Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-11-28
Geijers minnesstod.

A den 0ppna platsen framf0r Upsala nya
universitetsbyggnad aftacktes den 80 okto-
ber minnesstoden 6fver Erik Gustaf Gel
jer.
Tanken att gifva en- synlig hyllning at
Gejers mime genom attsresa hans stod ar
redan gammal. Denna tanke tog ar 1878
form Diet da till allmanheten utfardade
upprop att teckna bfdrag till en- minnes-
stod Diver honom. Alta ar senare hade
teckningen framskridit sa langt att stoden
kunde bestallas. Bland dem, som tecknat
st0rre bidrag, markas h. m. konungen,
! Svenska Akademien, Upsala studentcorps'
sangforening och borgerskapet i Upsala
m. fl. Konstverket, som utf0rts af profess
sor John B0rjesson och gjutits i brons,
framstaller Geijer en- mediterande STALL
ming med handerna pa ryggen. "Geijers
tanke" personiferas af en- fornnordisk ung-
mo, som dr6mmande later handen hyila pa
en- harpa.
Geijer f0ddes ar 1888. Vid tjugu ars al
der er0frade han svenska Akademiens sto-
ra pris for slit areminne 5fver Sten Sture
den aldre; han blef decent | historic vid
Upsala universitet 1910 och sju ar senare
ordinarie professor, hvilken egenskap
han fortfor att verka till ar 1s46, da han pa
h0sten fiyttade till Stockholm. Geijers
namn ar ouppl0sligt knutet vid Upsala uni
versitet, der han under trettiOsex ar ut0f-
vat larareverksamhet.
Mer an fyra total af ar hafva nu f6rfu-
tit, sedan Gejjer den % april 1S47 atied.
Hans mime star dock annu lka lefvande,
hans verk bara annu samma friska pregel,
som da de f6rst lemnade pressen, och de
|djupsinniga snillrika tankar, af hvilka de
aro'uppfylda, hafva blott med tiden trangt
ALT langre ned, blifvit ALT fleres egendom.
Vart land har egt f0rfattare och skalder,
hvilkas arbeten genast vid slit f0rsta franz
tradande vunnit langt st6rre spridning an
Geijers; ingen har dock pl0jt djupare faror
| i tidens odling an han.
ForInad af konstnarens mastarehand
kommer hadanefter Geijers gestalt att for
den studerande ungdomen framsta sasom
en- manande f0rebild. Den svenska hafden
kanner ingen man mera egnad att stadse
stalIas for de unges 0gon. Self alskade
han ock att Sc sig omgifven af ungdomliga
skaror som lyssnade till vishetsorden
fran hans lappar eller glada idrotter om-
| la OF iuf O clyif
tande krets, for hvilken han st0rre delen
af sin lefnad bildade en- medelpunkt, kon-
mer nu att, generation efter generation,
samlas kring hans stod. Da de unge str0m-
ma ut fran uniyersitetets portar, skola de
standigt m0ta anblicken af honom, som sd
val visste att med mannaalderns mognad
f0rena ungdomligt sinnelag, med hanf0-
relsens gl5d den genomtrangande tankens
pr5fning, med varmt hjerta ett klart for
stand, med innerlig barnafromhet, filosOfsk
forskningslust, djupt allvar med gladtigt
SHINE, tragen yerksamhetshag med friskt
skaldelynne, och som, aldrig offrande plig-
ten for behagen eller n6jct, snillrika ton
skapelser s5kte en- vederqvickelse efter da,
gems tunga och arbete. Utom den rattviss
minnets hyllning, som deri egnats den sto
re tankaren, hafdaforskaren, universities
lararen, skalden och tonsattaren, eyer der
'nu resta minnesstoden ock eli hog 4tydel
!. Sc genom den erinran och Diet f6red5m,
den salunda gifver at de unge, ON en- MAJ
Y llikashelgjuten och of0rgangIigt kraftig son
ldsn bronA hvaraf stodsn 4. .formad.