Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1891-07-29
Unders0kningar ON animalt
illus.

Vid ALA vanliga belysningsmedel ut
vecklas samtidigt med ljuset afven ganska
mycket icke lysande varme, hvilket mar
afsigten endast ar att frambringa ljus,
maste betraktas sasom en- onyttig f5rbruk-
ming af mekanisk eller kemisk kraft och
f6ljaktligen bidrager att CORA ljuset dyrare
Billigast skulle derf0r det lius vara, vid
hvars transatlantic varmeutvecklingen
wore minst. delta afseende Dir det elek-
triska ljuset och Drummonds kalkljus
langt billigare an .liuset fran ett stearin-
Illus, en- petroleumlampa eller en- gaslaga
ehuru ocksa vid de iva forstnamda slagen
af belysning mycket mera an halften di-
sponibel energi frrbrukas till varmeut-
veckling.
Emellertid gifves det annu ett annat
Stag af belysning, som icke ar ledsagad af
n8gon synnerlig temperaturstigning. En-
sarskild art haraf ar den bekanta fosf0-
rescenSeR, som gifvit anledning till sa
mycken vidskepelse och som under vissa
omstandigheter kan frambringas af vissa
insekter, fskar, moIlusker, infusionsdjur
ech andra smskryp. Hvem kanner icke
lysmaskens mystiska fosforsken den
m6rka augustinatten eller SIT Emseldar-
nes hemlighetsfulla fladdrande under EN-
segeltur en- mork h0staiton? Kanske har
en- och AMMAN ocksa hort historien ON
k0kspigan, som m6rker kom in iskatferi-
ct och till sin f0rskrackelse fam att de
fiaskkottletter som hon skulle steka skim
rade med EFT gr0naktgt ljus pa fatet.
De fysiska ACKNOWLEDGEMENTS hos den
"a olika Stag af ljuspIOduktIoner, hvilka
hufvudsakligen f0rekomma inom den or
ganiska verlden, ha hittils blott rnga
grad varit f0rem$l for vetenskapliga I'M
ders0kningar. Pa den allra senaste tden
har det emellertid lyckats den bekante
amerikanske fysikern Langley och en- af
hans assistenter, Very, att med spektro-
skopets help unders0ka delta fosforl1us
hos vissa insekter, till hvilka ocksa lys-
masken h0r. Till sina unders0kningar
skatfade sig Langley fran Kuba tlerr lef-
vande exemplar at en- der f6rekommande,
mycket stor skalbagge. Denna skalbagge
har tire jusbehallare, tva pa ryggen och
en- pa buken.
De tva forskarnes m0dosamma fotome-
fric cEo nj, ,iclyo tnin
med de ytterst kansliga instrument, som
Langley f6rut hade anvandt vid sina stu
dier Diver manens spectrum och tempera-
tur. Det spectrum som skalbaggens illus
gaf jemf0rdes med solspektrum, efter det
att f0rst solljuset dampats sa mycket att
det hade samma intensitet som insektlju-
set. Eft fullstandigt solspektrnm bestar,
som bekant af tire olika delar, den osyn-
liga ultrar0da delen, som repre-
senterar m0rka varmestralar, den synliga
delen, som omfattar bade ljus- och varme-
stralar, SAINT slutligen den osynliga, ul-
traviOletta delen, som innehaller de ke-
miskt verksammaste stralarne. Lapgeys
och Verys matningar ha nu adagalagt att
spectrum af det illus, som alstras af den
amerikanske skalbaggen, icke har nagon
ultrarod del, sasom eliest ar fallet med
ALA konstgjorda ljuskallor, t. ex lamp
illus, gasljus, elektriskt illus. Dermed ar
det salunda visadt att vi har ha att CORA
med en- liuskalla, som icke utvecklar
onyttiga varmestralar. Nagot varme fins
det visserligen dessa skalbaggars ljus,
men det ar af f6rsvinnande betydelse.
Waller man som varmeenhet den varme-
mangd, som erfordras for att "a tempera-
turen hos gram vatten att stiga 1 grad,
visa Langleys matningar att skalbaggen
under loppet af 10 sekunder AUSTRALIAN
blott 4 tusendedelar af en- sadan varmeen-
het per qvadratcentimeter ljusyta. Ljus-
facken pa djurets undersida, som dr. in
tensivast, utstralar under loppet af 10 Sc
kunder endast milliondelar af en- var
meenhet. Dessa tai gifva en- god matt
stock for huru ytterst fina och vanskliga
de omtalade unders6kningarna aro.
Slutresultatet af dessa unders6kningar
blir det att denna skalbagge proportions
Wis frambringar det billigaste liuset, det
att till alstrandet af en- bestamd Ijuseffekt
endast atg& hundradelar af den energi,
som for uppnaende af samma effekt for
brukas en- vanlig stearinljuslaga, och icke
heller mer an en- liten brakdel af den
energi, som atgar till det eIektriska ljuset,
hvilket dock hittills har ansetts som den
relativt billigaste ljuskallan.
Enar nu bade zoologer och fysiKer aro
eniga derom att skalbaggens ljus icke ar
oskiljaktigt f6renadt med djurets lifsverk-
samhet, men snarare maste betraktas som
resultatet Of vissa kemiskt-fysikallsk
processer, sa kan man hoppas att det en-
vacker dag m6jligen skall lyckas oss att
framstalla delta slags illus pa teknisk vag.
QUdrlGtenslcGp efter utlandet afiid-
ne svensksr, Svenska utrikesdeparte-