St. Paul daily globe. [volume] (Saint Paul, Minn.) 1884-1896, 1887-05-17

lands utveckling och framatslri-
dande, att de fortjena all h6gakt
ming, och afven de nya skaror, som
med hvarje atlanter-angare land
stiga 4 vara kuster, skola, sd smart
de hunna blifva "varma i klader-
na', med nordbons glada mod och
outtrattliga energi gripa in uti Diet
merikanska utvecklings-arbetet.
Om man opartiskt 0fverviger,
hvad skaIdinaverna utrattat har i
Amerika, kan man 81 annat lin
storligen f0rvanas Oliver resultatet.
Hvilka oerh0rda landstrackor
hafva de q "upptagit" och fran
0demarker f0rvandlat till fruktba-
rande falt och blommande trad,
gardar! Langt imam anghasten
frastade Diver vara prairier,
genom vara skogar, korde
skandinaven slit troga "oxteam"
mot den nedgaende solen, och han
har svettats, arbetat, kampat sin
stratva kamp for liisuppehallet uti
Americas urskogar, dit de finare,
mindre hardadede raserna sallan
vagade styra sin kosa.
Vara stora stader - delta lands
stolthed - huru kunna eli de tacka
den skandinaviska fiiten for sin
uppkomst. Hvem har, i de fiesta
fall, CROFT de djupa killrarne, med
stem pa stem murat de h0ga vag-
game, lagt taken pa vara handels-
palatser, bygt vara furstliga, be-
qvama boningshus, ON ej skandi-
naverna? Hvem har i solens
brand CROFT vara kloalSer och ofta
funnit sin d0d under jordras, som
uppkommit pa grund af snikna
kontrakt0rers of0rsigtighet, ON 81
nordboerna med sina starka armar
och sin okuhiga viliekraft?
Mar man behagligt 10rdas med
snabb fart uti den eleganta sof-
vagnen 0fver tusenmila jernbanor,
tinker man da i allmanhet pa, att
skandinaverna tago brorslotten vid
Diet modosamma byggandet af
dessa banor?
Thinker man pa huru de kr0kte
sina ryegar under de tunga Dor
dorna, besinnar man deras harda
badd l Skogarne, deras strid med
muskiter ech AMMAN ohyra, deras
gladjetomma, tunga lif, der de
lade grunden till delta lands stor-
het och sin egen fremtida franz
gang i Diet frammande landet?
Och under inb0rdes krigets bio.
Olga dagar, voro da eli skandina-
verna sd lojala medborgare, ST.
CODA och tappra soldater som de
basta och de tappraste? Kcnsten
att strida hade de Tart bland Fin
lands moar, pa Tysklands sletter,
vld Rysslands stopper, och de vi
SADIE, att de egde Stamina modiga
hjerta den "nya ver,den", som i
den "gamle", att de med lif och
blod vile forsvara slit nya foster
land, lika som de gjort slit gam'a.
Skandinavernas Stallning delta
land ar nu ganske f0randrad mot
hvad den under Undergraduates
torsta az varit. Manga skandina-
yer hafva genom fit, arbete och
sparsamhet i0rvarfvat sig en- matt
1ormogenhet. bet finnes nappe-
]igen nagon branch inom afIirs-
lifvet, der icke skandinaver med
framgang idka r0relse. Man fin
ner dem sasom grosshandlale och
Den religi0sa utvecklingen Dir
stor. Skandinaverna AFRO, ON ma
got, EFT religi0st fix. De under
holla manfoldiga kyrkor och
skolor.
Skandinaver beklada de NEST
framstaende publika embeten i
delta land. De fnnas vara stats
styrelser, var kongress, bland
OBSERVATION-DISCLOSURES.
Deras framtid az jus och lof-
vande. Scandinavian bora franz
for ALT sinsemellan vara eniga.
De AFRO attlingar fran de alskade
nordanlanden och pa hvilken dess
sidan af k0len de f0rst sage dagens
illus, betyder i verkligheten sa
litet, att denna omstandighet Ell
har Diet fra Amerika Dor st0fa
samjan och friden.
Skandinaverna torde hafva latta-
re att "amerikaniseras" an nagot
annat folk under solen, och ju f05rr
skandinaverna belt och ballet in
forlitva sig med delta lands seder
och bruk, desto snarare skole den
dag randas, mar de kunna draga
nytta af hvarie f0rdel, som delta
land har att bjuda pa.
5@z6@625B$5an