Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1887-03-16
Verksamheten hemma och
borta.

0fver konferens- skOlarna. Hvad ondt
hafva da dessa skolor gjort, fragas!
en- artikel fran Californian klandrai
en- insandare synoden och sarskildt
konferenserna, derfor att de lagga pa
skolans altare det som borde laggas pa
missionens altare, att ALT for kostbara
byggnader uppf0ras,att en- del f0retag
"otidigt fodda, paga" m. m.
Latom oss icke taga ALT som skrifves
sasom en- ofelbarhet Saken tai prof
ming. En- hvar kanner naturligtvis
bast till behofven ;ifvensom modem
sin omedelbara omgifning. Missiona'
rem anser gerna slit falt for det vigti
caste, pastorn sin forsamling sasom
den vigtigaste, skolmannen sin verk'
samhet som den vigtigaste. Mar sd
skier, kan man vara f0rvissad att man
tager Diet lifigaste intresse verksam.
heten, hvilket f0rhallande ar n0dvan
digit och for framg2ngen. Men man
g0r en- stor orattvisa, mar man under.
skattar all AMMAN verksamhet i'm sin
egen. "a
Latom oss komEla ihag, att ON ett
lifligt deltagande skall finnas for arbe'
tet pa faltet langt borta, So maste en-
liflig verksamhet paga hemma. Ell
den hemma skall miderhalla varmen
borta. Delta far ;eke ske irycktag
utan genom en- stadig, jamn verksam
het. Huru mycket kan g0ras utan
skolor? Man maste afven vara be.
tankt pa att den andliga verksam
heten viss mening s1rja f0r kom
mande behof. Kan delta ske utan
skolor? Otron arbetar just genom
skolorna att utsa slit gift, tro n far ei
lata sig 0fverlistas, utan genom SAN
ningen gifva EFT kraftigt motgift. En-
skicklig faltherre ar lika angelager
ON att bevaka det redan intagna fal
tet, som han ar angelagen att intags
Diet annu i fiendefs valid varande
Eljes kunde ju fienden i EFT obevakadt
Ugonblick falla honom i ryggen. Han
maste ON ock genom att f0rsvaga an
fallsstyrkan, inlagga garrison i der
er0frade fastningen.
De dyrbara skolbyggnaderna syna'
enligt insaHdarens mening sluka alls
tillgangar. F0rsamlingarna, den ens
efter den andra, bygga prydliga tenn
pei, f0rsk0na de redan bygda, Ingel
klandrar dem derf6r. Skulle da ick'
skolorna, hvilka byggas, icke af Ell
utan kanske af ett hundratal eller fler,
forsamlingar, fa bsaSa nagorlunda or
dentligt? Ingen ofVerdfift borde till
latas, men man borde fcke heller be
h6fva skammas for skolans hus
Med tiden torde bade skolor, mission
barnhem, sjukhus m. M, ihagkommal
af dem, som Gud gifvit rikligt af den
ma jordens CODA.
Skolorna iro icke mindre in missio
nen for det kristna samfundet en- lifs
SAX. Det vore EN- slef uppfattning a
Evangelium, ON man endast strafvad'
att vinna den delen af folket, sem liter
eller ingen skolbildning eyer. Gud be
h0fver viss man oss ALA, ,larda och olar
da. Nu sager man, att skolorna drifva
hogre och fortare an behofvet krafver
En- hvar vet att nutidens kraf ar kun
skap. Denna skall man f6rskaffa si,
pa hvad satt det lin kan ske. vi tall
nu ON vart eget folk. En- bid kal
tjena att belysa saken. Endast d
barn som uppfostras hemma af foral
drama lara alska hemmet och f0I
aldrarna. Uppfostras de borta veta d
blott genom horsagor ON f0raldra
hemmet, bilda sig m0jllgen f0restall
ningar att hemmet hvarken kund
eller vile uppfostra dem. Sa hal
Skall man ge sig utanf5r slit ege
kyrkosamfunds omgifning att intent
kunskap, ware sig till andra samfund
laroverk eller till statsskolorna, sa ia
man gerna det intrycket, att den 1t
terska kyrkan f0rmadde icke gifv
hvad de sokte, vile det kanske ick
heller, brydde sig icke derom. ] f3rr
fallet vickes och nares ringaktning
senare fallet verklig likgiltighet fd
fadrens kyrka. Karlek f3der karlel
f0rakt foder f0rakt, likn0jdhet f6de
liknojdhet, k0ld foder k0ld.
vi aro pligtiga, att da Gud gifvit o.
barn, afven uppfostra dem. vita
CORA som harmodern, hvilken sage
lemna sina ungar temllgen smart Al
reda sig bast de kunna. Den kristn
familen har pligter, det kristna san
fundet kommer just familjen tt
hjxlp, Vara barn bora fostras a
blifva nyttiga kyrkan, nyttiga | St
ten, nyttiga for sig sjelfva, nyttiga fl
sina medmenniskor. Men skola {
kunna blifva delta, maste deras up
fostran vara kristlig. All AMMAN up
fostran ma med rata liknas v
en- knackt r0rstaf ,hvilken da man st
der sig derpa brister och sarar er
handen. Med kristlig mena vi icl
en- som blott staller sig vanlig m
kristendomen, eller antager dess forl
utan en- som har bade den y TIRE f o
m e och den 1nre kraften; en- s
dan som kan meddelas af f0raldr
och larare i hvilkas hjerta Guds ks
, lex ar utgjuten genom den heliga A
da.
Hvad hafva d&,yara konferens sl
/ /, lor utrattat? vi hafva ej rattigh
att tala for mer an oss sjelfva. v
genomseendet af namnlagden
8 Augustana Synodens pastorer befu