Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1889-11-20
Minnen fran en- fard genom
Amerika.
AT
Acel E.. LindUall>
XIII.
Pa StilJ0 OceNnen.


vi lemnade Portland tidigt en- morgon a
flodangaren Potter.
Baten var tungt lastad med gods af allie
banda Stag.
Salongerna och hytterna voro mycket
eleganta.
Efter omkring Is mills fard lemnade vi
Willamette och kommo ut pa westerns
flod", Columbia. Denna fod ar bade sk6n
och majestatisk och kan visst hanseende
tafla med sjelfva Mississippi - "vattnets
fader".
Visserligen bygga Ell indianerna sina
wigwams vid dess strander; Ell gungar den
latta, enkla kanoten pa dess vagor mellan
strandernas r0rsaf; men sma tret1iga sta
der - civilisationens fotfasten - ligga
har och der str0dda utmed stranderna. Ur
skogsbrynet titta farmarhem franz, och
pa floden hafva statliga angare sina turer.
vi passerade EFT h6gt berg pa hvilket
var placeradt en- 1era hundra fOt lang ira
rama, hvilken vid virkeslastning begag-
mas pa det satt, att timret lagges rannans
0fra anda och sedan gifves fart, hvaref'
ter det glider ned i fartyget, som liggel
f0rankradt vid bergets fot.
Flera salterier syntes yid fodstran
| derna.
Nara Columbias mynning ligger stader
Astoria, Var angare lagger till vid del
rymliga godshallen och kajplatsen. Den
ma stad ar bygd pa palar ute floden, Ga
lorna utg0ras af broar. ''Tomter" de-
flera fot djupa vattnet k6pas och saljas
alldeles som wore det fast mark. En- asto
riabo, som nedlagt sina besparingar tom
| ter, visade oss dessa: en- flera fot dup fyr
kantig bassin.
| Saval flod- som hafsfisket ar mycke
gifvande. En- rask iskare kan f0rtjena
$500 till 81, 900 pr ar. Manga iskare ON
komma arligen i Stilla hafvet, ty har son
6fverallt annorstades, ar fiskarens lot
hard och hans lif fullt af faror.
| I dessa trakter rasade en- gang Wild;
strider emellan tvenne af Europas kultur
folk, engelsman och fransman. Annu fin
mas fastningar fran dessa tider pa 6ms'
sidor ON fOden.
| Under vistandet Astoria hade vi logi
hos en- irlandska, hvilken, sjelf ifrig ka
tolik, gjorde sig all m6jlig m6da for at
omvanda sina katterska CASTER. Men hen
mes framgang var tyvarr klen. Pa en- a
vara promenader staden observerade vi
att namnet en- skylt till en- br0d- ocl
konditori-bod l6d svenskt. vi gingo il
och erforo, att egaren var - en- blekings
bo, b0rdig fran T6rnaka Jems6 sockel
och vid namn Adolf JohanSson. Denn
hade en- yngre broder till kompanjon ocl
en- hans syster var gift staden. Namd
Johansson egde tvenne hus staden, de
ena belaget vid dess 0stra utkant, och
delta bodde familjen. vi gjorde ett bes6
hos dem och emottogos vanligt af mrs Jc
hanson, som var f0dd norska. Hon visa
de oss slit enda barn, en- liten vacker flit
ka, och fadren sade till henne, / det ha
visade pa mig: "denne mann en- ar nylige
kommen fran det land, langt, langt 0stel
som jag sa mycket talat med dig ON. Di
fars fadernesland, Sverigew - "Acl
far, ropade fickan, ''far jag da sand
ett mime till din snalla moster, du bera
tat om!" Jag fick som mime till moster
fiickans fotograf och nagra andra lik
valmenta presenter. Jag har relaters
denna lila episod for att visa, huru st0
sta delen af svenskarne Amerika hafy
! slime och hierta fasta vid gamla Sverig
vid torpet i granskogen fattigt, myck'
/ fattigt, men ack, sa kart!
| Efter tire dygns vantan anlande oceal
| angaren Estate of California. Angare
hade vid affarden fran Portland rakat (,
for ebb och hade derigenom under tin
r mar varit st8ende a fiodbottnen tills fit
inbr0t.
t Med denna angbat skulle vi tillrygg
: lagga den 500 mil langa sjoresan till Ss
4 Francisco.
Efter tire tiMmars fard styrde angart
4 ut branniHgarne, som uppsta vid de ia
rika bankarne utanfGr COlumbias II
a breda mynning. Komna nagra mil Vi
: Stilla hafvet kastade rodret var farko
a s0der han. Den vestliga kursen var I
It afslutad och resan genom Amerika fu
!. bordad. Tidberakningen visade, att
under farden mot vester kommit II til
9 mar 80 minuter efter den It'd, som en-
; stald solvisare skulle hafva angifvit / G
+ teborg. Har var alltsa dag da Euro
l. var matt.