Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-08-14
Or Europas hjerta.


Det hjertat ar sannerligen hepansratdt
stalkladt, omgifvet och uppfyldt af all
slags vapen och mordverktyg. Det hjerta
visar icke allenast tander, utan grunig
kanoner, bakladdnigsgevar, bajonette
och svard af ALA Stag mot den, som mar
mar sig. Det hjertat ar en- fastning, be
vapnad att motsta hvarje anfall fran all
jordiska och utomjordieasa makter.
Den militarparad, vi sago pa exercishe
den Cannstatt den stora kungliga jubel
dagen, sa storartad den an var, var docl
endast en- liten smasak, Tank dig: de Sc,
stormakterna Europa blot kunde pa ma
gra dagar uppstalla en- sadan militarpa
rad med ito naillioner man (sager 10 mil
lioner) till lands och sj5s. Hvar skulle
denna massa "a rum? M6jligtvis pa slat.
terna omkring Leipzig, der den stora
1'folkslagtningen" stod 1918, eller pa de
stora sandhederna omkring Berlin, eller
ock pa Rysslands stopper, sa framt vi
icke vile lata denna harmassa rycka in
pa slatterna mellan Salina och Denver,
eller vestra Texas.
Lat nu ocksa ALA Europas smamakter
komma med, So har du nog en- har pa tolt
ansltiOner man, ALT inraknadt.
Sadant ar Europas, det gamla kristna
Europas hjerta. Intet annat an ''krig,
storm och blodig kladnad'. Det har ar
kristenheten det, mark! Icke heller ar det
lex, utan fulla allvaret. Ty, kom ihag:
aret rundt sitta Bismarck, statesman, fur
star, kejsare, kungar och 0fvergeneraler
och spela setback med dessa tolf millioner
soldater. ALA unga officerare brinna dagr
igen af tranad efter krig. Naturligtvis -
de vanta att ia hanga slit brost fullt af
segerordnar och blodsmedaljer, ia, de van
ia lika ifrigt som fordom de vida india
nerna vantade att ia behanga slit br6st
med "skalparne" efter slagna fender, ALA
iika ifrigt som de afrikanska furstarne
vanta att ia pryda sina palats med hufvud-
skalar efter slagna menniskor.
Det ar alldeles om0jligt, mine vanner.
att CORA sig en- f0restallning ON de euro
peiska ma sshararne. Mar jag sag de tu-
senden pa Cannstatt heden fick jag en- Ii
ten svag aning ON det oerh0rda den
gamla verldens krigsvasende, den obe-
skrifiga skilnaden mellan Europa och
Amerika. SkYlle denna skilnad fortsatta
annu EFT hundra ar; jag menar, skulle
F6renta Staterna afhalla sig fran soldat-
vasende och krig under en- It'd af ett hun
dra ar - hvilken meniska nu skulle kun
ma f6rutsaga den oerh6rda skilnaden mel
Ian Amerika och Europa hundra ar haref-
ter?
''Gif mig, utropar en- skriftstallare,
''gif mig hvad krigen kostat, och jag skall
k6pa hvarje tumsbredd egendom pa denna
jorden, jag skall gifva en- ny kladnad, och
det en- sk0n och dyrbar at hvarje man,
qvinna och barn pa jorden, jag skall bygga
EFT skolhus pa hvarje kulle Diver hela jor-
den, der det vore n5dvandigt, jag skall
bygga kyrkor 0fverallt, tillrackliga for he
la jordens befolkning, jag skall Iona lara
re och pastorer, jag skall ock bygga EFT
universitet i hvarje stat och rike och be-
kosta fonder for de dugligaste professorers
basta af6ning", m. m, m. m. Det ar eff
ter en- tysk kristlig tidning jag ur minnet
citerar. Ingen af oss beh0fver tro, att
den namda skriftstallarens uppgifter och
anbud aro 0fverdrifna. Hvad kostade det
sista amerikanska kriget, ALT sammanrak-
nadt? Fraga skslbarnen, de kanske veta
det. Delta ar nu kostnaden pengar.
Men hvad ar krigens kostnad synder,
menniskolif, blod, tarar, lidanden af ALA
Stag? Har racker ingen mensklig mate
matik och aritmetik till; har arc vi ALA
stumma, har ropa ALA kristna: ''tillkom-
me dit rike".
Men Europa ar allmanheten belaten
med sOldatvasendet och krigen. Man fra
de jubelfesten Stuttgart med yttersta ju-
bel. ia, 6fverallt Wyrttemberg, So sy-
mes af tidningarna, jublade folket sasom
en- man 0fver sin kung och sin kejsare.
Dagar anda kunde folkmassorna sta upp-
stSlda efter gatorna for att ia Sc en- skymt
af nagon furste eller storgeneral. Mar
kejsaren visade sig vile jubelropen aldrig
taga slut. Man ser kejsaren tyska fol-
kets enhet, likasom katolikerna pafven
Sc kyrkans enhet. Tag bort pafven, och
det ar slut med remerska kyrkan; tag
bort kejsaren, och Diet ar slut med tyska
folket.
Undervisningen historic skolorna och
tidningarna i Tyskland ar pa det politi-
ska omradet presist densamma till sin
hufvudriktning som undervisningen ON
pafven och kyrkan ar inom rOmerska kyr-
kan. Eft hufvud for kyrkan med en- stark
har af prester och munkar - och hela
Europa maste b0ja sig under kyrkans
makt och 6fvervalde. En- kejsare for ty.
ska folket med en- stark har af tappra SOL
dater- och hela Europa maste b0ja sig fol
Tysklands makt. Man vet, att den katol.
ska kyrkans medlemmar kunna f0rsaka
ALT, mar det CALLER, sin egen personlighet,
sin frihet, sin egendom, slit ALT for paf.
ven och kyrkans makt. Tyskarne kunns
ock f6rsrsaka ALT for sin kejsare och slit
stora "das crosse Vaterland". Eft lydigt
underdanigt och f0rn0jsamt folk, ar del
tyska folket. Mar tysken far, EFT stycke
br6d, ett glas bier, applesaft, eller ock hal
Sydtyskland en- liten 1aska win, sa atel
han, qvinna och man, en- statlig midday
for sag 10 eller hOgst 20 cents, ia, ute