Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-03-16

/ var stats CODA hufvudstad ST. Paul
herskar den pafige trotjenaren John
Ireland. Han Dir en- katolik af akta
skrot och korn, valbildad och fullkom-
ligt hemmastad i den romerska kyrkans
ALA konster och knep. At honom am
made pafven skanka kardinalshatten
Zen hufvudbonad, som utmarker sig for
hvarken nytta eller beqvamlighet). Det
forstas af sig sjelft, hvilken glade dem
ma underrattelse vackte f0rst och framst
hos ALA dem, som bygga och DO ST.
Paul, vidare hos ALA andra Minnesota
Dor och andtligen hos hela landets be-
folkning; ty hvem kunde val berskna
eller ems ana huru mycket godt den hat
ten komme att utratta.
Il Men sa holl det pa att ga pa tok med
hela affaren.
Det ar hvarje god katoliks oafvisliga
pligt att arbeta for kyrkan och endast
for kyrkan, och kyrkan det ar pafven.
Ireland ar en- god katolik och derf0r ar
betar han for pafven. Han tillh0r paf-
ven. De regler, som den katolska kyr-
kan allmanhet f0reskrifver sina arbe-
tare, aro: arbeta pa det satt och bruka
de medel, som bast passa for tillfallet,
SAX samma ON sattet och medlen och
for sig aro CODA eller onda; Iowa ALT;
men hall intet; sag ett, men g0r ett an
nat. De fleste katoliker trodde icke
att dessa regler skulle kunna foljas har
i delta fri land; men John Ireland va
gade f0rs0ket och lyckades Diver for
vantan. Han har alltid framstalt sig
sjef sasom en- stor VAN till frihet och
framatskridande, talat vidt och bredt
ON huru innerligt den katolska kyrkan
astundar landets viilfard, prisat var re-
gering och haft mycket godt att saga
ON vara allmanna inrattningar. Under
tiden har pafven latit sina bannstralar
ljunga mot allt som hans biskop har
prisat och ber6mt, och Ireland bar in
galunda varit okunnig derom. Folk
har emellertid satt tro till den valtali-
ge ST. Paul-prelatens ord, och har han
lyckats tillvinna sig sa stor makt och
myndighet, att han nu synes vara far
dig att ga br0stganges tillvaga.
Manga Of hans embetsbr0der hafva
emellertid afundats honom hans stora
framgang och mar de nu horde att han
skulle upph0jas till kardinal, sa b0rjade
de skrifva till pafven, sagande att Ire
land icke wore sd pafigt sinnad, som
han borde vara, att han icke arbetar
for att ateruppratta pafvens verldsliga
1nakt o. 8. v. De anglo-amerikanska
tidningarna talade Stamina sprak. De
menade att hurudan katolska kyrAan
an wore, Ireland vore ALA fall ssall-
right. Han ar ingen riktig katolik.
Han Dir frisinnad och en- god Forenta
Staternas medborgare.
Det der blef nagot fol styft for pafven
och han borjade frukta att det lag ma
gon sanning hvad som sades ON erke-
pappan, och sa h0ll han pa att lata bli
att utnamna honom till kardinal, och
Ireland kom mira att ga miste ON sin
haiti. - Sc det var don stora olyckan,
som hotade vart alskade fosterland;
och det ar omojligt att berakna de for
farliga folder hon hade kommit att
medf6ra for landet, for Minnesota och
sarskildt for st. Paul, som derigenom
gait miste ON det basta ''show'', som
nagonsin bes0kt staden, J. L. Sullivan
pa teatern icke undantaget.
Men hatten kommer nog.
Sa smart det blef bskant huru saker-
ma stodo, begaf sig pastor Ireland till
Rom for att helsa pa kyrkoherden Leo
XIII och inf0r honom redog0ra for sin
stallning och verksamhet haruppe det
st. paulinska prebendet. Det lyckades
honom smart att hafva ALA misstankar
och undanr6dja ALA hinder, och nu be-
RATA tidningarna fran Rom att ireland
ar den NEST omtyckte man Amerika,
och att ham self sagt sig tillh6ra pdfve,a
med lJ och sdl, att han alltid arbetat den
pdJaiga stoleas iatresse, att han af ALT
Werta 6nskar och pd ALA sdn strdfvar ef-
ter att dterupprdtta pdtvens verldsliga
aadkt, sdledes att onastortd SIT eget lands
regerisag.
Tank sa kloka de der tidningarna
voro som pastodo att Ireland icke ar en-
riktig katolik! Men nagra af dem aro
nog sa binda eller sd bundna att de pa
sta detsamma an.
Emellertid: pafven ar mold, Ireland
Dir glad, hatten kommer, faran ar af-
Wand, och landet raddadt at pafven.
J. S. G.