Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1888-02-29


! UtssGmssisag0r. Presidenten ha
: utnKmt John e. Garland till medler
af h0gsta domstolen Dakota; Luciu
: B. Nash It'd medlem af hogsta domstc
len Washington. territoriet, och Nc
ses J. Liddell till medlem af hogst
domstolen Montana.
OroIigheter befaras Nordvest-ter
ritoriet komma atJ utbryta, derpa ty
der den fiendtliga hallning. som Grow
foot-indianerna b0rjat intaga gen
emot Invita- settlare. Myndigheterns
aro dock pa sin vakt, fast beslutne at
qvafva f0rsta steget som gores til
uppresning.
M0rddren af millionaren Smell
Chicago anses nu sakert vara ungt
William Tascott, son af Sfverste j. S
Tascott, en- rik fabriksegare. Den SON
vantade utanfor pa T. medan denne
fullbordade slit ohyggliga brott, ar ar
resterad. Han har afgifvit full bekan
nelse. T. har annu ej blifvit gripen.
iSt0tistjE. Jordbrukskommissarien
har nyligen utgifvit en- rapport 0fveI
antalet och vardet af farmboskap och
hastar de olika staterna jemf0relse
med antalet och vardet ar 1887. sedan
januari 1887 har hastarnes antal for0
kats med 667 1872; mulor "a ,5s6; mjolk.
kor 334, ,331; oxar och AMMAN boskaI
SS6,613. Priset pa swim har stigit 1(
procent. Det sammanlagda vardet al
farmboskap och hastar delta land aI
ej langt fran tire billioner dollars.
Stor strejk. Lokomotivf0rarneo och
eldarne q Chicago, Burlington & Quin
cy jernvagen strejkade mandags.
deras antal utgor 1900 och endast en-
enda man. en- lokomotivforare Gales
burg, nekade att strejka. Jernvagsbo-
laget var beredt harpa och tror sig
redan inom en- vecka kunna "a man
att fylla de strejkandes platser. Ar
betsriddarne ANNA Ell understodja
ACKNOWLEDGEMENTS strejk, da de ej
hielpte dem vid Reading stricken. Det
antages, att omkring 10000 personer
blifva utan arbete So lange stricken
varar.
De UiDa ej cara tjenste1ficlcOr.-
Los Angeles lider stor brist pa Invita-
tjenstfiickor. Till den andan importe-
rades atskilliga qvinliga bitraden fran
Shetland. Iva parrier, go flickor till
antalet, hafva dagarne anlandt till
Californian. Hvad sarskildt dem som
hamnade Los Angeles fetraffar, for.
klarade de for sin agent att de stodo
fardiga att lata engagera sig som gu
vernanter, lektriser, sallskapsdamer.
men, som domestiker!-N thank you.
En- af de unga damerna storskrattade
at tillbudet af So so veckan som maid
of all work" En- del gora forberedelser
for resan till "sitt land igen" och de
CODA Los Angeles boarne fa fortfaran-
de atnoja sig med kineser som dome
stiker.
"Ihe Sanitary ErG", publiserad
af VIM. Conant New York lemnar en-
pa statistiska fakta grundad skildring
af, huru olika stor dodligheten ar
bland befolkningen de f0rnamsta
staderna saval Gamla- som Nya
verlden, hvarur vi hemta foljande: I
Forenta Staternas fornamsIa stadeI
staller sig den arliga mortalitetspro-
centen for hvarje tusental af befolk-
ningen salunda: New York, 26 65;;
Brooklyn, A,S6, Buffalo, 14.47; Albany,
% IL; Philadelphia, 2l.42; Baltimore,
1901; Washington, 20 90; Cincinnati,
23.O7; Cleveland, 25.OS; Chicago, l6 98;
Detroit, IL SO; Milwaukee, 1911; Kan
sas City, 16,43; st. Louis, 2l.03; New
Orleans, $500. Omaha, A.94; Denver,
22.35; Louisville, 1908; Charleston,
N5l; Richmond, 17.04; Los Angeles,
II OF; San Francisco, % %; Mlnniapo-
lis, 1882, och St. Paul, 1902 Los An
geles California och st. Paul Min
nesota hafva saledes att uppvisa den
lagsta mortalitetsprocenten, och bor-
de derf0re kunna anses sasom de he'll
sosammaste stader i Unionen. Be-
traffande staderna Europa, SO visar
sig d0dligheten vara st0rre der Hn i
efter storleken motsvarande stader
F0renta Staterna. Englands kofonier
/ Australien, synnerligast Melbourne
och Sidney, visa en- lagre dodlighets.
procent an Amerikas stader, undan-
tagandes jemf6rda med st. Paul.