Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-07-03
ON hvartannat.

Det narvarande aret, 1889, ar skickelse-
digert. Handelser af hapnadsvackande,
uppmuntrande eller epokg0rande natu1
ske dagligen. 1 Europa pagar krigsrust'
ningar och Ryssland ''ser ond ut". Okla
homa-' -'boomen" visade sig 6fverhufvud
taget vara "a failure. Angfartyget "Dan-
marks" f0rolyckande har satt mycket blod
r0relse bade pa land och haf. Stanley
lefver an och kampar lifvets harda kamp
de svartes kontinent. Jattef6retaget, Pa
namakanalen, har antagit former af EFT
''6asko" Torka RAIDER somliga delar at
landet, att stor fara for missvaxt ar f0r
handen. Stora regn och 0fversvamningaI
CORA lifvet alldeles onjutbart q andra trak-
ter. Johnstown olyckan skall alltid min
mas sasom en- af de NEST olycksdigra han
delser denna republiks historia- Augu-
stanasynodens nya konstitutionsf5rslag
blef svart nedgjordt och P. Waldenstr0m
satte sin fot nyligen pa amerikansk mark.
"Missionsvannen" ar f0rargad, att fere
missionspredikanter ha sansat sig och in
gait Augustanasynoden. Men hvem kan
rikapitulera ALT markligt som skett ar?
Augustanasynodens just afslutade ars-
mote Rock Island var ett storm0te, som
sent skall gl0mmas. Det stora antalet
medlemmar saval prester som lehman,
hvilka infunnit sig visade, att de fragor,
som skulle afg0ras vid delta mote, satt
hjertan i brand. Manga s0rja afven det
ode, som konstitutionsf0rslaget fick, An
dra gladja sig derat. Andra ater veta Ell,
hvilket de borde CORA, ''s0rja eller le".
Men bast ar utan tvifvel for ALA att vara
lugna. ''You needn't bother yourself
about that. That will come out alright"
sd var en- renlarig professor teologi for
sakrad och det ar sannolikt, att han har
ratt. Lat diskussionen paga, tilldess sy-
modem vet, hvad han will. Lat de "tvin.
gande skalen" for en- ny konstitution annu
bjertare trada fran och en- ''ny tingens
ordning" skall afl0sa den gamla utan nagon
vidare svarighet. Men den dagen kommer
tids nog. De, som med ALA till buds sta
ende medel s6ka paskynda den dagen,
skola mahanda for sent angra det. Det
ar bast i sa vigtiga saker 'skynda lang
d. SAINT. Iva temligen olika grundsatser
f0rfattningsfragan visa sig nu ofvanom
vattenbrynet. Att ena dem, deri ligger
den lyckliga l0sningen af hela det inveck-
lade sp0rsmalet. Men det star Ell mensk-
lig f6rmaga. Kyrkans HERE vardes leda
och rada, att vart kara samfund matte fa
denna fraga lyckligt afgjord. Huru vigtig
f0rfattningsfragan an ar, sa b0r hon dock
Ell g6ras till hutvudfrdga eller till en- for
argelseklippa. Ingen synodalmedlem b0r
heller anse sig sina ideer vara personif-
kationen af all sund kyrkof0rfattning.
Bast vore ON synodens ALA medlemmar
opartiskt studerade under delta ar b0c-
ker: 10 Bibeln, 30 Concordia Pia, 3:e
Kyrkans historic, och Diet skulle ga latta-
re nasta ar att ena sig ON EFT f0rslag an
mangen tror.
Tidningsfragan visade sig vara en-
''brannande fraga." Det var verkligen
cit n0je att Sc, huru varmt och ntiskt
denna fraga behandlades. Komiteen hade
sin rapport fatt EFT verkligt masterverk
till stand. Den nya tidningen tycktes oss
redan fardig vara handler, och h0llo vi
just pa att studera igenom de olika depar-
tementen-i andanom f0rstas-, under det
behandlingen pagick som bast. Matte det
ven for den nya tidningen att f0rbattra
och f0rstora sig. vi ha manga fera in
tressen, som beh6fva tillgodOses och repre-
senteras pa EFT vardigt satt vart organ.
vi ha EFT musikkonservatorium och ett
handelsinstitut. vi ha gymnastikinratt-
ningar och orgelfabriker. vi ha gamla,
stera hedersvarda skulder, som hvila pa
manga af synodens inrattningar och de ha
ansprak pa att bli vardigt representerade.
vi ha landtbolag och assuransassociatio-
ner, som Ell aro att ignOrera. Dessa m. fl.
vigtiga intresSen bora ALT eftersom utrym-
met tllater framtiden hedraS med sina
bestamda redaktioner. vi 6nska och hop
pas, att den nya Augustana skall motsva-
ra ALA rimliga anSprak. Och lyckas det
henne ia den man till hufvudredakt6r,
hvlken synoden med sa stor enighet utko-
rade, So ar hennes framtid betryggad.
Derom aro vi vissa. Guds valsignelse hvi-
lie 6fver henne!
Lektor P. w. ar nu Amerika. Det al
hiertr0rande att lasa redakt0r Hallners po-
litiska skildring af handelsen EFT nyligen
utkommet mr. af NV" vi villa Ell be.
skylla vara br6der inom ''Missionsf0rbun.
det' for menniskof0rgudning, men nog 90.
ra de mera affair med en- menniska an SON
rimligt ar. P. w. ar tvifvelsutan en- rikt
kegafxad och infytelserik man. Men har
ar ju dock en- menniska och har tydliger
lemnat spar efter sig de senaste Is aren
att han ar som ALT annat har verlder
opalitlig och f6rganglig. vi 6nska at
hans infytande ma bli sundt och helso
SAINT. Kunde han rycka dem undan kong
regationalisterna, vore det sanning ward
hans besvar att fara hit 0fyer. Svenska
aro svenskar afven ON de tagit afsket
af sina faders tro och skola Ell ma va
under kongregationalistkyrk vngar
skugga, vore den pekuniara vinsten an 81
stor, Den andliga termometern blan,
kOngregationalisterna narmar sig frys