Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-01-18
Mj0lken som naringsmedel

Redan EFT ganska ytligt betra ktande
af naturen manar menniskan att be-
undra Guds allmakt. Men s0ker hon
att aldrig sa 'itet tranga in naturens
inre, m0tes hon strax vid de f0rsta
stegen pa forskningens falt af rlka an
ledningar att tillbedja och tacka Gud
sasom allvis och allgod. Hvarje Sam
Misunderstanding Dir religl0s och derf0re
b1r ock hvarje arbete som har till
syftemal en- allmsnnare spridning at
det valsignelsebringande illus Gud
tandt uti naturen, vara sa beskaffadt,
att vid betraktandet af det kroppsliga
och jordiska skalet den andliga och
ofveriordiska k2rnan da och da skim.
rar igenom.
.Vid behandlingen af det amne vi
denna gang utvalt, fasta vi derf0re
f0rst af ALT vara lasares uppmarksam-
het pa den hanf0rande vishet, som
Just s& inrattat den f0da som uteslu.
tande erbjudes det spada, outvecklade
djuret. att densamma i sig innesluter
ALA de amnen, som 6ro beh0fliga for
kroppens naring och lifvets underhall
Och att denna foda, hvllken sasom
bekant kallas mj0lk, lnamda hanseen
de ar ganska kraftlg, larer erfarenhe-
ten, ty det Or allom kandt att dibarnen
le emot oss med gropar a kind och f0-
rete allmanbet ett ganska valmaen-
de utseende.
Fragar man hvilka de enaringsamnen
aro, som mj0lken innehaller och delta
/ sadall proportion, att hon kan anses
sasom ett m0nster af naringsmedel,
sa torde man med godt samyete kun.
ma svara, att det ar hvar och en- be-
kant. Ty hvem vet ej, att af vanlig
kOmjolk beredes sm0r, ost och mes.
osts Men huru dessa amnen fore.
komma mj0lken, torde deremot vara
pa sin plats att upplysa.
Betraktar man mj0lk med forsto
rande glas, sa finner man densamma
utg0ras af en- vattenklar vatska,
hvilken simmer en- mangd sma kulor. ]
denna vattenklara vatska som hufvud.
sakligen bestar af vatten, ar det ANNE
hvaraf ost beredes, det 8. k. Ostamnet
och det hvaraf TRANSLATES mesot, upp
l0sta. Sasom bekanS ar mesost till
smaken sot. Dess hufvudbestands
del ar ocksa socker, det s. k mj0lk
sockret, och till fold af dettas narva.
70, kallar man farsk, of0rvandlad
mjolk for sUt mj0lk. Hvad ater be-
traffar de vatskan simmande ol0sts
kulorna, har man allmanhet anseti
dem till sin byggnad iemf0rliga med
sm& n0tter, hvilka saledes utgoras al
en- kSrna och ett denna karna omgif
vande tunnt skal. Karnan bestar al
ett felt ANNE, s, k. sm0rfett, och ska
let har man trott sig bora anse som ett
slags ostamne. AT dessa mj0lker
simmande sm0rkulor harr0r hennes
Invita- fHrg och ogenomskinlighet.
Men utom nu nHmnda, mera all
mant KINDA Observation-Disclosures
mj0lken, innas derjemte andra, ,hvilks
maste deruti inga, for att mj8lker
skaIl kunna vara, hvad vi har ofvaI
pastatt, ett fullkomligt naringsmedel
Hvar och en-, som s$rat sig aldrig sd
litet, har tvifvelsutan smakat pa de-
ur saret framsipprande blodet och fun
nit detsamma hafva en- salt smak
Likaledes ar det val for de fiesta be
kant, att kroppens benbyggnad utg0
res af ett ANNE, som eli kan branna
upp. Delta kallas benjord och besta
af fosforsyrad kalk.
De kroppa1, hvilka hittills blifvi
omnamnda, sasom befintliga mj0l
ken, hafva emellertid hvarken mayor
salt smak Ell heller aro de oforbran
neliga. For att saledes en- djurkropl
skall kunna niiras d. a.. underhalla
med mjolk, maste mj0lken afven in
nehalla andra amnen jemte de andra
Delta Dir afven forhallandet, och des
ga andra ;imnen, som till en- del ar
l0sta mj0lkens vatten, qvarblifv
sasom aska eller oforbrannelig atel
stod, da intorkad mj0lk f0rbrannes
Men, torde man invanda, huru kal
ostamnet forekomma lost mj0lken
Det ar ju en- allmant kand SAX, al
ost ej loser sig i vatten. Harpa sva
ras att delta egna f0rhallande bero
d, rpa, att ytterligare EFT anne finnes
mjUlken, hvilket h0r till de slags kroI
par, som aro kanda for deras lutarts
de smak. Delta ANNE kallas natrO
somt meddelar ostamne f0rmagan al
l0sa sig vatten.
SamE, anfatta ri nu hvad som bli
Yit anfordt rorande mj0lken, b0r del
samma anses sisom en- vatska, hvi
ken hufvudsakligen utg6res af waite
(komj0lk innehaller deraf omkrin
81 procent) hvaruti sasom hufvudb
standsdelar fUrekomma: smorfe
{simmande ouppl0st), ostamne oc
mj1lksocxer, uppl0st SAINT dessutol
ofUrbrAnneliga Hmnen, q K. salts
och en- lutartad kropp, kallad natrol