Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1891-02-11
DR.. Hasselquist d6d.

febr. 1891 XII. I. m.
Han var f5dd den mars 1916 Hassla
rod, Ousby socken, Lunds stiff P6ral
drarne voro hemmansegaren Nils Tufves-
son och Sissa Svensdotter. Vid IA ars al
der intogs han Kristianstads laroverl
och afade efter ar studentexamen vic
Lunds universitet. Fem ar derefter ellel
1889 prestvigdes han, hvarefter han tjenst
gjorde Luuds stiff sasom adjunkt ocf
vice pastor Everl5f, Kristianstad, G'im
akra, Onnestad och Akarp. Han gjorde
sig 6fver ALT omtyckt sasom en- utmark'
predikant, en- pastor, en- herde ordets
h6gsta mening.
Ar 1862 blef han kallad till pastor f6l
den af prof. L. P. Esbi0rn 1850 bildade
svenska lutherska f0rsamlingen Gales.
burg, ILL.,, SAINT antog denna kallelse. Sc
dan Ian intradt aktenskap med Eva He.
lena Cervin, en- from, bildad, anspraksl0s
och ALA andra afseenden utmarkt qvin.
ma, afreste han fran Sverige till Amerika
via Hamburg slutet af August samma 81
och ankom sallskap med go immigranter
fran nora Skane till New York den %
paf0ljande september. Efter en- kort vi
stelse Chicago och Andower ankom han
den % oktober till sin bestammelseort,
Galesburg.
F8rsamlingen hSrstades raknade blot
pagra total kommunikanter, de fiesta fat
tiga, Deras hyrda kyrka var en- I. d.
gammal lada och smedia, trang och m6rk.
En- af Erik Jansons forne anhangare, en-
supare, hvilken egde en- mycket tratgirig
hustru, f5rmaddes andtligen att i slit bo-
falliga kyle hyra den nykomne presten
och hans maka tva sma rum. Hsr bodde
Hasselquist och hans fru de. torftigaste
omstandigheter. Till en- b5rjan saknades
m5bler deras hem. Golfvet var deras
sang, en- gammal kista, hvilken pastorns
bibliotek f6rvarades, fck tjenstg6ra sa-
som bord O. g. v. I nara IL ar arbetade
Hasselquist med trohet och nit inom den-
ma forsamling, hvars kommunikanter
smaningom 6kades till S16.
Da Augustana- -synoden stiftades, valdes
han till dess forste president den 5 iuni
1860 och atervaldes sedermera vid bvarje
arsm6te 10 ar. Sedan prof. L. p. Es-
bj0rn atervandt till Sverige och beslut
fattats att fytta synodens laroverk till
Paxton, resignerade 81. fran f6rsamlingen
Galesburg 1868 SAINT fyttade till Paxton,
hyarest han under det f6rsta aret var en-
sam larare for svenska och norska lar
iungar. Han har ALT sedan dess varit
president for Augustana College och Teol.
Sem, som fran att vara en- uteslutande
prestbildningsanstalt smaningom utveck-
lats till en- h5gre altman bildningsanstalt
med II professorer och 6fver 800 studen-
ter. Da laroverket 1875 f1yttades till
Rock Island, f0retog han sin andra fytt-
ming har landet och har deltagit un-
dervisningen den teologiska afdelningen
anda till dagarne fore sin d6d. Sasom
exeget var han obestridligen den f5rnam-
ste bland den svensk-amerikanska luther
ska kyrkans man. For sin grundliga
skriftkunskap hedrades han ocksa for ma
gra ar tillbaka med teologie doktorstiteln
af EFT bland de 5stra staternas h5gre laro-
verk.
DR.. Hasselquist har sasom predi-
kant, skolman och under manga ar presi-
dent for Augustana- synoden ut6fvat ett
stort och betydelsetullt infytande pa
vart folks audliga utveckling och framat-
skrfdande bar / landet. Sasom skrift-
stallare, och sasom den svensk-amerikan-
ska tidningspressens Nestor kommer hans
MANN derjemte att alltid lefva var
kulturhistoria och vara landsmans tack
samma mime. ''Gamla och Nya Hem
landet", den f0rsta svenska tidning har
landet. b6rjade af honom utgifvas den
januari 1855. Den skarpa, med hvilken
han densamma upptradde mot ALT hvad
han anssg vara oratt och for land och
folk f6rderfligt, till hvilket han bl. a. rak-
made slafveriet S6dern, f6rraderiet mot.
det gemensamma fosterlandet, know
nothing -partiets bornerande b6rdsstolthet
m. m. var under denna jasningstid ett
SAINT uttryck af den frihetsSlskande
svensk amerikanska nationalitetens tan
kar / dessa fragor. Samtidigt utgaf han
en- religi6s tidskrift, ''Det Rata Hemlan-
det" sedermera g. Augustana". I denna
tidskrift har han pa EFT lattfattligt, val
vardadt sprak uttalat sina asgter, och
fran luthersk synpunkt bed6mt nastan
ALA religi5ss fragor, hvilka sta var It'd
pa dagordningen. Hans f6rnamsta fran
trycket utgifna pa populart sprak skrifna
arbete bar titeln: ''F6rs5k till f6rklaring
6fver Efeserbrefvet", hvilker arbete for
tya DR. sedan utkom bokhandeln.
4 sin II f5delsedag, den Q Mars 1886.
mottog han af synodens presidnnt laro-
verkets fakultet och andra Iansman hjert-
liga lyck6nskningar pa flera sprak, .sdet
hela utg0rande EFT varmt erkannande af
hans f5rtjenster och en- tacksamhetsgard
till Herren, som skankt den trogne tjena-
rem och hans langvariga arbete at det luth-
erska samfundet och det svenska folket |
Amerika". Den svenska regeringen, for
hyars kungl. bibliotek Stockholm dr..
Hasselqvlst under aratal arbetat, franz
stalde nastan samtidigt med denna fest
f0rfragan ON DIR. 81. vile, sAsom ''ett er-
kannande for bans stora f0rtjenster ON
slit gamla fosterland", mottaga K. Nord-
q