Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-06-29

ganska hett till ibland och icke heller
der har det saknats orsaker, som gjutit
ola pa elden. Da nu stormen saval
naturen som politiken atminstone f61
tillfallet upph0rt, sd gifves det m0jlig.
het till att betrakta den f0r0delse dc
astadkommit pa begge omradena; och
da marker man latt, att huru f0rfarliga
an andra stormar aro, sa aro de dock
bara smating jemf0rda med de politi,
ska; ty de fora berofva visserligen ma
gra menniskor lifvet och forderfva myc-
! ken egendom; men de senare berofva
hela landets befolkning dess heder, ara
och anseende och drifva lag, ratt och
religion ur landet. Republikanska par
tiet hade slit Acknowledgement Mime
apolis och der h0llos manga langa och
granna tai och demokraterna sades va
ra nagra stackare och oduglingar, rik-
tigt elandiga krak; och demokraterna
ha haft slit Acknowledgement Chicago,
och der hollos manga langa och granna
tai och republikanerna sades vara akta
fa allesammans, f6rradare och bedraga-
re och mycket annat ondt. Och prohi-
bitionisterna saga att bade republika-
ner och demokrater aro skurkar, och
dessa ater saga att prohibitionisterna
aro fanar, dumbomar och not Och da
blir det bara folkpartiet och qvarlefvan
al allianspartietq qvar och de ha redan Sd
grundligt f0rd0mt och nedsy;irtat hvar-
andra. att hvar man maste f0rundra sig
diver det f0rrad af skallsord SAINT den
fardighet deras begagnande dessa
partier lyckats tillvinna sig vid sd un'
ga ar. Vissa haftiga smastormar, mer.
andels uppvackta af unga reformtidnin-
gar, hvilka vanligtvis aro vaderstinna
och s0ka blasa upp dam och smuts, arc
s;irskildt rigtade mot kyrkfolket. Kyr-
komedlemmar beh0fva naturligtvis en-
extra pastrykning pa det att de icke
ma Sc battre ut lin andra. Nog SCI
vart stora, fria, upplysta folk praktigt
ut, mar de politiska stormarne dragit Of.
yer landet Tvi da!
Emellertid kanner Grover Cleveland
sig "djupt rord"; och icke kan det ware
sd underligt, da det demokratisla par
tiet MI for tredje gangen uppsatt ho
nom som presidentkandidat. Att har
blef den lycklige var just ingentine
ovantadt. Han gick ock igenom mec
CLANS. Det torde dock icke ga sd litt
mar det CALLER att ia ett nappatag me6
'lille Ben"
Demokraterna fortjena erkannande
j derf0r att eiyissa aNigtiga fragor tals
rent sprak. De vaga uttala Sin ofver
tygelse. afven ON den mangas tanke
dir origtig. Det vore battre, och alls
fall arligare, ON ALA partier gjorde sd
Men mar man laser demol1ratpartiets
manga och vackra ord ON arbetarne
och de fattige, ON huru deras val liggel
partiet sd omit ON hjertat, da ;ir ma,
nastan frestad att tro att det icke ar S;
allvarligt menadt; s;ikert ar, att ON sd
dana ord talats af godt och uppriktig
hjerta, da har demokratpartiet f0ran
drafts mycket pa senare tiden, och da Ill
det icke sa daligt som det siges vara.
|
Da nu nationalpolitiken ar sd pass un
danst0kad att atminstone republikane1
och demokrater fatt sina kandidate1
nominerade, sa ar det ju pa sin plat
att statspolitiken kommer mast ord
ningen. I Minnesota torde saken red;
sig latt nog. Knute Nelson ar uppen
barligen den man, som Dor blifva va
naste guvern0r, ej derf0r precis att hal
ar f0dd norsk, sasom somlige villa pa
sta, utan derf0r att han ar en- duglis
karl och bar Ika sd stor rdtt SOM aadgo,
AMMAN, fastda, ha1a 6ir t0dd aaorsb Kan
ske det wore battre att taga en-, som GO
ALT hvad han kan for att utestanga all;
som raka vara af nordisk harkomst?
Det ar nu uppenbart att John Lint
icke 0nskar blifva atervald till repre-
sentant kongressen fran andra distrik
tet. Det blir da n0digt att utse en- an
nan hans stale. AT dem, som dervit
0nska blifva ihagkomna, torde niger
vara lampligare an G. r. Davis fran st
Peter. Han har ock basta utsigten til
att blifva nominerad och valid. Det IL
att hoppas att Observation-Disclosures;
halla sig framme litet hvarstades ocl
Sc till att lampliga delegater sandas til
I konventet Mankato den 81 nasta ma
mad.
Men nog ON politiken. Redakt0rel
ar redan vred derf6r att uppsatsen blif
Wit for lang. j. s. c.
P. S.-SKAFFAREN hade rakat g0r,
nagra fula andringar i min uppsats for
liden vecka. Reid tillskrefs den ira
som var amnad at Reed. "Harrison
man. blef "Harrisons namn" o. s. v
Men delta berodde utan tvifvel derpa
att redakt0rer vanligen ha sin "vaca
tion. vid denna It'd pa aret.
i ofversvamningar. Den starka ne