Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1892-05-04

Da ett fritz folk f0rlorat aktning och
v0rdnad for lagen, da upph0r det att
LYDIA lagen, och lagen ar ej langre till
nagon nytta; och da ar det folket far
(, digit att f0rlora sin frihet och hemfalla
at anarki eller despotism. Men folkets
aktning och v0rdnad for lage,e bero ofta
pa dess aktning och v0rdnad for lagstJ-
tarne. Kunna desse icke for sig sjelfve
f0rvarfva och bibehalla folkets f0rtro-
ende och tillit, sd arbeta de fafangt pa
att skaffa aktning och anseende at de
lagar de stifta, huru CODA och f0rtraff1i-
ga dessa for 0frigt ma vara.
Man kunde ju med ska1 vanta, att
den lagstiftande myndigheten delta
stora och upplysta land skulle till sin
karakter vara sa beskaffad och slit
tillvagagaende sa h0gt hold 0fver ALA
orattfardiga, laga och tvetydiga hand
lingar, att hon nodvandigt amaste till
vinna sig ALA CODA och rattsinniga med
borgares oinskrankta f0rtroende. Den
g0r ju ocksa ansprak pa att vara sadan,
d. v. s. att hvarje lagstiftare framstal-
ler sig sjel sasom sadan; men skulle
man satta tro till hvad desse herrar
lagstiftare saga ON hvaranora SAINT
hvad tidningarna ha att beratta ON
dem, sd skulle man komma till den
slutsatsen, att vara lagstiftare aro alle-
sammans de svartaste skurkar, som ma
gonsin funnits. Sa lila ar det emeller-
It'd icke. Men nog maste det medgif-
vas, att manga af kongressens och isyn-
nerhet etrepresentanthusets teller rattare
kanske, nagra dess ledam0ters) hand
lingar aro sadana att de icke gerna
kunna Okla aktningen for landets hog
sta lagstiftande myndighet eller skaffa
anseende at lagstiftarne. 19R
ss.sI ett land med republ ikansk f0rfatt-
ming uppsta nastan med nod dvandighet
. olika politiska partier. Delta beh0f-
yer val icke och for sig vara ett.ondt;
Ell heller ar det oratt att hvart och EFT
parti far f0rfakta sina asigter pa ett
lampligt och passande, satt; men da
dessa agitationer dragas in kongres-
sen och folkets Representatives. der in
tet .annat CORA eller foretaga, an det
som kan gagna deras egna politiska
planer och icke taga nagon som halst
hansyn till landets val eller We, blott
arbeta for slit eget personliga intresse,
da blir det ett ondt, ia ett stort ondt;
och det ar ganska svart att da ha syn
nerligt h0ga tankar ON lagstiftarne. =
Manga af dem synas ock vara till den
grad vardslosa och likn0jda att det ar
skam att mamma det. For nagra dagar
sedan hande det sasom det ofta ham
der, att representanthuset ingenting
kunde utratta, ty det var for manga
franvarande. Husets 'sergeant-at-
arms" fick da befallnning att ia reda pa
och skaffa dit de franvarande. Nasta
dag berattade han, att af de milton med
lemmar, som han skulle skaffa till rat
ia, hade han icke kunnat Sfnna tva, en-
hade rest hem pa grund af sjukdom
familjen, fyra voro ute pa landet, de
0frige tolf hade lofvat infnna sig. De
voro nu narvarande och fngo komma
fran och likt en- hop olydiga skolpojkar
maste de bedja ON ursakt for sin borto-
varo = 'Icke kunna dylika spetakel
h6ia herrar lagstiftares anseende. Det
synes ock som ON det skulle vara en-
smula under deras vardighet. Det tor,
de ligga icke sa liten sanning Eek
speaker" Reeds omd0me ON represen-
tanthuset, han sager:: "det ar nu sa-
dant att bade gudar och menniskor le
derat". J. S. @.