Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1891-08-12
Den stora revan chen.

Det kan vara godt nog med den f6rnya-
de trippelalliansen och med Englands del
tagadde f1rbundet. Ara ware alliansen!
Den f6rskaffar ALA hsndelser Europas
kloka pennfaktare pa redaktionsbyraerna
litet att g0ra och nagot att skrifva om un-
der en- It'd da den allmauna d0dstystnaden
g6r till och med en- hederlig sj6orm var
defull en- tidningsspalt Men tremakts-
forbundet med England som fjerde man
det dr. annars EFT f0rbund hvars CODA
egenskaper det ar latt att rakna.
Alt ar fred dessa dagar. Intet krig
ems den aflagsnaste utsigt - So lyder for
sakringen fran hela verldens statesman,
politiker och journalister. Det ligger
dock ingenting markvardigt deri. Natur-
ligtvis saga statsmannen: fred! En- diplo-
mat = stode han an skjoItarmarne och
med upplyft knytnafve - skulle nog for
sakra ON sina fredliga afsigter till och
med samma 6gonblick handen nedf6lle
for att sla till! Fredsord har det aldrig
varit brist pa under dessa krigsrustningar-
nes senaste tiugu Or. Men istallet har
det radt en- fullkomlig brist pa f6rnuftiga
skal pa hvilken bestaendet af en- lang,
oangriplig fredsperiod kunde byggas.
Ty lat nu Centraleuropas tidningar
gladia sig aldrig sa mycket at trippel-har-
ligheten - den Or dock icke mycket ward.
Framstall blott raft och slatt den fragan:
hvilket ordnande af magt- och gransf6r-
hallanden har alliansen skapat? Man
kan har bortse fran f5rhallandet mellan
Tyskland och Frankrike. Man kan utga
derifrap att alliansen maste bygga pa det
f0rhallande som skapades ar 1870. Men
har alliansen gjort ems nagot f6rs5k pa
att ordna f0rhallandena Balkanlanderna
en- gang for ALA och till makternas bella
tenhet? Det ar ju dock derpa Diet kom-
mer, an. Och svaret blir nej. Svaret blir
delta: alliansen f5rutsatter Osterrikes su-
premati Balkanlanderna. Alliansen ar
rigtad mot Rysslands framtrangade 0fver
Balkanhalf6n mot Konstantinopel. Men
det ar gifvet att den vagen och endast
den vagen will Ryssland ha. En- sam
manstotning mellan Osterrike och Byss-
land ar da blott en- tidsfraga. Men kriget
Europas syd6stra horn - det betyder:
de franska trupperna ilmarsch ofver den
tyska gransen.
Man b0r val komma ihag, att det Sr
den franska revanchen som skall ber0fvas
nabb och klor och g6ras So lam som en-
gammal krymplingl Det DIR delta som
turst Bismarck hsr docerat med bade
grofva och h0fliga ord ALT sedan han blef
satt pa pensionsstat. Derf0r skulle Ryss-
land vinnas fran Frankrike pa Osterri-
kes bekostnad - och Frankrike .skulle
sta 50 utblottadt pa hjelp, att revanche-
tanken hastigt maste do kalkborgarens
strad6d. ,a .,>..I.z.,
Men dessa dagar kannst6per man h5gt
ON ett f0rbund mellan Ryssland och
Frankrike. Det ar det enda nya vid den
DeIasta allanSen. E r&E ta|t .y&1t
Ryssland med tremaktsf 6rbundet -
det wore nagon mening L. Det maste ju
dock sista instansen vara Frankrike som
bestammer alliansens karakter. Kriget -
det dr. kriget mellan Tyskland och FRANK
rlke. All storpolitik lefver pa delta enda:
den stora fransk-tyska uppg6relsen. Den
stors revanchen griper in 0fverallt Eu-
ropa. Polacker och czecher 6nska den
langtansfullt - vara grammar pa hinsidan
Oresund tanka ocksa / slit innersta pa
revanche for nederlaget ar 1864. Den
stora revanchen Dir det trollmedel som
beherskar SHINE ooh tanke Europa. Vid
ordet reva1che KAPPA med f0rdubblade
Stag ALA hjertan som ej aro bundna |
trippelalliansens bojor. Och mar den ste
ra revanche- blixten slar ned det europei-
ska huset, da skall fredsalliansen uppen-
bara sig &rligt och upprigtigt som hvad
den verkligheten ar: en- baubrytare f6l
den stora uppg6relsen mellan CALLER och
germaner - ett solidt krigsf0rbund som
icke wore lifvet vardt den dag freden verk-
ligen vore betryggad Europa! Aldrig
"a mycket allansblack cch aldrig SO man
ga ris traktatpapper skola vara stand att
andra tingens 6desdigra revanche-gang.
Skulle nagon kunna smida ihop EFT FOR.
bund ID starkt att det auf einmal gjorde
revanchen hOppl0s och d6d och om0jlig -
sa maste det vara Bismarck. Men honon
- delta har at tyska regeringen blifvi
bestxmdt pabjudet - m8ste man hadanef
ter behandla endast som den privatmar
kejsar Wilhelm har gjort honom till, mel
som han sjeif med magt och valid icke vii
fnna sig att vara!