Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-08-14

/
krigsharar, Blot Bismark staller, att t,
skarne hafva billigt bier, billig tobak oc
billiga Observation-Disclosures allmanhet, s
aro tyska mannen "all right. Och qvir
norma - ia, de arbeta och aro f0rn0ids
Tyskarne aro sannerligen icke krangligs
!. blot .icke saker och ting andras for fol
och TOR ofta. Det tyska folket ar sakerl
gen det NEST godmodiga och medg5rlig
folk pa jorden. Derjamte kunna de
krig slas som lejon, blot de hafva god
anf6rare. Tyskarne arc skapade cob f6d
de for monarkien, ia, jag vile nastan sd
ga for envaldet. Eft sadant undertaking
hetssinne som hos tyskar fins sakerligel
icke hos nagot annat bildadt och civilisa
radt folk. Man maste kemma ihag, at
ALA skolor Tyskland sta h6gt, ia, p'
h6gsta holden af nutidens skol- sch bid
ningsvasende. All kunskap och bildnins
maste mer och mer utveckla och stark,
Observation-Disclosures, den enskilde.
begrepp och slit eget varde och sin eyer
ratt.
| Har traffa vi 7nenniskan, menniskan
hennes harlighet. hennes adel sasom ska
pad efter Guds belate. Hvad vore menni
skan, ON det icke vore for delta underba
ra, obeskrifiga jog, delta jagmedvetande
denna kansla af evighetsvarde, delta be-
gar efter sjelfbestammelse, denna glade
0fver sjelfverksamhet, det eqna, denns
| aktning for en- medmenniska, emedan hor
ar en- menniska, EN- personlighet - ia,
hvad wore menniskan utan denna oforyt.
terliga kansla af oberoende och sjelfstan.
dighet? Och hvad vore kristendomen,
prOtestantismen, utan denna oryggliga
grundlag! Gud och jag alleno, inf5r in.
gen ansvarig utom infor Gud, da det gal
ler min tro, mitt h0gsta evighetslif; ingen
domare 0fver min kunshap och lara ON
Gud och det gudomliga utan Guds ord
allena - ia, annu en- gang: hvad vore
protestantismen utan delta ''7aaitt sanvete
dr ba,,det I Guds srd"? Mittt, mitt sam
vete, mark!
Stall nu in en- menniska sasom soldat
ett regemente, en- brigad - hvad ar hon?
En- maskin och intet annat an en- maskin,
eller fast mer en- liten, liten jernbit en-
maskin, en- maskin, som f5res och r0res af
maskinisten, generalen, huru och hvart
han will. Pa Cannstatt-heden f0rs0kte
jag tanka mig de tusenden glansande och
blanka soldaterna sasom personer. Om6j-
ligt, om0jligt! Maskineri och maskinister,
det var ALT jag kunde tanka och ALT jag
kunde Sc. F6rst sedan de tata kolonnerna
voro uppl5sta och soldaterna begynte skin
gra sig hit och dit, kunde jag tanka och
Sc personer.
Nu ar det ju alldeles om6jligt, att det sa
h6gt upplysta och bildade tyska folket
skulle kunna utharda, att man sa g0r EFT
krigsmaskineri af hela folkmassan, ON det
Ell gafves en- rik ersatning for delta ma
skinvasende, Fins det verkligen Tysk-
land en- sadan ersattning for anden, per-
sonligheten? ia, och det en- st0rre an
deras och persenlighetens frihet, an ma
got annat land pa jorden. Universities
lararen pa sin larostol ar oantastligt fri att
tanka, skrifva, f6relasa och lata trycka
hvad han will 0fver de h0gsta ting, hvar-
med det menskliga tankandet kan syssel-
satta sig. Studenten, den vishetst0rstan-
de ynglingen ar fri, han kan s0ka kunskap
hos 'hvilken larare och vid hvilket univer-
sitet han will. Pastorn och predikanten
ar fri, han kan predika det som hans for
stand och hjerta omfattar sasom sanning.
Det ar denna dyrbara kostliga perla, den
ma tankens och hjertats, irons och hoppets,
0fvertygelsens och sinnesstamningens fri
het, det ar denna, den st0rsta och h0gsta
af all frihet, som ar sa dyrbar for det ty-
ska folket, det ar denna menskliga och
gudomliga frihet, som delta protestantiska
folk atnjuter mer an ALA andra protestan-
| tiska folk. Det ar denna rika skatt, som
komm er tyska folket att gl0mma ALT hvad
kejsare, kungar, furstar, generaler och
krigsharar kosta.
Denna oskattbara klenod af andlig fri
het ega vi icke Amerika, allra minst pa
det kyrkliga emradet. o We, o, We! rops
nu nina h6gkyrklige och h0gkonfessio.
nellie vanner i Nya verlden, huru skulle
det ga, ON vi hade den tyska kyrkliga fri.
heten har, t. ex. inom Augustanasynoden
| Just sa ropa tyskarne ON var amerikansks
politiskG frihet. Bara sjelfsvald, mens
de. Sa nina amerikanske vanner ON der
tyska andliga, teologiska och kyrkliga fri
heten - bara sjelfsvald, bara sjelfsvalr
sch undergoing! Hit med haren och OH
sen! Hit med bekannelsen och det teolo
giska harklyfveriet.
Eder