Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1887-04-06

"a "half.fare" biljetter endast till or
dinerade predikanter SAINT till barn
mellan a ID ar.
F8rOlyckad. Jernvagsarbetaren
Michael Cashin, 6fverk0rdes fredags
vid Jacksonville, Ill. ,af ett jernvagstag
pa Chicago & Alton banan och erholl
dervid lifsfarliga skador.
Kr6garne Council Bluffs Iowa,
hafva icke skal att rosa marknaden.
ensdags blefvo icke mindre an 20
krogare alagda att stanga krogd0rrar.
a,hvilket naturligtvis gick dem djupt
till shines.
Fran Carman Red River dalen
skrifves att farmarRe klaga ofver Ia.
ga hvetepriser. De som hafva k0tt
! och flask att sal. aro tillfalle att er
halla h0ga priser for dessa f0rnoden.
heter. Ho, prsssadt, fraktas till Du.
luth med fordel fran dessa trakter.
PrOhibitionslasen tillkampar sig
ALT st0rre terrang Iowa. Enligt in
lupna rapporter fran sheriffer och an
dra embetsman, visar det sig, att rs
counties af staten finnes icke eH enda
krog. Dryckenskapen ar de fiesta
counties reducerad fran rs till 25 pro-
cent; likasa fUrbrytelsernas antal.
High Iicense.Iasen har blifvit
antagen af New York legislaturens
begge Hus. Forsaljare af branvin, 81
och vim i staderna New York och
Brooklyn skola betala 81 900 i license,
de som salja 0l och vim $500 och de, som
endast salja maltdrycker 800. ALA
de demokratiska representanterna
rostade mot lagen.
Lang vHnIan. De till d0den dom
de chicago-anarkisterna sages vara
modfalda med anledning af, att deras
advokaters tai inf8r Illinois h1gsta
domstol allmant anses for veka och in
tetsagande, jemf0rda med deras akla-
cares haranger. H0sgta domstolens
utslag i fragan ON de skola "a ny
rattegang beviliad eller ej kommer
troligen icke att bekantg0ras f0rran
nastkommande september manad.
MOrdIystua mex,kaner. Pa af-
tonen den 20 mars blefvo tvenne vid
Fort Ringgold reservationen i Texas
anstalda soldater anfallna af fyra
mexikaner. En- af soldaterna erholl
ett d0dande skott och f0ll till marken,
medan den andre lyckades undkomma.
Dagen derpa blefvo ire mexikaner ar.
resterade sasom misstankta att hafva
f0r0fvat dadet. Den undkomne SOL
daten trsr sig kunna kinna igen NOR.
daren.
I'm sensati0nsyiickande.- nt het
spred sig lordags genom EFT telegram
fran Boston ,hviiket inneholl att anga-
rem Scytia af Cunard linien strandat
utanf0r klippskaren vid Scituate pa
kusten af Massachusetts Lyckligtvis
var historien ON skeppsbrottet icke
Sam; Scytia anlande sondags alton
med sina 800 passsgerare valbehallen
till Boston. Kapten Roberts hade med
afsigt, till fold af den radande sn5tjoc-
kan, undvikit att soka land tills luften
blef klarare, hvarigenom angaren for
droides.
var landsman och vida kretsar
val bekante mr.. Peter Colseth Moli.
ne, Ill. har f0r narvarande helt ech
hallet ofvergifvit att tillverka musi.
kaliska instrumenter och egnar sig for
narvarande uteslutande at kolonise.
rings arbete. Han har dagarna hem
kommit fran en- vidlyftig resa Cali
fornien [atf0ljd af mr.. J. A. Godehl
Det lar finnas coda utsigter for an
laggande af st1rre svenska SETTLE
ment" denna del af nya verlden, sa-
framt vart folk will iakttaga den for
slgtigheten att sla sig samman storre
sallskap, bade for att kunna resa billi.
gare, fa billigare land och kunna for
sakra sig ON nog for behofvet en-
sammanhangande trakt. On nagon
ar intresserad saken och anser sig
behofva speciella upplysningar fra.
gan kan han persOnligen vanda sig till
Peter Colseth, Moline, Ill.
Staty af Left EriIksOn. Enligt
gamla sagor skola skandinaviska
vikingar redan 500 ar fore Columbus
hafva bes0kt Amerika, hvilket de kal.
lade Vinland. So berattas det att ON.
kring ar 1000 Left Erikson bemannat
en- hotta och fran Gr0nland, eller Is
land styrt kosan vesterut och slutligen
efter manga afventyr hamnat pa kus-
terna af New England Hvarifran
Left Erikson egentligen harstammar
ar Ell klart En- del berattelser antyda
att familjen for nagon orsaks skull
fran Scandinavian invandrat till Is.
land. Ferskningar af vetenskapsman
hafva pa senaste tidsn funnit historisk
bekraftelse pa sagans dunkla inneh&ll,
hvarf0r man redan for fera ar sedan
utkastade planen att resa en- stod
1fver den derive vikingen. Stoden
skall utgora EFT vittnesbSrd ON, att
skandinaverna voro Americas forsta
upptackare. Statyen, gluten i brons,
)f0restallande vikingen i sin strids.
dragt, af stalhjelm och pansarskjorta,
skuggande slit ansigte med venstra
handen, under det han st&ende pa en-
klippa Dlickar emot det okanda YES
tern. Med fotstallningen, som ar af rod
grant, utgor stodens hold 18 fot
F0rsta f3rslaget till konstverket ut
gick fran Ole Bull och Thomas G