Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1887-07-20
I'll A r OCH DER.

sa godt han f0rmar beskrifva fru
Clevelands - f0tter. Det pastas att
upplysningen vart tidehvarf stiger
men delta fall atminstone tyckes
motsatsen ega rum. Mindre vigtiga
f0remal an presidentmors f0tter be-
handlas dock ofta i landets tidnings
press.
Den lagstiftande f0rsamlingen ii.
linois har antagit en- lag, som f0rbju-
der f0rsaljning af tobak, cigarrer och
cigarretter, till gossar under sexton
ars alder. En- liknande lag borde va
IA gsllande 0fver hela landet, enir det
fran vetenskaplig synpunkt bevisats
att det giftamne, hvilket fnnes toba-
ken, sarskildt ut0fvar ett skadligt in
fytande pa det annu outvecklade
kroppssysteme Det skadade sakerli.
gen. .icke ON aldern h0jdes med ett par
ar.
Den maktige handelsfursten Phila-
delhia, John Wanamaker, tillskrifver
sin framgang foljande orsaker: "tan.
ka, f0rs0ka, arbeta och f6rtr0sta pa
Gud." l den larorika skriften "Flit,
kraft och karaktar," som meddelas i
denna tidning, f0rekomma slaende
exempel pa man, hvilka af liknande
och med dem beslagtade skal lyckats
olika grenar af en- nyttig och valsig.
nelserik verksamhet. Ingen af It'd
ningens yngre lasare isynnerhet borde
f0rsumma att taga kannedom ON in
nehallet af antydda skrift. Det gifves
mycket som ar intressant att lasa och
hvilket man kan lasa utan att taga
skada deraf, men icke ALT lemnar nyt-
tiga lardomar.
Domare Harlans son, hvilken for
fyra ar sedan gradueradt vid ett be-
r0mdt laroverk, erhaller egenskap af
presbyteriansk pastor sea t,tsen dollars
arlig lon. Delta ar battre upp AIN
knappa sec haa,dra, som Ell sallan air
taxan bland oss. Men pa samma
gang som Diet maste ligga hvarje krist-
lig f0rsamling om hjertat att gifva sin
1arare ett nodigt och anstandigt un-
derhall, So veta vi, att icke lonkvilko-
rem ar hufvudsaken for en- rdtt sjala-
s0rjare Stora l0ner och vackra bo-
stallen kunna val vara en- frestelse,
men de IA, ia, kunna icke der sinnet ar
rattskaffens, vara den bestHmmande
makten vid flyttning eller antagande
af kallelse.
Augustana har foljande: "Ett tyd-
ljgt sprak talar en- politisk tidnlng
Philadelphia public Ledger rorande
faran af hemliga sallskap. Man mar
Ke, att tidningen behandlar fragan
fran verldslig synpunkt. Den sager:
'Ehuru tusenden annars oskyldiga
menniskor h0ra till frimurarelogerna,
sa ar Diet val bekaut, att dessa beherr-
skas af en- "rlng" en- 'ring." Frimu-
rarne regera ater andra sallskap, sa-
som Good Templars", R0dman och
nastan ALA de s. k. hemliga under
stodsforeningarne. Den fara som ho-
tar fran dylika edsvurna foreningars
sida, ar icke nagon diktad utan en-
verklig. Wore sanningen nogsamt
kand, sa skulle man smart forsta, att
vi af ingenting hafva So mycket att
frukta, som af denna mangd af hemli-
ga sallskap. Och det varsta ar, att
frOmma, aktade man. som forenat sig
med dessa sallskap, lata bruka sig till
verktyg for vinnande af andamal, ON
hvilka de hafva liten aning.' Dessa
sallskap arbeta pa att tillvalla sig
makten inom bade lagstiftnings- och
lagskipningsvasendet, och hafva de
redan vidstracktare mon ain man tror
vunnit sin afsigt."
Ungdoms- v amen har andtligen an
drat namn, format och utgifningstid.
Den heter numera Hemvannen och
har blifvit veckotidning. Ehuru utan
tvifvel manga 0nskat tidningen val
kommen i slit fora skick, har man
anledning hoppas att den xfven nu
skall blifva en- kar gast manget hem.
Med foljande redaktion och professor
o. Olson som medarbetare b0r den ju
bllfva till mycken nytta.
A. RoDELL, G. A. BaCKMAN,
N. FORSANDER, A. O. BERsELL,
5. P. A. LINDAHL
ar nemligen redaktiohskomitee.
Sasom vi minnas ar en- skandinavisk
professorsstol upprattad vid Minneso-
tas universitet. Studiet af de skandi-
naviska spraken och deras literatur
bedrifves enligt foljande schema: Ny
b0rjare - juniorer och seniorer - stu
dera under f0rsta och andra terminer-
ma E. G. Cites "How to Learn Danish"
SAINT 0fva sig tai och skrif0fningar
dansk.norska. Tredje terminen la
ses B. BjUrnsons "En glad Gut" hvar-
till kommer tai och skrif0 f0fningar. En-
.f0rsigkommen klass, bestaende af
skandinaver, ofvar sig f0rsta termi-
men lasning af Der0mde norske f0r-
fattare SAINT skrifver uppsatser. An
dra och tredie terminerna bevistar den-
ma klass forelasningar Diver danska
och norska literaturhistorien hvartill
kommer uppsatser och tal0fningar.
Slutligen anmarkes: Svenska spraket