Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-10-09
Ur Europas hjerta.
Kill.

XIII.
vi voro pa Rhen; vi borde nu Sc och tan
ka blot pa det ljufliga. Smastad vid sma-
stad a aodens bada strander fara vi f6rbi.
Hvar vile vi STAMINA? Ofverallt. A, q!
de sofa sm8 villorna de obeskrifigt tacka
sma tradgardarne utefter de intagande
kullsluttningarna. De varelser som blif-
Wit korade att DO dessa paradis, dem ar
''lotten fallen de lustiga". Undrar, tank
te jag, ON jag skulle kama mig fullt till
fredsstald, fall jag hade EFT litet kapital
att lefva af och finge bo EFT sadant der Ii
tet trollslott bland ''elfvor och tomtegub-
bar" der parken, som med nedre kanten
badar tloden. Skulle jag hafva 70 att va
ra stilla der, att bara njuta af lifvet, bara
sitta och vanta pa den stunden, da jag fin
ge stiga 0fver den bekanta floden i en- af
de himmelska villorna (''i min Faders hus
aro manga boningar') vid lifvets elf? Nej,
nej, jag hade icke 70 pa det sattet, jag vet
det. "Verka, medan dagen az, heter det.
ia, HERE, nog will jag gerna vara en- ro-
pandes r0st annu en- liten stund nagonsta-
des ute den amerikanska vildmarken.
''Ske din vilje", min FEalsare!
vi borde val STAMINA nagon stund pa nag
ra stallen vid Rhen. ia, sa STAMINA vi da
litet vid Neuapied. Det ar EFT trsdeos hem
for de hemlosa. Jag wore fardig att utro-
pa: Thar ar EFT heligt rum, har Dor visserli-
gen Gud". For lange sedan (icke haller sa
langesedan), mar furstarne d6dade, satte i
fangelse eller landsf0rviste ALA. som icke
hade kunglig eller furstlig majestatstro och
lara, bodde har den adle fursten af Wied.
Han 6ppnade denna plats en- fristad for
ALA f5rf0ljda. Sadana fristader Europa
fran den tiden kunna latt raknas; de voro
Ell manga. vi lasa ju med mycken r6rel-
Sc och uppbygglig tillampning ON frista-
derna gamla testamentet. Name det icke
wore skal /, att vi Taste med lika mycken
r5relse och tacksamhet ON de fristader
kristenheten, dit sadane fnge fv, som la
ste Guds ord af hjertebehof och trodde, sa-
som de fingo mad att fatta den heliga skrift?
Till fold af denna religionsfrihet grundla-
des har en- koloni, som annu eyer
bestand. Staden ligger sd ljuft och frid-
fullt inbaddad tat gr0nska, speglande sig
den sk0nt solbelysta Rhen. Utsigten
omkring nejden ar alldeles f6rtjusande,
med kullar, dalar, byar, villor och natta
hem. Nog hade jag velat CORA en- pahels-
ming in br6draf5rsamlingens" sal och
h6ra den egendomligt veka, milda och svsl
kande Zinzendorfanska kyrkosangen annu
en- gang. Denna sang star i innerligaste
samklang med Neuwieds veka, milda och
stilla landskapsbild. =
Tank, EFT litet batsallskap pa Rhen en-
skon manskensqvall, med andliga hjertan
och andliga sanger - vanner, skulle vi
icke CORA upp EFT sadant sallskap9 Nu h6r
Jag vara vanner Minnesota triumfera: vi
beh0fva Ell resa till Rhen, vi hafva vara
harliga sma sj0ar. ia, jag minis nog det
innerligt vackra Chisago Lake, Fish Lake,
Alexandria trakten, Ottertail Co. och an
dra stallen, jag minis och Buffalo och den
lila sion der borta i skogen ii fall mr.. Bo-
din skulle "a h0ra talas ON dessa raider, sd
helsar jag hOnom och hans kara maka),
Minnetonka icke att f0rgl6mma; ia, nu vii
le jag rakna upp en- hel lista af Minnesota
vanner der skogar och prairierna Jag
skall icke f0rs6ka att har mamma eder vid
namn. hafven nog lange sedan gl0mt
mig, men sa har jag icke gl0mt eder och min
resa ibland eder vintern och sommarn 1884.
Helsning fran vannen Kornthal. - Men nu
h0r jag nina Lindsborgare blaska Smoky
Hill floden, det ar namligen deras Rhen.
10, jag skall saja da, det ar ocksa en- Rhen.
Sjungen blot 0dmjuka och ljufliga frids-
sanger, sa blir det Rhen nOg af sjelfva
Smoky Hill. Big Blue liknar nagot Rhen.
Hade man blot historien, poesien, sma
trefliga batar och en- liten alsklig sangar-
skara, sa kunde man nagon sugusti eller
experimentation stalla till en- liten bid af
Rhenlifvet afven Kansas, men all syn
nerhet Rock Island tager dock bland va
ra platser western f0rsta priset for natur-
sk6nhet Der0fver beh5fva vi iu alls icke
komma twist. =,
Nu lemna vi Neuwied och marina Oss
mer och mer "die Wacht am Rhein', den
yaldiga fastningen Ehrenbreitstein midt
emot Coblenz. Mar man ett stycke ofvan-
ora Coblenz ser tillbaka fran baten, har man
en- syn. den man med makt vile behalla
stadigvarande for sina 6gon: fastningen pa
holden med de manga omkring liggande i
rik gr0nska inbaddade villorna; q andra
sidan staden Coblenz med utomordentligt
sk6n park, l5pande en- lang stracka utef-
ter floden, dessutom kullarne utomkring
staden bekransade med tradgardar och be-
str0dda med villor och sommarl0fhyddor.
Lagg dertill de statliga Rhenbryggorna,
och man f0rstar att tyskarne hafva Rhen
en- flod, 5fver hvilken det ar vardt att hal
la vakt.
vi sc och Sc, och vile ej slappa Coblenz
ur sigte; men skynda nu wand dig ON, Sc
uppat till h6ger; der har du ju Stolzenfels.
Men, kare van, hoDpa icke ur baten, sta
bara stills och Sc! F6rstar du nu hvad EFT
slott och ett slottskapell will saga? ia,
men de- furstarne, som ra ON sadana para
dis - skulle de icke vara tacksamma till
Gud och menniskor for sadana fiirmaner9