Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1890-07-16

KMnde icEe nsOtstG vGrnaen. En-
ung student fran Upsala vid namn Alfred
Wallin, nyligen ankommen fran Sverige,
a1ed harom dagen Chicago af 6fverhett-
uing.
F0rensu for tVist. Amerikanska
hafva upptackt, att Alaskas
granslinie stracker sig % mil langre at
6ster an hittills varit antaget. Enligt
denna rakning skall Forty Mile Creek och
det narheten deromkring belagna guild
distriktet tillh5ra F6renta Staterna. Nu
CALLER det att Sc ON John Bull will accepte-
ra den nya matnlngen.
Ohyggligt. iva 12 ar gamla gossar
Toronto, Canada, f6retogo sig onsdag s
att pa 6ppen gaia halla parafin 0fver en-
ar gammal flcka och sedan satta eld der.
pa. Det arma barnet sprang med brin-
made klader utat gatan, der en- person lyc-
kades "a fatt henne och med sin rock
qvafva ell len, men fickan var redan 50
svart brand, att fara for lifvet ar for ham
den.
EFT f0rTdLsIcadt bret. bet fredags
fran Carlisle. Pa, offentliggjorda brefvet,
hvilket behandlade presidentens asigter
ON protection och frihandel, staller sig
som en- f0rfalskning, Presidenten var in
bjuden att narvara vid "National Gran
gers" utstallning Carlisle, men sande ge-
nom sin sekreterare EFT bref, hvari han
tackade for inojudningen och beklagade
att tragna g5romal hindrade honom fran
att komma. Intet ord af politisk natur
omnamdes brefvet.
Den y,sgsta enigrart, som pa egen
hand kommit till Amerika, DR. utan tvifvel
Larson. Hon ar tva ar och en-
manad gamnal och kommer fran Stock.
holm. Den lila resande ar On rask, vaken
liten Stockholmska. Hon var alias alsk-
ling pa den langa resan, ty hon ar fader-
och moderl6s och en- hvar gjorde slit till
att muntra och gladja det lila pyret. Sj5.
sjuk blef hon icke, ty Oct bli Stockholma-
re aldrig annat an pa resan mellan Rag
valdsbro och Kornhamn. Hon var vid god
helsa och basta lynne, da hennes taht, som
Dor Newark, N. j., afhemtade henne
fran angaren Britannia.
Det f0rsta spadtdget till den fore
slagna pan amerikanska jernvagen genom
N. och S. Amerika, togs l6rdags
Brownsville, Tex. Den f0rsta linien skall
blifva $50 mil lang och stracka sig fran
Rio Grande till Corpus Christi, hvarest
f6rbindelsen med F6renta Staternas jern.
vagar skall ega rum. Diver Rio CIR r,nde
skall en-brygga slas. Frau staden Mex lco
skall banan ledas till gransen af Guatema.
la. Arbetet a f6rsta afdelningsinien hal
b6rjat begge andar och tros blifva far
digit pa manader, Det f6rsta spadtaget
helsades med international salut.
Den st0rsta eldsvdda, som "a man
ga ar f6rekommit i Philadelphia, utbr6t
s0ndags II. Atkinsons hyfvelfabrk. Den
starka sydvestvinden dref lagorna 5fver
till den pa andra sdan af gatan belagna
bradgarden, hvilken smart stod eld och
lagor. Ehuru brandkaren tappert kampa-
de mot det rasande elementet f3rtarde ell
den dock icke blott fabriken och thinner
lagret, utan lade afven en- tapetfabrik
aska. Langa brinnande tap etrullar. .f0rdes
af vinden ell mil genom luften. Egarne
till tapetfabriken, br8derna Carey, ansla
sin f5rlust till $5OO.O0O och Atkinson sin
till bortat $4,000. Careys tapetfabrik
var den st5rsta Amerika ON icSe hela
verlden.
En- fytaiade vuJicGn En- f6rfarlig
explosion intraffade fredags alton a den
/ en- af Chicagos dockor liggande angaren
''Tioga." b0rjan trodde man att det var
angpannan som exploderat, men det visa
de sig smart att olyckan f6rorsakats deri-
genom. att eld pa pagot satt uppkommit
lasten, som utgjordes af cirka 200 barrels
med fotogen, gasolin och linolja. Explo.
sionen atf6ljdes af EFT starkt dan, som kali
lade tusentals menniskor till olycksplatsen.
AT besattningen saknas 1s personer, hvil-
ka anta1 ligen ALA aro d6da; de feste af
dem voro fran Chicago. Sju personer
blefvo So lila skadade, att de svarligen
kunna komma sig. ALT giordes for att
slacka elden, dock utan verkan. De ska.
dade egnades den basta ward, men flera al
dem hade erhallit sa svara brannskadol
att ingen raddning var att vanta. For
lusten af angaren och lasten ansIas till
S75. 900.
Det gansLG tvistefr0et mellan Cana
da och F6renta Staterna, salfangsten vic
Alaska, synes ar vaxa till pa cit oroan I.
satt. Da ingen 5fgerenskommels kunna
traffas mellan F0renta Staternas och Ca
nadas regeringar, har den fora sandt or
der till kryssarne Rush och COrwin at
uppbringa och lagga beslag pa hvarie far
tyg, som antraffas Alaskas vatten met
salskinn ombord eller utrustadt TOR sal
fangst. Canaden sarne ha svarligen for
grymmats har6fver och flera redare, son
sta begrepp att sanda ut fartyg pa sal
fangst, ha ink0pt gevar och ammunition
SAINT gifvit kaptenerna befallning att slas
med Onkel Sans kryssare. De sednar
aro sma och fora en- fatalig besattning met
klen bevapning, men de representera For
enta Staternas regering, och ON maj
knapper dem pa nasan, sa kommer del
amerikanska 6rnen att skrika och kl6sas
och hans klor aro icke So daliga. mar ha,