Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-01-11
"Omson blek, 0msom rod"

Var kropp innehaller medeltal fy-
ra kilogram t9A pounds) blod. Denna
vatska genomloper oupphorligt ett sy-
stem af elastiska ror, hvilkas central
punkt Dir hjertat. Pulsadrorna. som
leda blodet fran hjertat till de yttre
,delarne af kroppen, forgrena sig ALT
'finare kanaler, sd att de uppna ALA Or
gan, som af dem skola naras. Da for
,greningarne blifva 50 fipa, att de ej
kunna urskiljas med blotta 0gat - sa-
som t. ex. pa lapparne, fingerspetsar-
ne, kinderna, 0ronen o. s. ", kallas de
harr0rsk Hrl, ehuru de aro mer an har-
fina. De bilda ett outredbart nat,
hvilket gifver huden den sarskilda ko-
lorit, som benamnes k0ttfarg.
Fran harrorskarlen gar blodet in
smakanaler af nagot storre diameter,
hvilka sin ordning utmynna / ALT
gr0fre kanaler, tills af de manga bSc-
karne blifvit en- stor ar, som aterf0r
blodet till hjertat. Delta Dir blodader-
systemet.
De smakanaler, hvilka blodet cir
kulerar aro omgifna af muskeltra-
dar, som 0msom draga dem samman
och 0msom utvidga dem. Blekheten,
skrackens och radslans kannetecken,
ar en- verkan af blodkarlens samman-
dragning Rodnaden, det vanliga ut
trycket for blygsel eller dup forla-
genhet, ar inaenting annat lin blod-
fkarlens utvldgning. Dessa motsatta
fenomen bero icke af hjertat, ty delta
slar hastigare och starkare vid den
.ena kansian som vid den andra. Sam.
mandragningen och utvidgningen
astadkommes genom ett sarskildt
nervsystem, det vasomotoriska, som
fran nervcentrerna utgrenar sig ota-
liga tradar, hvilka folja blodkarlen i
ALA riktningar.
Det ar f0retradesvis i ansigtet, som
blekheten eller rodnaden framtrader
vid en- hastig sinnesr0relse. Delta
harror deraf, att nervcentrerna an
sigtet utofva en- kraftigare verksam.
het och att karlen der aro mera kans-
liga och sammandraga eller utvidga
sig lattare vid minsta f0randring ina
ringen af muskelvaggarne. ON man
inandas EFT ANNE, som f0rlamar blod-
karlen, t. ex. amyl ether, 0fverdrages
ansigtet 0gonbllckligen af en- dup
rodnad. Det Dir EFT mycket enkelt me-
del. att pa konstlad Wig 3stadkomma
ett synligt bevis pa blygsamhet.
Med aren slappas mottagligheten
for sinnesintryck, sager man. Den
raddhagade bleknar icke mera af fruk-
tan, och den blyge rodnar icke mera af
torlagenhet. Ar det lifvet, som har-
dat dem? Kanske, men sakrats Dir att
saga, det blodkarlen forlorat en- del
af sin elasticitet.
Men afven bland personer samma
alder Dir reaktionen for sinnesr0relser
langt lfran lika. Den ena qvinnan
kan, utan att skifta farg, ah0ra ett
skamt, som g0r den andra "r0d upp
upp 0fver 0ronen". Och 50 sager
man, att den ena ar mindre blygsam
an den andra Men saken ar helt en-
kelt, att blodkHrlen hos den fora iro
kansligare och smidigare an hos den
sednare.
Att vara warm eller kali ON hander.
ma, betyder ingenting annat, I'm att
.blodkarlen aro uJvldgade eller sam
mandragna.
Men utom denna skilnad kanslig-
het menniskor emellan, finnes det en-
sadan mellan b&da kroppshalfterna.
Den och den skolgossen, som ar radd i
examen, forrader denna kansla &c
nom ett glodande bra - utan materiel
orsak. Hos sadana personer ar kans,
ligheten i ena kroppssidan st0rre I'm
den andra. I fold af anstrangning,
hetta och sinnesr0relser forlamas kar.
len fortare pa den kansliga sidan.
hvarigenom en- st0rre blodtillstrom-
ming eyer rum och hudfargen der blir
rtjdare.
Professor Mosso Turin har konstru.
erat EFT sIags vag. med hvilken han
kunnat visa huru ollka kroppsorgan
$andra tyngd genom Notwithstanding
i f8ljd af yttre impulser. Vagen be.
star af en- horisontal bordskifva, som
occillerar 0fver EFT midtstod och hin.
dras att ge sig 0fver genom fjadrar
anbragta under bada andarne. Pa
denna skifva utstrackes den person,
som skall undersUkas, och vigter pa.
laggas, sd att skifvan kommer / jemn-
vigt. Emellertid dr. vagen So kanslig,
att skifvan kommer standigt vaggan.
de r0relse. ensamt f1ljd af personens
respiration. Da ALT ar tyst och stilla
rummet, markes endast denna liudri
ga vaggr0relse. Men So smart nagon
tilltalar den hvilande, slar skifvan Of
yer at hufvudets sida. Benen ha sale
des blifvit lattare och hufvudet tyn
gre, d. v. 8. en- del blod har dragit sig
fran de fora, och stallet har mers
blod str1mmat till det sednare. Hurt
ofta personen an utsattes for detts
experiment och huru han I'm anstran
II -