Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-09-19

indianerna, en- Store landstracka p8
vestra stranden af Delaware fGden Jun
gefar samma omr&de som vara dagar
upptages af staten Delaware och cit
stycke af nuvarande Pennsylvania.
Kolonlsterna uppf0rde en- fastning,
hvllken de till ara for Sveriges rege.
rande drottning kallade Fort Christina,
och gafvo sin koloni namnet Neas S,oed-
en-. Sedan skildrade talaren koloniers
verksamhet och framgang, till dess
den efter hardnackade strider slutli-
gen underkufvades af hollandarne och
senare foil engelsmannens hander.
Han f0rklarade att denna lila koloni
utgiorde en- ingalunda obetydlig faktor
landets tidigare utvecklingshistoria.
och att dess grundlaggare f0rtjena ef-
terverldens ber0m for redlighet, som
alltid utmarkte deras f0rbindelser med
indianerna, och deras motvllja for
slafveriet. Han gl0mde icke heller
att loforda deras karlek till hem och
hard, deras nykterhet, ihardighet och
fit.
Med hansvn till den senare svenska
invandringen och dess infytande pa
F0renta Staterna framlade han nagra
intressanta siffror.
Under de ito 8ren fran 1920 till 1880
utgjorde hela antalet af invandrare
fran Sverige och Norge endast nittio-
fyra -ej fullt Ito personer ON aret fran
bada dessa lander. Sedan dess har
antalet at skandinaver, hvilka sokt
sig ett nytt hem Amerika, med At
skilliga vaxlingar hastigt 0kats; men
det var forst 1868 -endast Is ar tillba-
ka-som den magtiga invandrings-
strommen fran Sverige boriade att
komma, hvilken utgor ett af folkvand-
ringens under pa jorden. Under den
dekad, som tog sin b0rjan med 1858,
uppgick plotsligt antalet af de sven
skar, som landsattes F1renta Slater
mas hamnar till 10000 och sedan dess
till 0fver 10000 arligen. Ar 1880 an
kommo rundt tai 10000 svenskar 1881
0fver $4,000 och 1882 kulminerade
svenska emigrationen och uppvisade
den enorma siffran af 64,6O7. Ar 1873
lntog Sverige tredje rummet bland
Europas lander antalet af immigran-
ter till var republik, och denna plats
innehade det sedan anda till och med
aret 1886. Under MO pa hvarandra
f0liande ar hafva flera invandrare an
landt fran Sverige an fran Frankrike
Italien, 0sterrike, Ryssland eller ma
got annat land pa jorden med undan-
tag af Storbritannien och Tyskland.
Under de alta aren 1880 81 har Sve-
rige sandt oss det stora antalet af 311,-
249 af sina lifskraftlga s6ner och dott-
rar-ett medeltal af nara 10000 ON
aret. Om vi besinna att gamla Sveri
ges hela folkmangd aldrig 0fverskridit
5000, 900 50 ar den svenska utvandrin.
gen till F0renta Staterna under det 81.
sta fjerdedels seklet nagonting enormt
den for 0frigt sa underbara folk
str0mniDgen till delta land. Skulle
denna f0rundransyarda immigration
fortfara ra-och ALA tecken gifva vid
handen att sd kommer att ske-skall
den dag sakerligen komma da Forenta
Staterna ha Aera medborgare af svensk
hHrkomst I'm Sverige sjelft, och vi sko.
la d& blifva icke blott Nya Sverige utan
Stora Sverige, iksom vi allaredan blif-
Wit Stora England.
Minnesota xr faktiskt, ON ock ej
till namnet, Nya Sverige, och har, hvar-
est det svenska elementet ar sa starkt
representeradt, delta storartade. at
industrious triumfer helgade tempel,
pa denna plats, som fastan blott en-
vild0ken under tv& hundra ar efter
svenskarnes forsta thanksgiving vid
Delawarebugten, nu ar Nordvesterns
stora center. full af det lif och den
drift som utmarker dessa tvillingstH-
ders nara en- half million inbyggare,-
har, sager jag, ar det ratt och tillb0r-
ligt att fra, sasom vi dag g0ra, $50
&rsdagen af Nya Sveriges grundlag-
gande Amerika."
Ofverallt hvarest svenskarne slagit
sig ned delta land, hafva de vlsat sig
kunna arbets och umbara. Ingen an
nan folkstam lar sig SO Iatt engelska
som den svenska, liksom lngen fram-
mande nation talar engelska "a rent
som den svenska. Sverige har aldrig
fostrat nagra anarkister och bombka.
stare. Ordning och frihet, gudsfruk.
tan och laglydnad ar deras losen. AT.
ven hafva de visat, da var nations lii
var hotadt, kunna kampa for delta
lands frihet och enhet, liksom deras
f0rfader gjorde for protestantismens
heliga SAX.
4 Aldrig kunna vi glomma den jette
kamp som fyra ars It'd rasade ofvel
denna kontinent; aldrig fUrgata vi ne
derlagens dystra stunder, da hvad val
nation hade dvrbarast lag vagskalen
liksom vi icke villa glomma vara seq
rar. Huru skulle vi kunna f0rgxts
den mlnnesvarda morgonen, da REBEL
kolossen "Merrimac'' utlopte fran
Norfolk hamn och b0rjade anstalls
f0r0delse bland vara brackllga fartyg
Da radde altman bestortning och maj
radslog ON bxsta sattet att skydda sil
for denne hafvets fruktade jette. D!
. n0den Hr som st0rst Dir hjelpen MIR
: mast. Eft till utseendet obetydlig
namnl0st fartyg kom angande fran