Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-04-20


som Ell alskar frihet; men
de rdttUise fordra den for
ALA, de ordHvise blott for
sig sjelt. Z. Borne.
M da biskop Ireland sages hafva
blifvit kardinal och salunda med annu
ett band bundits vid pafvestolen, och
den nybakade kardinalen till gengald
for den ara och upph0jelse, som honom
vederfarits, f6rklarat pafven vara nuti-
dens betydligaste personlighet, en-
man, som intresserar sig for ALA och
for ALT, men sarskildt for Amerika,
och det,. oaktadt delta land enligt var
nye kardnals nadiga pastaende ar till
stor del icke, katolskt; och nu da den be-
ryktade bespottaren Ingersoll i sin lik-
predikan 0fver den nyligen i staten
New Jersey af1idne Walt Whitman for
KARAT denne for en- af tidehvarfvets,
ON icke ALA tiders storste t;inkare och
poet; och da kardinal Gibbons i .Balti-
more b0rjat skrifva politiska kateke-
ser, hvars f0rsta och enda hufvudstycke
handlar ON den katolska kyrkans nyt-
ia och n0dvandi ghet for var alskade re-
publiks bestand och framtida lyc ycka; och
da till raga pa ALT elande en- of0rvagen
sale der mere kyrkostaden Brooklyn,
var det visst, f6reslagit, att viskola
bora hal i jorden sd djupa att de na
anda ned till den gl0dande massa, som
sages. utg0ra jordens inre, for att deri-
fran hemta all beh0aig yarne och sa-
lunda onodiggora de varmapparater
och d6t bransle, som vi nu begagna
-- jd, dG ar det sanning godt att
veta att man borl i.ett fritt land, der
man far CORA som man will, och ej be-
.hofver lydia pafven och hans kardinar
Ter, ej heller nodgas lasa Walt Whit
mans poesi, och har full rats att fytta
sin kos, ON det skulle blifva for hett.
Tank ON de romerske kardinalerne
fnge husera som de behaga, och man
vore tvungen att halla tillgodo med
Whitmans svin-poesi, och hvar och en-
hade ratt att ga och peta hal pa jord-
ytan narhelst och hvarhelst han beha-
gade, sa att landet blefve fullt med
sma vulkaner och var gamla jords
skr0pliga lekamen komme att Sc ut,
som ON den vore full af etterb0lder, da
blefve' dettatminsann ett harligt land
att DO uti, ON icke friheten, wore sa
stor. Men nu AFRO vi. som sagdt, ett
fritz folk och bo ett fritz land, och vi
CORA derf0r som vi behaga - mar ingen
har nagot deremot!
Den amerikanska friheten och jem-
likheten ar stor. Sc har ett exempel
Mar den nu alltmer f0rsvinnande stor-
heten D. B. Hill reste sydstaterna for
nagra veckor sedan, sa h0ll han natur
ligtvis tai till folket der han for fran.
I sydstaterna fins, som bekant, en- hel
mangd negrer. De ha icke skaffat sig
sjelfve dit, men de AFRO der. Manga af
dem ha icke mycken kunskap. Deras
politiska ihsigt ar nog icke sd stor. Det
oaktadt aro de medborgare och ha full
.frihet att - ldta bli att r0sta Att gifva
negern r0stratt utan att r0sta h0r till
nyare tidens ''svartkonst''. - Mar sd
den store statsmannen Hill kom dra-
gande genom hine landsindar, SD h0llo
naturligtvis negrerne sig framme for
att ON m0jligt for0ka slit politiska We
tande. Man kunde ju ock med slal
vanta att den varmhjertade mennisko-
vannen och ifrige reformatorn.. ..s;irskildt
skulle f0rbarma sig 6fver de svarte.
Han talade ju sa vackert ibland, sa ON
han bara kunnat svenska, sd hade han
NOR mod III r.. ri (.
''Pa Nova Semblas fall, Cejlons br;in-
da dalar,
Hvar helst en- usling fins, ar han min
van, min bror."
Men hvad handle? Mar han skulle
halla tai Jackson, Mississippi, sa ha-
de negrerne tidigt infunnit sig pa det
att de skulle IA vara med; men mar IT,
den var inne for talets hallande och de
Invite ah6rarne b0rjade anlanda, sd
k0rdes 4aegre,1aG ut. De hade full frihet
att vara utanf0r. Negern atnjuter
icke mycket af den amerikanska frihe-
ten; kinesen anda mindre. Han far
icke ems komma hit.
Narhelst vi hadanefter lasa den anne
rikanska frihetsf0rklaringen, sd bora
vi borja den sd har: ''sAlla menniskor
aro af naturen jemlike med undantag
af negrer och kineser SAINT ALA de, som
icke tillh0ra samma politiska parti,
som vi sjelfva, jemte nagra, som tillh6-
sra vart eget parti,. men hvilka aro vara
iemlika endast vid valtiden''.
Apropos politiska partier, sd ar det
allmant bekant, att de icke befordra
.personlig frihet. Partiets intresse
sattes 6fver och ramon ALT annat.
{ tPartiets villa blir individens lag, och
den enskilde blir endast ett viljelost
redskap. Graden af bundenhettir dock
olika olika partier. Nagra tillata
s,1er, andra mindre frihet. Man kunde
il med ska1 vznta, att de nya s. k. re-
,artierna i delta stycke skulle sta
d. v. 8. att de skulle m0jligg6ra