Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1890-03-12
- Prof. A. 0. Bersell var president for
aftonen. F6rst spelade prof, Stolpe EFT
eSrt ~ A4t~& ,o1o "a or~o, n..A c.,.,

: f6rtraffilgt solo pa orgel. Dernast fold
prof. G. p. Rydholm med bibellasnin
och bon, hvarp8 ett par solonummer sion
| gos af miss Olin. Mast ordning f0lid
} omtalandet af en- mycket vanlig missral
: ming. Tvenne af aftonens talare, d.
{ Hasselquist och prof. G. M. Esbj0rn, vor
| f6rhindrade att narvara. Nog var miss
rakningen stor, emedan man oeksa germ
velat h6ra afven dem, men de, SON upr
tradde, gjorde sin SAX sa f6rtraffiigt, at
ALA kande sig pa det h6gsta belatna.
Som f0rste talare upptradde nu prof
c. W. Foss, som skulle omtala fer os
betydelsen af delta mote, hvilket hal
ocksa pa EFT indrekt satt gjorde. Ne,
nagra raska och djerfva drag, tecknad
han vart sYepska folks Amerika histo
ria, hvarvid han sarskilt betonade Augu
stana SYnodens och Aug. Coils betydelse
Intet fumes vart samfunds historic, fo
hvilket vi beh0fde skammas. Var histo
ria vittade val ON en- standig kamp mo
fattigdomen, men hon vittnade ock ON Sc
ger. Det ar var skyldighet att taga var.
pa vart folk bade religi6st och politisk
hanseende. For att kunna g0ra detts
maste vi paakta de standigt vaxande be
hofven. Afven n5dvandigheten af en- rat
amerikanisering framh5lls af talaren. va
synod eyer sig kraften att CORA den luth
erska kyrkan till den NEST framstaende
kyrka / hela delta land. Aug. Coll. ha
ingen ringa betydelse delta arbete. VI
beh6fya nu blot en- st5rre enthusiasm ar.
betet. Hvad sk0rden skall blifva, "a vi
veta f6rst vid det stora m6tet herrlighe.
ten.
Nu f6ljde ater en- sang af Miss Olin och
omedelbart derpa framtradde den andre
talaren, prof. Bartholomew. Hans tai
skulle egentligen hafva staff nara sam
manhang med en- f6regaende talares, men
som denne var f0rhindrad att komma till
stades, maste professorn gifva oss en- liten
underrattelse, ON hvad delta tai skulle
hafva behandlat. Hvad vi nu icke finge
hora var, hvad fakulteten kunde CORA for
att befordra intresset for var skola, alltsa
det vigtigaste. Det mindre vigtiga, hvad
studenterna kunna, g0ra det lingo vi dere-
mot h6ra. Bildnningens stora betydelse
och vigt framh0lls. vi hafva ALA var del
delta valdiga arbete, som har till NAL he
la vart folks bildning. Studenterna aro
vid skolan sasom byggmastare De aro
icke der for att rifva ner - skola de rifva
ner nagot, b6r delta vara det tackelse. som
hanger for f0nstren till deras f0rstands-
kammare. Studenterna skola icke CORA
cit negatiut arbete utan EFT positivt. Tala-
rem vile taga Nehemias box sasom text.
Deri gafves en- byggnadsf6reskrift. Nehe-
mia hade en- egen 6fvertygelse och mod att
uttala den. Han begagnade method vid
slit arbete. vi skulle lara af honom. Fa-
kulteten och edukationskomiteen aro be-
falhafvare, studenterna utf6ra arbetet.
Nehemias man hade lust till arbetet. Haf-
va vi lust till arbetet, ar problemet redan
lost. De vile arbete. Lust och villa aro
n6dvandiga ON arbetet skall kr0nas med
framgapg. Hvarje man byggde och
han byggde midt emot sin egen d0rr. vi
kunna uppbygga var skola ON vi fylla
remnorna, som aro oss narmast. Hjertlig
och enig sam, erkan ar n6dvandig, vi
aro en- familj vid skolan. vi kalla var
moder alma. Skall familjen kunna ut
rata nagonting, maste inom densamma
fnnas harmoni, karlek och samverkan.
Manga hama oss ,art arbete, men vi bora
visa hjeltemodig tro och manlig tapperhet.
Studenterna kunna CORA mycket - afven
spela spratt.
Var skola beh0fver penningar, men
kunna vi icke gifva dessa, So hafva vi det
som ar battre. vi kunna visa godt mod
och en- god villa. En- mans CODA villa ar
battre an hans penniDgar. vi kama haf-
va CODA ord, hvilka aro uttryck for hjer-
tats karlek. Slutligen kunna vi med vara
CODA handlingar visa var karlek. vi bora
vara CODA studenter som med trohet CORA
sin pligt. vi bora hysa karleksfulla tan
kar om var skola. Lofva henne trohet,
Anse hsnne den basta. Bevisa var karlek
deri att vi skaffa henne vanner.
Efter delta tai f0ljde EFT violinsolo af
prof. Stolpe och "a till sist EFT kort och
hiertligt tai at past. Jesperson, hvilket
sarskildt betonades vigten af att ega de
studerandes vanskap.
Sakerligen kande sig ALA beIatna med
delta mote. Sakerligen ar det alias on
skan, att EFT raft hjertligt och f0rtroende-
fullt f0rhallande ma ega rum mellan lara
re och larjungar. Ma var skola djupaste
och sannaste mening blifva en- familj. Der
den rata karleken ar, der ar ocksa den
rata v6Idnaden. Onaturlig stranghet och
hardhet framkalla aldrig na4on v6rdnad.
Den studera nde b6r sin larare kunna Sc
mera an en- blot larare, han b5r honom
kunns hafva en- faderlig van och radgif-
ware.
Prof. c. NJ. Esbj6rn har skadst sin ena
fot, hvarf6r han for en- It'd ar urstandsatt
att sk6ta sina aligganden.
TerJds,ststijILss Lssis,g ,gs,stsIeOttet WASH
ington gaf harom dagen tiIlkanna. att det