Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-03-17
ON s0mnlOshet.

Forntidens lakare och fysiologer anto
60, att behofvet az hvila och s0mn yttra-
de sig hos menniskan fold deraf, at
hennes hjerna mot aftoDen eller Oliver
hufvud efter en- langre vaka blir rikare
pa blod. Mar denna blod0fverfyllnad
mar en- viss grad lntrader somn. Under
somnen bibehalles, efter de gamles asig.
utan synnerliga variationer, blodrikedo.
men; vid uppvaknandet aftager blodets
tillopp till hjernan, som forblir fattig
derpa under det vakna tillstandet.
Den experimental pathologiens franz
steg under de senaste decennierna, hvil-
ka gifvit oss en- inblick uti organismens
vigtigaste funktioner, lar oss pa grind af
unders0kningar af dur, hvilket till
stand hjernan beinner sig under SOM
nen. Dessa unders0kningar iemte ensta-
ka iakttagelser menniskor, hvilkas huff
vudsk&l tillfalligtvis blifvit skadad, gifva
vid handen, att de gamles 8sigt, som re-
dan af teoretiska skal tidigare blifvit be-
kampad, Or oriktig och att just motsat-
sen eyer rum. Under s0mnen ar hjer-
nan fattigare pa blod an under det vakna
tillstandet. ALA omstandigheter,h hvilka
bidraga till okandet af blodtilloppet till
hjernan och dess hinnor, hvilka fold
deraf Okla temperaturen i hjernans inre i
forhallande till andra kroppsdelar, franz
bringa derf0r s0mnloshet.
Rigtigheten af denna slutsats bekraf-
tas at deh dagliga erfarenheten. Det DR.
en- allmant kand SAX, att unga personer
sallan Ida af brist pa s6mn, medan somn-
loshet oftare f0rekommer under medel-
aldern, och nastan alltid under gubbal-
dern. Orsaken till somnloshet under al
derdomen star att fnna j de forandrin-
gar, hvilka bledkarlen undergatt. det
de forlora sin elasticitet. I f0lid haraf
DR. blodomloppet l&ngsammare, hjernan
blir langsamt och med svarighet qvitt
slit 6fverskott af blod. Den grad af
blodl0shet, som betingar somnen, med
den. Ju rikare pa blod hiernan Or, med
dess st0rre svarighet intrader s0nlnen.
vi veta att verksamhet och anstrang-
ming hos hvarje organ, saledes afven
Herman, aro forenade med en- blodfyll-
mad desamma, hvilken motsvarar det
arsetes eon1 ifragavarande Srgun fol4Gt-
tar. Magen DR. rikare pa blod under
matsmaltningen; hjernan, som blifvit an
strangd genom arhetet ler sinnesr0rel-
ser af EFT eller annat Stag, sasom for
skrackelse, bekymmer, sorg, glade och
forvantan, ar mera blodfyld An under
lugnt sinnelag. En- ofverfyllnad af blod
hjernan kan 8stadkommas utan' att der
igenom dess verksamhet tages mera
ansprak eller att dess blodkarl under al
derdomen undergo en- f0randring, afven
genom konstlade medel, t. ex. genom Wis
sa glitter. Flere af de sistnamda intager
kulturmenniskan uti sina vanliga NUT.
ningsmedel, s&som alkohol ska drycker,
the, KATE, tobak, m. m. delta fall spe-
la individualitet, alder afvensom svanti-
teten af dessa njutnipgsmedel, men fran
for ALT vanan en- stor rol. Somliga
astadkomma de en- forh6ining af tempe
raturen inom hufvudhalan SAINT ett
okadt blodinlopp till hjernan och fold
haraf somnloshet.
A andra sidan kanner man glitter, hvil-
ka hafva en- motsatt fysiologisk verkan.
Inf6rlifvas de minsta mangd med orga-
nismen, ber0fva de inor, kort hjernan och
dess hinnor ofverskottet af blod och for
satta den samma tillstand som under
den naturliga somnen. De astadkomma
en- konstgiord somr,
Nyare ehuru annr icke afslutade un-
dersokningar synas gifva for handen, att
icke allenast mangden af det inom hjer.
nan cirkulersnde blodet, utan afven dess
sammansattning utofvar infytande pa
s6mnens 1ntIadande. Genom anstran-
gande muskelverksamhet blir blodet
uppblandadt med vissa amnen, hvilka
kallas 'trotthets substanser," desea fram.
kalla genom sin inverkan pa hjernan
kanslan af trotthet och utmattning. Det-
ia antagande bekraftas af erfarenheten.
vi sofva battre och lugnare efter m8ttli-
ga kroppliga anstrangningar an efter
stillasittande arbete. Della vi oss emel-
Ian andligt och kroppsligt arbete iemte
kroppsrorelse i det fria, SAINT undvika att
ofveranstranga och upphetsa var bjerna,
sd skall somnens hulda gudagafva skan-
kas oss fullt matt. Isynnerhet CALLER
delta det uppvaxande slagtet, som hog
re grad Or behof af s0mn.
Men ON den andliga utvecklingen far
f0rsigga ensidigt pa bekostnad af krop.
pens dining och starkande, ON det and.
liga arbetet bedrifves under det krop-
pens behof forsummas, och hjernan der
under forsattes ett tillstand af standig
blod0fverfylln ad, medan organismen far
umbara den hvlla och vederqvickelse,
som on naturlig somn medf0r, da upp-
kommer ON ej D8gon svarare sjukdom,
iaom kort det tillst&nd, hvilket patrycker
vart arhundrade sin STAMPED, och som
yttrar sig sasom nervositet, obeslutsam.
het och bristande sjelffortroende.
Kropp och snde -m&ste anda ifran den
tidigaste ungdom erhalla en- likformiQ
utbildning och ward. Med storsta om-
sorg Dor en- ofveranstrangning af den &C.
mare pa kroppens bekostnad undvikas
och framfor ALT ma man sorja for, att
natten fullaste matt gifver slit vederlag
for dsgens modor.