Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-08-22
Minnesota.poIitik.

med stora Steg. En- Ovanlig r0relst
RAIDER ar pa det politiska omradet
men sd ar det ocksa vigtiga saksr, som
foresta. F0rst CALLER det att utst
kandidaten for statens hogsta f0rtro
endepost, guvern0rsembetet, dereftel
Minnesotas representanter kongres
sen, och slutligen att besatta andra
vigtiga embeten staten. ALT delta
tager allmanna uppmarksamheten ga
ansprak, att nationalpolitiken f5r
tillfallet skjutlts bakgrunden, ehuru
dess stallning och utveckling afyen in
griper var egen stats politiska ange
lagenheter. Det ar stor skilnad | po
htiken nu och f0r a ar tillbaka. Da
hade republlkanska partlet inga sva
righeter att bekampa, det hade endast
att nominera sina kandidater, och be :
h0fde icke frukta att Sc dem slagna.
Annorlunda gestalta sig forhallande
ma v8ra dagar. Demokratiska partiet
har vuxit upp till en- magtig faktor i
staten och arbetar af ALA krafter pa
ett NAL, nemligeu att rYcka SATISFY
relsen sina handler. F0r att On repub
likansk kandidat nu skall kunna till
kampa sig seger fordras, ,att han atnju
ter folkets f0rtroende I san helhet och
ar 50 pass popular, att han kan parak-
ma underst0d afven utom slit eget
lager. Det duger numera platt icke
att en- kandidat for ett h0gre embete
endast forlitar sig pa styrkan och
magten hos den politiska ring, som i
sd manga ar med iernhand regerat
Minnesota; har han icke sakraTe grund
att sta pa, g0r han klokast att alfalfa
sig fran valstriden. Ar hans embets-
hunger SO stor, att han icke kan afhal.
la sig fran att deltaga kampen, far
han ocn hans magtlystna politiska
bosses skylla sig sjelfva och svara for
foljderna, hvilka kunna gestalta sig
form af EFT direkt elIer indirekt neder-
lag. vi minnas mycket val huru det
gick for tva ar sedan, da McGill var
kandidat for guvernorsposten. SKAF-
FAREN uttalade da som sin asigt, att
McGill var de andra kandidaterna
underlagsen popularitet, och att hans
nomination derfore kunde leda till att
forsvaga partiet. Resultatet kama
vi: republikanerna forlorade tva kon-
gressman, och endast en- tlllfallig om-
standighet raddade det republikanska
Minnesota fran att "a en- demokratisk
guvern0r. Nu ser det ut som ON
'sboss-ringen" amnar utf0ra samma
experiment, trots det, att situationen
Or fsrligare an for iva ar sedan. Eft
skSl, mark val endast ett, fnnes for
McGills &ternomination och det al, att
det blifvit praxis att gifva guvernoren
tya terminer, men en- AMMAN SAX ar, ON
det Hr r&dligt att folja denna praxis,
da partiets vara eller icke vara star pa
spell. Har McGill under sin tvaariga
verksamhet s8som Minnesotas guver-
NOR lyckats sd vinna folkets fortroende
och sd oka sin p0pularitet att han med
hopp om framgang kan upptaga stri-
den, ma han da draga &stad; men att
donna af hvad i flera counties redan
forekommit, synes han sta f0ga battre
In for eva Or sedan. Att McGills mar
maste underhafvande, hvilka hjelpte
till att ''draga honom in kapitoliet", !,
pl0ja i samma f&ra - Hn ON det SKIER
med en- viss ORC - ligger ganska nara
till hands, ia deras egen stallning Hr
deraf beroende.
F0rutom guv. McGill 8ro tv& andra
Observation-Disclosures fHltet, Hon.
Albert Scheffer och Hon. R. w. Merri.
am, begge atnjutande fortroende hos
folket och KINDA sasom sjelfstandiga
och omutliga man. de der hafva sta
tens och folkets VII for ogonen och,
hvad som ar af stor vigt, f0rma uppta-
ga kampen mot demokraterna utan att
behofva anita ringpolitikens under
stod. Hvilken af dessa h0gt och med
rata uppburna man folkets val Hn
faller pa ,kunna vi vara f0rvissade ON,
att de fora partiet till seger och afga
fran valplatsen med On majoritet var
dig det republikanska Minnesota.
En- AMMAN vigtig SAX f0rest&r, nom.
ligen att utse beh0riga representatives
for Minnesota F0renta Staternas
kongress. I femte dlstriket har den
talangfulle Knute Nelson afg8tt fran
den politiska arenan for att gifva plats
1t den h0nom vxrdige eftertrxdaren
8. G.. COmstOck. Comsteck xr en- man,
som &tniuter allmxn aktning och stort
f0rtroende distriktet, hvarf0r vi hysa
det basta hopp ON, att hans val icke
kommer att stota p& stora hinder.
John Lind Or sjelfskrifven i slit di-
srikt. I fjerde distriktet har kapten
8. P. Snider b0rjat sin Rampant under
ganska lofvande utsigter. Det vxckte
allmxn belatenhet, da det blef kandt
att han latit f0rm& sig att upptrada
s&som kandidat. Man har icke gl0mt
hans verksamma upptradande s8som
legislaturmedlem, d& han bekampade
iernvxgsmonopolet och orsdd framstod
sasoEa den, der ansag for sin pligt att
bevaka farmarnes intressen, vi hop
pas derf0re att folket harfUr gifver
honom kredit och skanker honom slit
odelade underst0d.
ALA tecken tyda pa att vi hafva
att vxnta oss en- het Rampant. De.
mokraterna Hr0 val f0rberedda och
f0rsumma intet tillfxlle att f0rstxrka
sina leder; derf0r ar det TOR republi
kanerna af st0rsta vigt att yara yak
IL