Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-10-31

lQINUH UCn MUrlvl | lGlGu.
MOrriam anf6rare 1 MinnesOts
iatt f6lld 1 sparet at
kandidatcrna - q statsvaIse
0cln. f0r kOngrcssen och
counly.embetena.
Tid1n for den betydelsefulla dagen
IL dc bada stora politiska partiern,
- det repnblikanska och demokratisk,
= skola drabba samman, nxrmar 81,
med stora steg. De 0friga partierna
som upptrada / valstriden, kunna en-
dast gensm kombinationer eller en- fa
Setisk kamp gagna eller skada det ens
ellef andra af de stora partierna, mer
On egen afgcrande seger f0rma de icke
Nllkampa sig. Imam nxsta hummer
Ut SKAFFAREN utkommer. har slaget
redan staff, och dermed ett nytt blad
.inskrifvet delta lands historic. Huru
resultatet skall utfalla, derpa skall den
november afgifva svar. Det xr ma
turiigtvis om0jligt att med bestamd-
het yttra sig ON utgangen, dock hysa
vi de basta f0rhoppningar. att repu.
blikanska partiet skall afga med Sc.
ger. Stallningen Sr i ar en- hel del
slika, mot for fyra ar sedan. Folket
har under Clevelands administration
fAtt erfara, att ALA hans gifna l0ften
icke blifvit uppfylda, utan tvertom
trampade under fotterna, SAINT att de.
Yafaternas planer genom den oin-
skrankta frihandelsagit sua-
rare Cd ut pa att gynna Englands in
tressen I'm landets egna. Delta synes
sta klaGt for folkets ogon, och derf0re
har republikanska partiet skxl att
vanta sig storre underst0d an f0r fyra
ar sedan. ID var det New York, som
gaf utslaget. och sa torde det viss
nam blifva af7en ar; dock tro vi att
republikanska partiet icke ar fullt sa
beroende af New York som ar 1884.
Det har mycket talats ON. att den Kon
mkt. som uppkommit mellan vissa de-
m0kratiska fraktioner i staten New
York, skulle verka derhan, att repu.
blikanerna kunde er0fra staten New
York. Val vore ON So skedde. Det
ar dock icke vardt att satta ALT for
stor tro dertill. Demokraterna aro So
star tinrotade de bada stora staderna
New York och Brooklyn. att det ar
ingen smasak att sla dem ur faltet,
synnerligast som de hafvs godt ON
penningar. att kasta ut, hvarhelst nd.
got led halier pa att svigta. Skulle
dock. som VI gerna villa hoppas, sta.
ten New York gifva majoritet for |
Harrison och Morton, ss all budskapet |
hxrom med 1jungeldens hastighet spri. |
da sig 0fver hela landet och uppvacka
gladie och f0rtr0stan hvarje br0st,
som klappar for republikanska parti.
cts Erliga SAX. Ar staten New York
vunnen. kan man tryggt PASTA. att &c. |.
geln xr viss, och att Harrison blir For.
ontn Staternas nxste president.
Hyad vir egen stat, det loftesrika |,
Ai9pesota. betraffar. 50 hafva demo-
Aterna icke aktat for rof att utspri-
d. det falska pastaendet. att Mime. i
sota xr en- tvifvelaktig stat. Nekas
kan ioke att demokraterna numera ut
CORA en- betydande faktor i staten;
hvadan man icke gerna kan p&rxkna
en- Cd 6fvervxldigande republikansk
som for ett total af Or till
baks, men vi aro 0fvertygade ON. att
republikanerna den november sk0la
det demokratiska past&en-
dot och framvisa en- maioritet. som
b0rtsopar hvarie tvifvel om Minneso-
tas lojalitet till det republikanska par.
tiet. / viss man torde derf0re valda
96s den 6 november blifva en- mxrke-
dag fMinnesotas historic. bet xr icke
som denna dag skola afg0-
Eas. F6rst skau folket afgifva sina
r0ster for F0renta Staternas president
och '. president, vidare for guvern0r
och statens 0frige tjenstemxn. t0r re-
presentanter till kongressen, for sena-
torer och representatives till statsle-
SAINT slutligen Tor de olika
countyembetena staten. R0rande
for statsembetena Ero
alla utom guvern0rskandidaten ater-
och hafva de f0rvaltat
sina respektive embsten till allmxn
bel&tonhet, Cd att inga hinder ligga
vxRen for deras val. Guvernorskan-
didaten W. b. Merriam har sasom hut.