Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1891-09-23
ndsbrunnen.
Hr Redakt0r!

| ty de skrifva sin egen tidning. Dess-
utom f& de saga det precs sd som de villa.
Det Or derf6r som tidningsredakt6rer ALL
It'd ha ratt SAX samma hvilken mening de
f6rfakta. Jag vile derf6r bedja hr re-
dakt6rn att icke 'blifva vred, da jag nu ia
git mig fore att skrifya mot SKAFFAREN
och dess redaktiop, sarskildt mot en- af
| redakt0rerne.
Saken ar nemligen denna: Augustana
College beh6fver en- brunn (och hvem be-
h6fyer icke det nu torkan). Tidningen
Hemlandet har lofvat att lata bora en-
brunn, ON andra villa slappa till pengar-
ma. Delta h0gst lofiga f6retag har SKAF-
FAREN klandrat, och i mr.. SO sager L. G.
A. manga harda ord ON Hemlandet. Det
skulle han icke hafva giort, ty forst och
framst So visar han derigenom en- stor
brist pa aktning och lydnad. Bland den
basta delen af vart folk ar det en- allmant
erkand regel att ALT gammalt skall aktas
och aras hurudant det an ar. Hemlandet
| ar aldre an SKAFFAREN. Sasom pastor
borde ock L. G. A. besinna att tidningar-
ma icke skola LYDIA pastorerna utan pasto-
rerna skola lydia tidningarna. a. Las Hem
landet noga! Dessuton kom det utsanda
cirkularet ei direkt fran Hemlandet, utan
fran Rock Island, och Rock Island bor
synodens 0fverhet och no sig satter emot
6fverheten, honom gar det lila.
For det andra sd missf6rstar L. G. A.
saken. Det ar icke Hemlardet, som am
| mar bora brunnen, utan redaktionen bara
tager emot och utdelar de penningar, som
inf1yta for andamalet Det Dir de snalle
gifvarne, som bora brunnen / Hemlan-
diets MANN. Sa tycker icke L. G. A. ON
att planen ar ih8lig; men han, som ar en-
f0rstandig karl, borde val veta att en-
brunn maste vara ihAlig. Hur skall man
annars fa nagot vatten ur den? Men skall
brunnen blifva ihalig, sa maste ju planen
ocksa vara ihalig, annars blir det icke bra.
Dessutom star det icke hYars och ems
f6rmaga att CORA helgiutna planer. Der
till fordras EFT helgjutet hufyud Qcke iha-
ligt) och ett godt hjerta. Men det varsta
af ALT Dir att L. G. A. icke fattar sjelfva
brunnsfragans dup eller andemeningen /
den omnamda rnndskrifvelsen. Till hans
och andra liktankandes upplysning ma
derf6r ndmnas, att det fans en- It'd, da
Hemlandet h6ll styft pa den satsen, att
det ar en- pastors oafvisliga pligt att spri-
da eli blot kyrkliga utan jemval kristligt
politiska eller politiskt kristliga tidnin-
gar bland folket, isynnerhet inom forsam-
| lingen. Men EFT svagt 6gonblick (och
hvem erfar icke sadana), da redaktionen
tyckte sig vara rik, hafva hog och beh5fva
intet, sd f0rkunnade den och sade att den
genom fiitiga studier och deraf 0kade in
sigter kommit till den slutsatsen att en-
pastor icke ais borde befatta sig med It'd
ningar, atminstone icke de verldsliga.
F0ljderna af denna nya lara blefvo helt
andra an man hade vantat. Tidningen
magrade af, redaktionen blef ledsen och
| f6rsagd och pastorerna blefvo siappa ut
6fvandet af slit kali. Husbes6ken for
summaries, da pastorn icke langre beh3fde
ga omkring och SO efter hvilka som Taste
Hemlandet. Mangen pastor visste icke
ems huru manga namn han hade kyrko-
boken, da han icke beh0fde sanda nagra
| namnlistor till tidningskontoren. Da
Hemlandets egare markte det stora miss
taget, framhardade de icke sin synd, utan
b6rjade strax CORA allvarlig bot och bait
ring. Det ar derf0r som pastorerna pa
minnas ON sina forna pligter och sa att
saga, 8nyo insattas hela slit embete. Det
ar ock for att f0rsona den salunda be-
gangna synden, som tidningen tagit sig
fore icke att oifua skolan en- brunn, sasom
.sV&rt Hem" sager sin ''sansade upp-
sats", utan att ''borra en- brunn vid laro-
verket'' ON medel nog inf1yta. Det blir
salunda viss mening EFT 6fverfl0dande
ksrleksverk; men 6fverf6digt Dir det icke.
Delta satt att f6rsoHa synder och vinna
mad och yn'nest ar visserligen lite egen-
domligt; men det xr alls icke nytt. PAT
ven Rom erkande det for lange sedan.
Och en- pastor Dor val icke ondg6ras Of
yer att han paminnes ON sin pligt. Han
b6r ock komma ihag att det DIX icke blott
tidningarna, som behofva snar help. Det
fins 6nqb6tsbolog och landaffarer. som
ocksa krafva underst6d. Pastorns pligt
ar afven dessa fall lika tydlig. Dessutom
kan han ha nytta af dst framtiden I. ex.
ON han amnar resa Diver Atlanten till
Sverige eller Norge.
Det kunde visserligen sattas fraga hui
| ruvida en- pastor har rztt att sanda sina
neutrality-suspicious. namn hvart han
behagar (afven ON vi lefva ''det nitton-
de 8rhundradet" och rattskanslan icke Dir
So stark. Men skulle han raka lila ut
So kan han ju alltid parakna tidningens
help; och dess utslag ma val vara for
mer an observation-disclosures me-
ming.
| Betraktar man nu denna SAX fran and
lig synpunkt 50 blir resultatet detsamma.
Man kan andanom se den der granna
parken med brunnen, monumentet och
ALT Diet andra mSrkvzrdiga. Dit komma
daglIgen t0rstiga och vettgiriga skolmen-
niskor. De sla Gig ned omkring brunnsn
med en- tennk0pp teller l bista fall ett
gIas) sna handen och Hemlandet den
andra. 50 dricka de vattnet fran brun-
mem och lxsa tidningen ooh varda d We
i A Ia karr n 4 q