Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-07-10
d A K OF A

IrOpisE Uiirnae. Den 2 jui radde |
Neebe EN- rent af olidlig varme. Redan pa
f8rmiddagen visade termometern 6fver 100
grader skuggan. Pa aftOnen f8ll EFT val
g6rande regn, SON var ytterst valkOmmet
for de upptorkade falten.
Det gict festligt till den 4 juli HUI
ron. Staden var festligt smyckad och 8f-
yer 10, 900 menniskor hade samlats for att
h5ra festtaiaren 8. s.. Cox fran New York
Afven guvern5r Mellette och domaren
Moody h6llo tai.
John NJ. 4lme1, broder till pastor l..
G. Almen, ar delegat till konstitutionskon-
ventet Bismarck for Walsh county. En-
Grafton tidning omtalar honOm sasom en-
valstaende farmare och ifrig nykterhets-
van, men republican sasom fertalet
Dakota.
MisslycIeddt fOrs0k. Mayorn James
town behagade att sanda EFT cirkular till
det konstitutionela kOnventet, deri han
f6reslog att flytta m6tet till jamestown.
F0rslaget vackte ganska stor uppmarksam-
het och anses sta f3rbindelse med James.
towns 8nskan att blfva hufvudstad den
nya staten.
KOnstitattiOnela kOnUef.tet for s.
Dakota sammantradde den juli Sioux
Falls, hvarvid Edgert0n fungerade sasOm
ordf6rande. En- telegraisk helsning af
sandes till de f6rsamlade konventen n
Dakota, Montana och Washington Kon
ventet utg6res af SO republikaner och 2t
demokrater. Antagligen kommer den
Sioux Falls 1885 antagna kOnstitutionel
att ater antagas med nagra mindre fGrand
ringar.
N. DakOtas k0nstit,IttoaeIn EOn-
cent 6ppnades den 4 juli Bismarck. Da
gen var en- markedag dubbel betydelse
For det f6rsta gladde man sig 6fver at
andtigen hafva kommit samman for at
bygga upp Ell statsf0rfattning, och for de
andra hyste man glade 6fver de gynsam
ma utsigterna for Gppnandet af den stori
Sioux-reservationen. Under sex ar ha
kampen fortgatt for att IA intrade UniO
nen, och derf5re kandes det sk6nt for d
man, som kampat for Dakotas arliga sal
att kunna triumfera 6fver segern. Bis
marck gjorde honn6r for N. Dakota Ocl
pa EFT storartadt satt. F0rbundstrupper
statsmilis och f6reningar af Olka Stag pa
| raderade genom staden; taget marktes A.
hvitkladda flickor, ell symbol af de AZ sta
sterna. Staden var kladd festskrud
smyckad med fanor 0fverallt. Kanondun
der, fyrverkerier, folkn6jen och festta
kannetecknade dagen.
1fGre7s med SiOMI. Siouxkom
missioner anlande den juli pa morgone
till Lower Brule agenturen och blef motta
gen af h6fdingarne Iron Nation, Big Ma
och Medicine Bull. Iron Nation dr. de
aldste h6fdingen och var EN- ifrig motstar
dare af fora arets bill, hvarigenom han
infytande betydligt minskats. ALA
gamla h6fdingarne yeta mycket val, al
da landet blifver f6rdeIadt bland indianel
ma som privat egendom, kommer deras an
seende och infytande att aftaga, och hal
for s0ka de langden att skydda sig. DE-
yngre elementet bland indianerna, hs
commissioner vunnit utan nagra svargh,
ter. Da EN- f6rfarlig stark varme radd
b6rjade icke radsm6tet f6rran pa aftonel
Major Warner framh0ll for indianerna d
f6rdelar de hafva att vanta sig af lager
och general Crook angaf pa slit enkla me
bestamda satt platsen, der indianerna ha
va att infnna sig for att underskrifva ira
: taten. Dagen efter underskrefvo h3fdi
: garne utan brak och den ena stammen G
ter den andra f6ljde exemplet.