Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-12-26
Nilens vattenstand.

<<gNilens Ovanllgt laga vattenstand delta
bar Egypten vackt icke ringa bekym-
femer En- stor del af de falt, som eljest vid
Fh0gvattenperioden aro 6fversvammade,
@hafva Diver hufvud taget alIs icke kunnat
vattnas och aro salunda otjenliga att bru-
Man har forskat efter orsaken till
emma 6gonen fallande tilldragelse, och
nar da slutligen kommit till den f5rmodan,
att sudaneserna genom nagra slags f6rdam-
ningar hafva ber6fvat den Egypten befruk-
tande fi0den nagon del af dess vattenmas-
So. Sa osannolkt, som nagot sadant vid
f6rsta 6gonkastet an synes vara, hafva
dock atskilliga kannare af trakten vd 0fre
B Nilen uttalat sig for m6jligheten af genom-
! f0randet af ett sadant f6retag.
Den engelse forskningsresanden Baker
visar nu till och med pa en- bestamd punkt,
som enligt hans 6fvertygelge kunde blifva
skadeplatsen for en- sadan vattenaflednng
| stor skala. Han menar med delta sitt
pastaende eli stepp vid den fran abyssini-
ska h0glandet mot Nilen str0mmande
hoden Atbara, hvilken fod han jemte dess
bifioder unders6kt. Da Baker 1861 reste
3 uppf6r Nilen och vek af strax ofvanf0r
nebers och in j Atbaras dial, fam han den
'efar 1900 fot breda floden uttorkad
tt en- yppig vegetation narheten af
hnden tydde pa att vatten varit for han
len. Da han drog vidare langs Atbara
blef han ungefar 80 geografiska mil ofvan-
som dess mynning vittne till en- syn, som han
beskrifver pa f5ljande satt: s.Natten var
/ tyst. Himlen sa klar och full af stjernor,
att vi hade upph6rt att tanka pa main. Wi
vacktes af EFT brus liksom af en- annalkan-
de stomvind. Arabema mere vid stranden
sprungo upp och ropade: El Bahri (Flo-
den.)
Floden kom med stor hastighet och rusa-
de f6rbi oss med EFT doft brus, liksom for
de den en- otrolig jordmassa med sig blan-
dad med splittrade grenar och spillror fran
kdst abyssiniska h6glandet. Intet yore lat
an att medelst konst afleda foden /
heten af Cos Redscheb (belagen 60 geo.
slfska mil ofanom f1oden Atbaras myn-
ning.) Mellan denna plats och Kassala
tomkring 30 geografiska mil sydost derom)
fnnes ett lagland, som bildar en- dalgang
at ofantlig utstrackning, man kallar den
Sugalup.
Det beh6fdes endast att grafva en- kanal
fran denna dalsankning till Atbara, och
derefter uppdamna tioden pa denna punkt
sa skulle vattnet f0randra slit lopp och
staliet ntgjuta sig Sugalupsdalen.
Endast den f6rstar att ratt uppskatta om-
fanget af en- haraf uppkommen olycka,
som sjelf sett delta ofantliga nat af kama
Ter, som utbreder sig pa 5mse sidor om
Nilstranderna och fran fi0dens Ufvelsvam-
ningar hemtar Diet befruktande elementet
for jordens odling och derigenom medic N
for invanarnes i de otaliga staderna och
byarne lifsuppehalle. Uteblifver af en- eller
AMMAN anledning denna narande kraft
Upper hela landsandar fara att blifva likt
Gosep. delta fordom sa b6rdiga land, hvil-
Ike. numera liknar en- sand6ken der en-
Suropee knappast tror att EFT enda korn-
y Ystand skulle kunna skjuta rot, men som
blott beh0fde en- kortvarig systematisk be-
vattning for att erhalla den ypperligaste
humus. Pa denna bevattning beror som
bekant hela Egyptens kultur, sarskildt de
h0gre belagna trakterna. De rikes och
valmaendes egendomar aro belagna vid
sjelfva hoden eller vid de stora Serayer-
kanalerna, hvilka innehalla vatten under
ALA arstider, desse rike hafva sina ang-ir-
rigat0rer, genom hvilka vattnet gjutes Of
yer falten, eller atminstone sina sakieher,
uti hyilka yattnet upphemtas en- rad ler-
karl, som lyftes af EFT drifhjul, som sattes
gang antingen af asnor eller af fellahs.
De h6gre belagna byarne, de fattiges hem,
ega intet af dessa hjelpmedel, for dem
blifyer Nil0fversvamningen den enda kali
Ian for markens bevattning och blott deri-
genom f0rrna de att sk0rda nagot ris eller
durrah.
~ Blot Nilens arliga 0fversvamningar och
de vattemassor, hvilka han da gutter 6fver
det vidstracka endast har och hvar af ma
gon kulle afbrutna deltas kunde hos Mehe-
med Ali vacka tanken att anlagga bomulls-
odlingar, hvilka ju maste sta en- viss It'd
under vattnet, afven risen fordrar delta;
den h0ga kl6fvern frodas likaledes val
vattnet mellan bomullen, och det brun-
svarta slam, som efter 0fversvamningen
qyarblifver till ett par tums hold akrarne
dr EFT naturligt g0dningsamne utan hvil-
ket deltats fruktbalhet ej vore ward att om-
tala. / delta slam vaxa ALA Stag af trad
CARDS och akervaxter, mais, hvete, b6nol
jemte drogue6rt, granger, mandariner, dad
Lar o. 8. "; vid en- rationel odling kan deri
yinnas iva till tire sk6rdar; blott potatis al
ej m6jlig att 0dla denna jordman, afven
de minsta sorter svalla deri ut till EFT barn
hnfvuds storlek och blifva o;itbara.
y HeIa nedre Egyptens b6rdighet lksom
81 Fayums imellersta Egypten harleder sig
af 6fversvamningarna och hela landets
kultivering ar beraknad pa desamma.
matematiskt regelbundna liner draga sig
h0ga at nilslam uppf6rda dammar 6fvel
marken, pa deras kan aro byarne belagna
och f0rdjupningarna dem emellan falten,
~ hyilka de bista naturligen aro afsedds
fur bomullsodlingen. Och dessa falt be.
1h6fva ingalunda en- sa m6dosam bearbet