Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1887-07-13
GJ0na ej att isesdsada prenatnserd-
tiOnsdtgiften for tidnifgen. Det
dir aJltid en- god uppnnuntran for
NtgifUaTae.
II A r OCH D Err.

star sin blomma och qvalmet staden
gransar till det olidliga. En- tur ige-
nom grannstaterna Iowa och Illinois
saknar vid denna arstid Ell sina behag.
Utmed jernvagen sags naturllgtvls
gr0nt massa: gront gras, gron sad,
grona trad och boskapshlordar Qcke
grona) langa banor. Ingen larer
villa f0rneka att landsbygden, da ma
turen star kladd sin sommarskrud,
ar intagande vacker. vi torde ocksa
vara ense ON att ombytet fran de oval
miga och Ell sallan dammiga staderna
till den vackra och sunda landsbyg-
den sommartid talar for sig sjelft. Da
man tinker pa den stora skilnaden,
kunde man vara bold for att fraga,
hvarf0r sa manga menniskor fiacka in
till de st0rre staderna. Orsakerna aro
forvisso olika. 1 manga fall ar lef-
padssattet ett lockbete. Det staden
har atminstone sken af att vara behag
ligare an det pa landet, Men ON LET
nadssSttet fora fallet ar helsosam-
mare for kropp och sjal, derom borde
den, som kanner sig bojd for att utby-
ia det stilla och sunda landtlifvet mot
stadens buller och bang, g0ra sig val
underrattad.
Iowa och Illinois taga sig Ell lila ut
sommartid. Stora slater, vackra
landtstallen, talrika planteringar och
skogsdungar och ofta b0rdig jordmon
for att ej tala ON staderna gifver den
resande ett godt intryck- Ingen ma
dock tro att Minnesota, Amerikas
Scandinavian, star efter, da det ar
fraga ON omvexlande, vackra och bor-
olga trakter. Nej, tvartom. Har fin
nes bade slater och skogar, ia, dertill
sjoar tusental. o, du harliga Nord!
Eft synodalmote har ater egt rum.
!, Huru mycket talas och skrifves icke
em sadana kyrkomoten Den enc OBJ
serverar ssstarkskjortor'' och "svarta
byxor'' m. m. till handelsverlden h0-
Tande, den andre sssot, rsk, smutss' ~.
il. vedervHrai ghater, en- tredje jag
tror han ssAlIade dem s'solbry ynta''
varalser ga kunde registret fort
ssittas saa nog oandlighet. Ja, det-
"a m6te gaf tidningsmenniskor atskil
ligt att skrifva om och sarskildt de
Chicago. Att mycket af eh nedsat.
tande karaktar jemte ganska mycket
godt meddelats allmanheten af en-
tjenstvillig tidningspress, det var ju
Ell mer an man hade olsak att vanta,
ty hvar och en- bar fran ur sin egen
fatabur hvad han will. Det ar derfoI
icke alls 'forvanande ON ofverlagg
ningar ofver vigtiga fragor af somli
ge branmarkas sasom ''haftiga stri
der" och "gral."
Laroverksfragan medtOg myckel
It'd vid sista synodalmotet. Saken al
vigtig nog och gor skal for slit fram
staende rum samfundets allmann;
angelagenheter. Att olika meninga
ON denna som rorande fragor all
manhet uppsta, det ar helt enkel
qnenskligt. Det ar gladjande att Sc de-
stora utveckling, som skolverksamhe
ten har vunnit ibland oss. Den upI
marksamme och I0rdOmsfrie betrak
taren kan Ell annat AIN le at sadan
afvoga och trangbr0stade mennlskol
som ringakta och smutskasta denn
gren af Augustana -sonodens verksan
het. Hvad hafva vedersakarne gJol
for det uppvaxande slagtets vSglet
ming och uppfostran under den Jen
forelsevis korta tidrymd, som val
samfund upprattat fyra laroverkS N
ord och handling foljas at, da vim
de respekt. Natural gas ar en- br
yara, mar den far lysa och varma, me
Ell So ON den fordunstar utan gagn.
Aug. College ar fortfarade synodel
gemensamma bildningsanstalt. N
gou andring delta stycke borde VI
icke ems hafva kommit pa tai, da i
gen konferens annu eyer fullstandl
college. Huru det sedan kommer
gestalta sig, kan man tryggt lemna
framtiden. Faran att lemna den XII
siska undervisningen prestbildn1
gen at de sarskilda konferenser
torde val Ell vara sa hapnadsvackan
farlig, sa vida Ell en- stor fara 'sku
ligga deri, att samma larare Ell sku
kunna anvandas ofverallt och for a
i tolkandet af de romeIske (helii
skrifterna.
Tobaken far sasom tillf0rne ga I
irok, men Ell vid det gemensamma
royerket. Men det var SAINT, profes
rernas tobak ligger pa bordet till
sta mote. Pa hvilket bords ia, il
vet jag, om pa deras eget eller fors
jarens.
Eft kyrkomote sadant som Angus
na.synoden numera kan astadkom
medforer stora kostnader. Men
star det nagot, sa ar det ocksa va
nagot. Hvad blefve det at tusen
utaf vara landsman ON Ell delta 81
fund ut0fvade sin valslgnelseI
verksamhet? I Chicago kunde
stora samlingen latt rymmas och n
godt herberge. ALA besokarne 4
ma sig sakerligen tacksamme 9
vannerna i Chicago for deras g
vHnskap. Andre