Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-10-30
Or Europas hjerta.
XIV.
(Forts. fir. f6reg. mr..

~&SsoS
sammanhanger med det markvardiga slot
tet / heidelberg. Ack jo - hvilket har
ligt blgnadsverk Diet slottet var pa sin It'd
och ma ar det blot en- ruin. Huru mangs
sherman pa sin It'd - nu sta de historier
sasom ruinerr ingen kau restaurera dem
Men ater till Heidelberg!
Denna blomma bland stader har slagit
ut sina blad en- tamligen bred dal, del
den lila tacka Neckarfoden fyter fran
beskuggad af ensliga skogbevaxta holder
pa bada sidor. Skada fran dessa holder
utat mynningen af dalen, sa finner du der.
bortom ett fruktbart landskap med omvex.
lande kullar och dalar. Pa sluttningen al
den h6gsta, af yppigaste skog kr6nta h6j-
den upp6fver hoden ligger Heidelbergs
slott. 1 dalen ar staden utstr0dd till st6r-
sta delen pa samma sida ON fleden som
slottet En- sk0n, slingrande skogsvag le-
der upp till ruinen. Redan gatan, imam
man kommer upp till skogsalleen, ar pa
bada sidor omgifven af skona tradgardar,
villaparker och schweizerigardar. Den
krokiga slottsvagen stiger brant uppf6re.
"a smart man narmar sig slottet. gripes man
af dessa egendomliga kanslor af majestat,
v6rdnad, hemlighetsfull aning, grubblan-
dc, nastan allvarlig sinResstamning, poe
tisk hanf0relse och historisk betraktelse,
kanslor, hvilkai Store eller mindre grad
alltid medf6lja EFT bes0ki ett gammalt slott.
Det ar ronaantak. Skulle handelsevis ma
gon medlem af de larda sallskapen vid va
ra skolor lasa nina enfaldiga raider, sa for
s0ke han nagon gang att inf6r sina med
br6der halla en- f0relasning med 0fverskrif-
ten romantic. Romantik ar dock en- kans-
la som knappt kan finnas Amerika. ALT
ar der for nytt. Lifvet ar ock der sa slam
rande och bullersamt, att ALA tomtgubbar,
spoken o. bergtroll bortskramts, ,ifall de ma
gonsin funnits den nya verlden. Har
Heidelbergs gamla slott sp5kar det sakert,
Har ar just det rata hemmet och samlings-
platsen for tomtebissar (sa heta de ju en-
ligt gamle arkeb. Swebilli katekes, eller
har? Jag maste bekanna, att jag gl0mt
namnen pa ALA dessa markvardiga varel-
ser) och troll. o, hvad de har maste ha
roligt ALA dessa vrar och gSmslen! Men
stackars den, som ar nodsakad ligga slot
tet 5fver en- matt! Ar man beskedlig, gar
det nog bra, men skulle man pa nagot satt
CORA sig osams med dessa tomteherrar och
tomtedamer, da will jag icke svara for ut
gangen. vi minnas nog fran Sverige, hu-
ru farligt det var att blifva ovan med de
der sma gra gubbarne och de der fina troll
damerna. vi voro slottet midi pa ljusa
dagen; vid den tiden later ju det namda
husfolket icke sc sig. "
Den statliga infarten till slottet; de valdi-
ga traden, de alskliga murgr6norna och an
dra ruinvaxter; den majestatiska porten -
och nu aro vi inne pa borggarden! o, hvad
delta slott maste hafva varit obeskrifigt
storartadt pa sin valmaktstid! Men hvilka
menniskor hafva varit raa nog att f0rst6ra
sadana byggnadskonstens master och ma
jestatprof9 Framsmadnnen Ar det an
derligt, att tyskarne arc f5rt6rnade pa
Frankrike? Mar skedde dessa grufiiga
valdsbragdsr? Aren 1889 och 1898, Det
var ett m6rdande ett harjande och bran
nande 6fver all beskrifning. Och det har-
liga slottet sprangde man sender med krut-
minor, sa mycket man kunde. Mar f6rst0-
relsen var fullstandig, lat Ludwig den 14de
(den der allbekante stormaktige franske
kungen) sjunga ett h6gtidligt "Tedeum"
och sla ett mynt, hvara man ena sidan
sag Ludvigs portrait omgifvet af orden
''rex christianissimus" (den allra kristliga-
ste kung) och andra sidan Heidelberg
lagor med paskrift: Heidelberg f6rst6rdt
1898. Nu undra vi icke pa, att tyskarne
aro So glada at sin Wilhelm, sasom vile de
saga till fransmanen; kom nu ocksa och
brann? Ar det m6jligt, att folken nagonsin
skola skSnka hvarandra en- uppriktig for
latelse for ALA f6rautna synder och illger-
ningar? Mar svarden skola f6rvandlas till
plogbillar och kanonerna omgjutas till
kyrkklockor, da skola folken racka hvar-
andra handerna till hjertlig f0rlatelse.
Hvilken syn! mar vi "a Sc den!
vi sta nu pa borggarden och Sc oss ON
kring at ALA hall. Sedan bar det fran rum
till rum, fran sal till sal, fran kallare till
kallare, fran torn till torn, in kapell, for
bi fangelser (uj, uj, nj, So hemsktD och
upp har och der pa tornen for att sc utsig-
ten, ned och emellanat for att Sc branterna
utanf0r slottet! ALT ruiner - bara rui-
nsr, och dock star So mycket qvar, att man
tydligen kan Sc, hvilken harlighet Diet for
dom varit.
Hvilka regerade har fcrdom? Det var
kurfurstarne af Pfalz, dem vi lasa sa myc-
ket ON Observation-Disclosures och berat-
telserna ON trettioariga kriget. Slottet
ar naturligtvis bygdt Olika delar under
olika tider. En- del bygdes aren 1556-1559
och kallas efter upphofsmannen Otto Hen
drich bygnaden EN- harlig minnesvard at
renasansbygnadsko skonst. Bildhuggerierns
stanpa bygnaden h6ra till det finaste man
kan "a Sc bildhuggerikonst, t, ex. staty-
erna tron, hoppet och karleken, jamie en-
nangd andra. En- AMMAN del af slottet he
ter Fredriks bygnaden. Delta praktverk,
ty det ar ock EFT sadant, ar kladt djupa-
ste sorgdragt. Jag menar icke, att mar
kan med 0gonen SO sorgedoket; men med
histOriens 6gon laser man har EFT af de
m6rkaste bladen mensklighetens svarts
1-sr