Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-09-26
En- epokg0rande upptackt.

N dSIdu uVdTJ0 gang lTduSkd Notcu'
Skapsakademien sammantrader spri-
des nagon ny vetenskaplig upptackt
0fver verlden. Da akademien senast
for ett par veckor sedan motte, mark
tes det att nagot ovanligt var pa far
de. Den stora salen var fullproppad
af ahorare, bland hvilka marktes f1ere
syetenskapens furstar SAINT fere. som
pa andra omraden f0rvarfvat frejdadt
mann. I sin fatolj sasom akademiens
sekreterare satt Pasteur, den namn-
kunnigaste af Frankrikes vetenskaps-
man, Pasteur, 0fver hvars lysande ve-
tenskapl;ga segrar Frankrike ar sa
stolt, Pasteur, som lart oss att genom
t'pasteurisering" borttaga smitta ur
mjolken, Pasteur, som funnit en- me-
tod att genom skyddsympning oskad-
liggora de harjande sjukdomarne
mjeltbrand och vattuskrack, Pasteur,
till hvars laboratorium sandas fran
ALA Europas lander personer, som blif-
Wit bitne af med rabies behaftade hun
dar och som nu hos den snillrike ve-
tenskapsmannen s0ka en- raddning
mot den qvalfullaste af d0dar.
Den illustre vetenskapsmannen reste
sig upp och f0relaste en- afhandling.
Denne var skrifven af en- rysk lakare,
DIR Gamaleia, en- larjunge till Pasteur,
SAINT f0restandare for det institut som
Odessa efter Pasteurs monster grund-
lagts mot rabiessjukdomen.
Afhandlingens syfte var att visa, att
den ryske lakaren funnit ett verksamt
medel att oskadligg0ra kolerabacillen.
Liksom man vaccinerades mot koppor,
och nu senast mot rabies, skulle man
medelst doktor Gamaleias metod kun
ma vaccineras mot koleran. Den asia
tiska koleran, ett af 0sterlandets st6r-
sta plagoris, och annu en- fara for
manga trakter af Europa, skulle ge-
nom denna upptackt varda besegrad.
Den skulle ha mist sin udd.
vi kunna naturligtvis Ell atergifva
den larda afhandlingen utan maste in
skranka oss till n3gra korta antydnin-
gar. Den rYske lakaren hade redan
pa Pasteurs laboratorium studerat
med ifver. kolerabacillen. Pasteur
self hade deltagit dessa studier; men
sd hade en- af hans medhjelpare doktor
Thuiilier fallit offer for den pest, han
Evelat bek impa. Pasteur hade da af-
staff fran studiet af kolerabacillen.
Men doktor Gamaleia hade of0rtru.
tet och utan fruktan fortsatt dem.
Slutligen efter arslanga bemodanden
hade det lyckats honom genom kolera-
bacillens planterande olika dur att
framstalla koleragiftet i ALA grader at
styrka; fran att vara sd svagt att det
wore oskadligt kunde han framstalla
det till en- sadan styrka, att doden
foljde lnom ia timmar. Med den
oskadliga koIerabacillen hade han ym-
pat dufvor och desse hade sedermera
befunnits oemottagliga for det starka-
ste koleragift, som for deras oympade
kamrater varit en- oundviklig d0d.
Afven pa andra dur hade samma
experiment gjorts med lika lysande
resultat, Kortligen, ,det var en- anvand-
ming pa kolerabacillen af den metod,
till hvilken Frankrikes frejdade veten-
skapsman Pasteur varit upphofvet.
Sedan afhandlingen var upplast, del.
gaf Pasteur ett bref fran den ryske
lakaren. hvilket denne erbj0d sig att
ps Pasteurs laboratium inf0r en- k0-
mitee af vetenskapsman gora ON igen
sina experiment. "Jag erbjuder mig
ocksa", hette det benz aide bref, ''att
"a mig sjelf finna den dosis, som ar
behofig for mensklig koleravaccina,
ton SAINT att sedermera f0retaga en-
resa de af kolera NEST harjade Ian.
derna for att bevisa metodens kraft. y
Pasteur tlllkannagaf, att han med
gladje mottog erbjudandet ON att
hans laboratorium de ifragavarande
experimenten skulle uppvisas.
Till sist omtalade Pasteur ett intres
SAINT experiment, som visade, att han
gait framat pa den betradda vager
med afseende pa vaccination moi
rabies.
Starka appladsalfvor mottogo hans
tai.