Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1887-08-10

Francisco Examiner och sages arbeta
hardare an nagon AMMAN pa tidnings-
kontoret.
Skorden Dir smart ofver och landt-
mannen vet atminstone pa etu unge-
far hur hans $rsarbete utfallit. Pa
flera stallen har skordemaskinens ar
bette lemnat ett h0gst otillfredsstallan-
de resultat, hvilket Ell kan annat an
verka nedstsmmande pa skordeman-
nen. Under sadana omstandigheter
Dir det godt ON man Ell pa f0rhand sd
att saga handlat bort grodan. Bast
skall den best&, som nar missvaxt och
motg&ngar intraffa, har en- smula, at
minstone en- smula af Jobs slime och
ar rustad att sta ut med bade motgang
och medgang. Manga jordbrukare
hafva erhallit en- ganska rimlig ersatt-
ming for slit arbete och aro naturligt-
Wis glada at "den rika h0stens" intra.
de. Efter skorden kommer utan tvif-
vel tidningsmennlskor med tidningar
af ALA farger och atskilliga med ingen
farg (bestamd hallning) alls. Det
CALLER da att g0ra ett klokt val En-
tidning ar icke utan slit infytande till
det samre eller battre. Det ar derf0r
ej likgiltigt, hvilken man prenumere-
rar pa, Hvar och en- rosar sin egen
vattvzlling, det ar ett kandt f0rhal-
lande, men har bor ett moget omd0-
me 4 prenumerantens sida komma till
help.
En- nyf0dd samtida har f0ljande
uppmaning till dem som raka ia It'd
ningen / sina handler: "Prenumerera
pa (tidningens namn), som will blifva
sand till dit hem ett ar for" o. s. ".
ON uppmaningen ar ingenting att sa-
ga, ty hvilken tidning som helst har
ju rattighet att bedja ON underst0d-
jo, det var SAINT harifran utg0r SKAF-
FAREN enligt Hemlandets N.W. .Uppl
f0rmenande ett undantag-men upp-
lysningen att hon "vill blifva sand" till
hvarje syenskt hem Amerika ar val
mindre beh0flig. Denna villa torde
val finnas temligen allmant hos sd
manga tidningar som vart land eyer
DOCK ar upplysnlngen ganska oskyldig
och ingen b0r f0rarga sig der0fver.
Hufvudsaken dr. dock ON den arade
publiken besjalas af samma viJa.
~ n,
Ivar It'd, da socialistiska ideer j
manga kretsar liksom insupas med
luften, ar frestelsen att Sc ned pa 0f-
verhetspersoner och andra visserligen
icke ringa. Den person, som besitter
ett embete eller hvad odragligare ar
en- storre form0genhet, betraktas ofta
som en- mensklighetens och den sanna
humanismens fiende. Det ar SAINT han
kan ocksa vara en- sadan egenmagtie
och dispotisk menniska, den der lag
ger hinder vagen for den stora mas.
sans lyftning ach fortkomst. Men ON
somliga rika och framstaende personeI
lefva som parasiter pa samhallstradet
de aro alltfor manga som delta gora
--icke berattigar delta oss att skara
ALA 0fver en- kan. Det star Val annu
fast, att Gud har gjort bade fattiga
och rika. Han har dock icke gjort
dem kalla och harda som stem gent
emot likars nod, delta hafva ctalgt
manga blifvlt genom EFT oratt f0rval
tande af de at dem anf0rtrodda gaf
vorna. Det basta f0rfaringssattet III
emellertid Ell att Iona ondt med ondt
De som delta gora lefva sakerliger
icke det lyckligaste lifvet. En- gamma
god regel sager: bed och arbeta. Del
som delta g1r skall icke mot sin lef
nads alton ga st0dd mot tiggarstafven
Ara den som aras b0r.
Milwaukee iernvagsbolaget har ut
fardat stranga orders mot arbetsperso
nalens fortarande af starka drycker
Det heter att den tjensteman, som ha
for vana att bes0ka krogarne ellie
som blir ofverlastad under sin tjenst
g0ring, blir afskedad och kan ick
ater anstallas Vidare lofvar bolage
att de som afhalla sig fran bruket a
starka drycker alltid skola hafva fore
trade erhallande af plats. Mang;
och grasliga olyckor hafva tinat ge
nom supiga bantjenstemans f0rva]
lande och ar det alldeles n0dvandig
att har begagna urskiljning och wax
samhet. Till och med en- kr0gare sku]
le sakerligen hellre taga EFT tag, son
har en- prohibitionist till lokomotivf0
rare AIN det som flores utaf en- af han
egna kunder.
En- nyligen afliden domare Skotlan
har testamenterat en- storre penningt
summa till framjandet af naturteolt
giens studium. "Testamentet ar, sd
ger Svenska Tribunen, ''af stort intre'