Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1891-10-07

delta ar att f6rvanta q nasta nnmmer).
Jotdn Jdrnsidd.
ALLMlNNA NYHErER.
Nt5tiO,a0lstssltJe,s SHADES under sep.
tember manad med $7,515,5 $40. / skatt.
kammaren voro den 1 okt. B741, ,66s, 200.
Herman Li1a1ssog pastor vid st.
Ansgarii kyrkani Chicago har utnamts
till ombud for kungliga biblioteket
Stockholm for Amerika.
St01.Et s7a0faJJ. Fran New Lodge,
Montana, skrifves den okt.: Under de
senaste 4s tlmmarne har det sn1at oupp-
h6rligt Sn6n ligger 8 fot dup.
Osteras EsOlb0rO7se7' sammantradde
Onsdags New York och Kommo 6fverens
ON att for oktober manad bringa 500, 900
tons kol mera marknaden an under sep
tember.
MGgtjg0 k01.p0r0ti0seer. Jernvags-
bolagen F6renta Staterna ega oil mill.
acres land, utg6rande en- sd stor areal, att
deraf kunde bildas sex slater, hvardera sa
stor som Iowa.
RGfvadt jeTaevdgstdg. Natten till
f6rliden onsdag blef ett expressing r6fvadt
pa Central banan mellan Albany och Little
Falls, N. Y. Rofvet blef icke mera an
$1,000, da expressbetjenten lyckadea
COMMA ett paket med $1,000.
Je77svdgsOlycka. I onsdags morse
sammanst6tte EFT passageraretag med ett
frakttag pa New York, Pennsylvania &
Ohio banan / narheten. af Kent, O., hvar-
vid tire personer d6dades pa stallet, medan
25 erh6llo mer eller mindre svara skador.
S,sabb Tes0. Enligt telegram fran
Hyita Stjernlintens hufvudkontor New
York har angaren Teutonic pa sin senaste
resa fran New York till Queenstown i
snabbhet 6fvertraffat ALA liniers angare, /
det resan gjordes pa dagar och 20 tim
mar.
ISdaejssg0rsaes o,atuI F5renta Sta
terna vaxer for hvarje Or, hvilket ar EFT
bevis pa att laslusten ar ] tilltagande. For
snarvarande uppgar tidningarnes antal till
1888, hvilket Dir 1918 fisra an f6rlidet
ar. Staten New York star framst ledet
med 1,95s tidningar.
Recip7Ocitet med Canada. Justi-
tieministern Sir John Thompson och tull-
ministern G. f.. Foster komma att repre-
sentera Canadas regering vid det mote,
som den 10 nasta mars skall hallas Wash
ington for att dryfta f6rslaget ON 6msesi-
dighetstraktat mellan F6renta Staterna
och Canada.
OIyclcsHds1delSe. En- alton f6rliden
vecka kom mr.. Rufus Terry sallskap
med tva personer korande Diver Washing
ton street bron ! Chicago, men markte
icke att vindbryggan var uppe utan st5r-
tade ned floden. Iva af resenarerna
drunknade, men den enc, mar. Shelton,
raddades at manskapet pa ett fartyg och
f6rdes till slit hem.
P0aUtzea'ly och presitlesatv0let. Ar
betsriddarnes stormastare mr.. Powderly,
som for narvarande uppehaller sig Mon
tfeal, Canada, har gifvit tillkinna, att ar
betsriddarne och farmaralliansen skola
gemensamt halla en- kongress Washing
ton den febr. nasts ar, da en- egen kan
didat for presidentembetet kommer att
uppsattas.
En- s1ppseesadevdclcGaade s4,ader-
s0lc,ti7ag. Guvern6r Pattison af Penn
sylvania har sammankallat statens senat
till extra session den Is okt. for att un-
ders6ka klagomalen mot statskass1ren och
audit6ren, hvilka pastas vara medskyldige
dc bsdragerier, for hvilka +. d. stads-
skass6ren Philadelphia, John Bardsley,
sitter fangslse.
Ochsd en- understanding. Det pa
stas med sakerhet att Smells m6rdare, w.
B. Tascott, hallsr pa att underhandla
med polismastaren Chicago ON sin ater-
komst och rattegang. Han lar sedan Sin
fykt fran Chicago uppehAllit sig bland on
indianstami Northwestern, der han gift sig
med on indianska. Antagligen ar notisen
en- at de vanliga .Tascott-historierna och
ingenting att lits pa.
Btai,aes 1Dla,aer p6 H0yt5. Det sages
att Blaine pa allvar tanker pa att "a st.
Nicholas Mole pa Hayti som kolstation
Hippo!ytes regering har 90 stora svarighe.
ter att dragas med, att han smart maste
kampa for sin existens, och da amman
Blaine passa pa och trsffa 5fverenskom.
melse med en- af partsrna att fl den efter.
lxngtads hammer. Delta ar egentligen
icke mer an som beslutades under den Sc
naste revolutionen, men da br6t Hippoly-
tes slit ord. En- nordatlantisk eskadel
skall sandas ned till Hayti sa fort orolig.
heterna b6rja pa allvar.
Eft spd,adt fr00r7stslJasstJe synes rads
mellan F6renta Staterna och Chile, och
hartill angifves ministern Egan vars
skulden. Befolkningen Chile har aldria
haft f6rtroende for mr.. Egan och ej heller
rsspekterat honom. Han anses hafva viss
man medverkat Till kriget, / det han upp-
muntrat Balmaceda till fendtligheter un.
de. l0fte att hafva F6ronta staternas sym.
patti. sakert ar att mr.. Egan hjelpt Bal.
maceda p& ALA satt och fatt sina vanne1
att vars spionsr. Det zr besynnerligt at