St. Paul daily globe. [volume] (Saint Paul, Minn.) 1884-1896, 1887-05-17

dock utr.ittat sd mycket for delta
lands utveckling och framatskri,
dande, att de f6rtjena all h6gakt
ming, och afven de nya skaror, som
med hvarje atlanter-angare land
stiga 4 vara kuster, skola, sd smart
de hunna blifva "varma klader-
ma, med nordbons glada mod och
outtrattliga energi gripa in uti Diet
amerikanska utvecklings-arbetet.
On ii: si;:3:. onartiskt 0fvervager,
hvad skandinaverna utrattat har
Amerika, kan man ej annat an
storligen f0rvanas Diver resultatet.
Hvilka oerhorda landstrackor
hafva de 81 "upptagit" och fran
odemarker f0rvandlat till fruktba-
rande falt och blommande trad
gardarl Langt imam anghasten
frastade Diver vara prairier,
genom vara skogar, korde
skandinaven slit troga "oxteam"
. mot den nedgaende solen, och han
| har svettats, arbetat, kampat sin
strafva kamp for lifsuppehallet uti
Americas urskogar, dit de finare,
mindre hardadede raserna sallan
vagade styra sin kosa.
Z Vara stora stader - delta lands
stolthed = uru kunna Ell de tacka
den skandinaviska fliten for sin
uppkomst. Hvem har, i de fiesta
fall, CROFT de diupa kaIlrarne, med
stem pa stem murat de h0ga vag-
game, lagt taken pa vara handels-
palatser, bygt vira furstliga, be-
qv;ima boningshus, ON ej skandi-
naverna? Hvem har i solens
brand CROFT vara kloaker och ofta
funnit sin d0d under jordras, som
uppkommit pa grand af snikna
kcntrakt0rers of0rsigtighet, ON ej
nordboerna med sina starka armar
och sin okufiiga viGekraft?
Mar man behagligt f0rdas med
snabb fart uti den eleganta sof-
wagner 0fver tusenmila jernbanor,
thinker man da i allmanhet pa, att
skandinaverna tago brorslotten vid
Diet modosamma byggandet af
dessa banor?
Thinker man pa huru de krokte
sina rysgar under de tunga Dor.
dorna, besinnar man deras harda
bidd SkOparne. deras strid med
muskiter och AMMAN ohyra, deras
gladjetomma, tunga lif, der de
lade grunden till delta lands stor-
het och Gin egen fremtida franz
gang Diet fr;immande landet?
Och under inb0rdes krigets bio.
Olga dagar, voro da Ell skandina-
verna sd lojala medborgare, sd
CODA och tappra soldater som de
biista och de tappraste? Kensten
att strida hade de last bland Fin
lands moar, pa Tysklands sletter,
yid Rysslands stopper, och de vi
SADIE, att dc egde Stamina modiga
hjerta i den "nya veriden", som i
den 3gam1e", att de med hf och
blod vile forsvara slit nya foster
land, lika som de gjort slit gamss.
Skandinavernas Stallning j delta
land ar nu ganske forandrad mot
hvad den under undergraduates
forsta ar varit. Manga skandina-
yer hafva genom fit, arbete och
sparsamhet torvirfvat sig en- natt
form0genhet. bet finnes nappe-
]igen nagon branch inom aff;irs-
lifvet, der icke skandinaver med
framgang idka rorelse. Man fin
ner dem sasom grosshandlale och
minuthandlare.
Den religi0sa utvecklingen ;ir
stor. Skandinaverna AFRO, ON ma
got, EFT religi0st fix. De under
holla manfoldiga kyrkor och
skolor.
Skandinaver beklada de NEST
framstaende publika embeten i
delta land. De fnnas i vara stats
styrelser, var kongress, bland
county-embetsmannerna.
Deras framtid ar ljus och lof-
vande. Skandinaverna bora franz
for ALT sinsemellan vara eniga.
De AFRO attlingar fran de alskade
nordanlanden och pa hvilken dess
sidan af k0len de f0rst sage dagens
lius, betyder i verkligheten sa
litet, att denna omstandighet 81
har i Diet fra Amerika Dor st0ra
siimjan och friden.
Skandinaverna torde hafva latta-
re att "amerikaniseras" an nagot
annat folk under soIen, och ju f0rr
skandinaverna helt och ballet in
forlifva sig med delta lands seder
och bruk, desto snarare skole den
dag randas, MIR de kunna draga
nytta af hvarje fordel, som delta
land har att bjuda pa.
55@16@o1R>57a