Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-04-28

ster forst och lemna de gamla partierna
Visserligen maste de allie len vlss menini
blifva fOrbudsyanner, men ingalunda del
at tredje partiet antagna meningen. Det a.
| nog, att vi aro n0ida ON allie nyktre ocl
/. nykterhetsalskande republikaner och demo
krater villa understodja nykterhetssakel
inom lagstiftning och lagskipning.
''Ja VAL" saga nagra af de entusiastiske
forbudsvannerna, "men delta ar hvad dt
gamle partimannen aldrig villa eller kom
ma att CORA, och fordenskull nadste vi an
sluta oss till Diet tredie partiet." Men lat.
ON oss gifva akt pa forbudsrorelsens histo.
ria delta land, sd skola vi uti EFT ends
ogonkast Sc huru som det ar Just pa def
sattet f0rbudsrorelsen vunnit styrka och
seger inom Maine, hvarest bade republika-
ner och demokrater bjelpas at att vidmagt-
halla forbudslagen; inom Kansas och Iowa.
hvarest republikanarne genomdrifvit och
vidmagthalla reformen SAINT nu senast
Rhode Island, hvarest afven republikanar-
he hafva antaglt f0l budslagen och Walt ALA
sina kandidater for statsembetsman Unge-
far liknande aro foreteelserns pa fiera stall
len Sodern, med den skilnad att demokra-
terna der aro de handlande. Sag mig nu,
antingen du ar St, Johnist, republican eller
dsmokrat, som upprigtigt astundar att upp-
damma den forodande rusdrycksaoden, ar
du icke villig att for vinnande af delta NAL
racka de olika partimannen bade hand och
hjerta till liflig och kraftfull samverkan?
Lat republikanen och demokraten for Of
rigt behalla sin politiska trosbekannelse ed
lange han will och kan. Blir det en- gang
nodigt att for uppratthallande af forbudsla-
gen afsaga sig den republikanska eller de-
mokratiska tron, Sd torde vi kunna hoppas,
att da desse trosbekannare fatt smaka hvad
valsignelse forbudslagen skanker, skola de
med glade uppOffra sina faders och sin
barndoms tro. Jag will visst icke harmed
fororda eller rekommendera ofvergangar i
allmanhet, ware sig inom politiken, annu
mindre pa det andliga eller kyrkliga omra.
det, ty deraf fororsakas alltid virrvarr och
manga ledsamheter; men Oms Diet bar nod
vdndigt for uppratthallande af lag och ord
ming, sd maste det lnom politiken anses be-
rattigadt och tillborligt att 0fverga fran EFT
parti till EFT annat. Dock ar delta en- SAX,
som ordnar zig sjelf, for hvilken vi derfor
lcke forvag beh0fva hysa bekymmer.
Men en- AMMAN fraga marker jag redan
pa mangens lappar ,uemligen denna: Maste
icke ALA nykterhetsvanner blifva absolute
ster forst, imam en- sadan enig samverkan
kan komma fraga! Hartill maste svaras
ekt bestamdt: .Det ar icke nodyandigt.''
Enhrar vet atf man kan warn en- prohibi-
IftioAist assa naRot som hsI 3 81 lone.
ia. till och med gsnska djupt fallne drin-
kare kunna hylla och 0nska "a en- f0rbuds.
lag inford, for att derigenom ia help att
ofvervinna det grundlagda begaret efter
rusdrycker. Bevis harpa sc vi hvarje ar,
da det CALLER att rosta ut krogarne inonl
vara kommuner.
Hufvudvilkoret for enig samverkan och
for krogr0relsens och rusdryckstillverknin
SctlS utlOtduuC III
tekniska och, hvad vinet betraffar, afven
sakramentala andamaI. ar endast det, att
vi af karlek till sedlighet och nykter het och
sarskildt for att radda menskligheten fran
drycsenskapens jemmerliga elande och for
bannelse, villa iorsaka afven det, som man
annars anser sig hafva rattighet att bruka
Med andra ord, att vi aro villiga tillamps
den kristliga f0rsakelselaran. Att sd g0rs
maste val lika litet vara olu' herskt SON
oreformert, tvartom, det ir bade luthersk
och kristligt.
Genom att tillampa denna grundsatt
sanktionera vi hvarken de hemliga ordnar
mes, eller de egenrattfardiges, elier andrs
''fantasters" grundsatser utan CORA helt en-
kelt hvad hvarje kristen ar pligtig att CORA
L. G. ALMEN.