Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-10-02
Or Europas hjerta.

XII.
vi sago andesyner pa Rhen. FL ma vi
gl6mma de hemska andesyner af judar,
som blifvit branda eller brant sig sjelfva
dessa trakter. Det skedde ock den gras-
liga digerd6dstiden. En- kr6nik6r sager,
att borgmastaren Strassburg lat branna
ej mindre an tva tusen judar pa forget. 1
Basel sattes judarne tunnor, hvilka pa
tandes och slapptes ut Rhenfoden och
s8lunda fl0to brinnande med str0mmen.
Frankfurt, Speir, Worms, Oppenheim och
Esslingen brande judarne sig sjelfva med
hustrur och barn, gods och egendom sina
egna hus under psalmsang. Ser du dessa
skaror af brinnande judar utefter Rhenflo.
denp Ar det dessa skriande styggelser,
som straffas var It'd pa det satt, att iudar-
ne tara, preja och utarma hela Europa?
Judarne aro ett 6ppet sar Europas hjerta.
Det blefve EFT langt bref, ON jag skulle
mamma nagot vidlyftigare hvad de europei-
ska tidningarne hafva att beratta ON ju-
darnes procenteri och penningutpressnin-
gar. Det arma 0sterrike ar babylonisk
fangenskap under judarne; Tyskland
marknaden och tidningspressen. Visst
fins det adla judar, det ar sakert, men de
aro nog, sasom Funcke uttrycker sig,
''tunnsadda". Aldrig ia eller kunna vi
gl6mma att Herren Jesus, Paulus och de
6frige apostlarne voro judar.' Aldrig ia vi
f6rgata. att judarne hafva Guds orubbliga
kallelser och l6ften till bergen for sin har-
liga frantic. Hvarje Sam kristen ser lif-
ligt for sina 6gon PAUL. angest, b0ner och
hopp ON judarnes fralsning. Men We det
land, som star under opanyttf6dde pennin-
gejudars valde. >n.. .,....
Men vi Sc ock andesyner fran det tret-
tioariga kriget pa Rhen. Du har ju last
ON Gustaf Adolf och svenskarne vid Rhen.
An sedan de grasliga synerna under frans-
mannens harjningstag vid Rhen slutet af
sextonhundratalet! De svarta ruinerna ut
efter foden tala franska. Ej undra vi pa,
att tyskarne med sa brinnande enthusiasm
sjunga sin nationalsang: Idle Wacht am
Rhein." For en- som icke vistats Tysk-
land nsgon It'd ar det icke m6jligt att fatta
den hanf0relse, hvarmed tyskarne stormade
in iFrankrke ar 1870. Segra eller do som
ett folk, det var hela Tysklands l6sen -
Rhen eller intet, det var icke blott Bis
marcks, utan det var hela nationens val
sprak. Om fransmannen 6fvergafve all
tanke pa att ater komma till Rhen, voro
de EFT klokt folk. Rhen ar och b0r vara
tysk. Hvar och en- som reser pa fioden,
kanner det So, hoppas Jag. Hvarje nation
har en- viss, af Gud gifven egendOm, hvil-
ken Ell straff10st kan bortr0fvas. Frans-
mannens gamla r0fvartag vid Rhen bered-
de dem sakra nederlag for framtiden.
Tyskland maste segra, det var summa sum-
marum af hela affaren. Om nu det kara
franska folket gafve denna Guds och hi
storiens dom ratt, erkande sina synder och
misstag, sa skulle det f0rkrossande neder-
laget bringa valsignelse fSr faderneslan-
det. Men hvad g0ra nu Frankrikes stor-
och smaman? Rufva pa hand, grym hand
synes det. Hvad g0r Tyskland? Bereder
sig pa att plocka ''grannen i vester" sma
smulor, sa smart han f5rs6ker MARINA sig
Rhen. Det ar kristna folk, Diet har, f0rsta
vi. Och dock ar det en- oberaknelig val
signelse att DO i Tyskland eller Frankrike
mot att vara medborgare af t. ex. Kina.
Hvad ar en- fattig menniska ward Kina?
ALA dagliga tidningar hafva vi kursee ell
ler vardet af pengar och varor jordens
olika lander vid den och den tiden. Tank,
ON vi hade kursen eller vardet af menni-
skOr de olika landerna utsatt tidningar-
ne, hvad vi da skulle ia Sc! Just nu foil
det mig en- tanke in. Det ar nu militarre-
vyernas It'd Europa, Man har redan i
Amerika last ON den Obeskrifigt storarta-
de uppvisning af krigsskepp, som hollis vid
Spithead kejsar Wilhelm till ara. Wilhelm
huru han farit fran soldattag till soldattag
bara under den lila It'd vi vistats Euro
pa! F6rst Sachsen till stor fest, sa har i
Stuttgart, sa till England pa tyska flottan
att m6ta den engelska, sa hem till Berlin
att visa for 6sterrikiske kejsaren den preu-
siska harens harlighet, och sedan ut pa
h0stman6ver Westphalen och annansta-
des. Det ar CLANS och prakt sd stor, att
jorden aldrig f0rr skadat dylikt Mig f6-
rekommer nu underligt, att det icke faller
Europas monarker in att halla revy och
nppvisning med de skaror af fattiga och
tiggare, som utg5ra en- SO stor del af gamla
verldens befolkning. Hvilket land, tro vi,
vore maktigt att uppstalla den st6rsta tiQ-
aarhdren? Troligtvis skulle det stolta Eng
land och det sk0na Italien tafa ON f5rsta
priset. Nog ar det fattigdom Tyskland.
nog hafva vi bes6k af tiggare har Korn-
thai, men tyskarne aro dock 5fver hufvud
taget EFT sardeles fitigt och arbetsamt folk.
F8restall dig att du hade pa EFT ofantligt
falt q ena sidan Europas staende har, de
tolf millionerna de lysande uniformefna,
och andra sidan Europas staende tiqgar.
hGr / ALA de trasor, den 6mklighet oct
uselhet, hela' den jammer, som utmarkel
en- tiggalhar - ilvilken tafia! Kan du mala
den Sam och lifslefvande for din SYM 81