satt skilja sig fran de
der 'grong0lingarne'",;da da blir det va
sen af. Da predikas det hogt ON huru
olampligt det ar att har landet tala