Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-08-04
Hvad bora vi g0ra for att
HANNA dryckenskapen?

Ohu01 Ooo OANhAS0IOA JUL upply5uluk
visserligen vinna framsteg bland nastan
ALA folk och under det konst och veten-
skap florera, gar beklagligt nog drycken-
skapen, denna afgjorda fende till all
Sam upplysning, inom de fiesta civilice-
rade samhallen temligen ohejdadt franz
at. Den framstalda fr&gan ar derfor en-
utaf de NEST pAtrangande och samhalls-
vigtiga vi knnna CORA oss. Den rorelse,
som for narvarande pagar inom nastan
ALA delar af vart vidstrackta land synes
ocks8 gifva vid handen att man temligen
allmant vaknat upp och &tminstone ma
gon man begynt inse den oerhorda fara,
som fran delta hall hotar hvarje samhAl-
le SAINT att man Or fast besluten pa att
hanna branvinshodens fart. Striden
mellan NEUTRALITY-SUSPICIOUS. mangh0fdsde
vidunder ena sidan och ALT godt och
adelt menskligheten har till sltt f0rfo-
gande 8 den andra har redan pa manga
platser brutit los. Vapengny hores fran
ALA fyra vader, hvad mande val blifva
f0ljden?
Men alldenstund den framkastade fra
gan DR. af sd stor betydelse for v&rt lands
sanna framatskridande och svaren aro
legio, 81 kan det icke lata sig CORA att j
en- tillfallig tidningsartikel fullstandiga-
re utreda densamms. Nagot itet Aan
ju 8ndock andragas. Matte afven delta
lila "a tjena till att hos oss hugfasta den
vigtiga och mycket omordade saken och
sporra oss till fortsatt kamp.
vi villa CORA atminstone en- fyktig be-
kantskap med tvenne hogst olika klasser
hvilka borde taga den f0religgande fra
gan pa allvar. F0rst de, som sjeifva af-
h&lla sig fran att sola sig dryckenskaps-
lastens gyttjepolar, men likval icke dra-
ga betankande att advocera starka
dryckers m8tt,iga bruk. For det andra
de, som icke blott for sin enskilda del
inse det nesliga att rulla sig rannste
men, utan afven 6mms for de olyckliga
varelser, hvilka cd fornedra slit arfda
gudsbelate, att de med kropp och sial
hangifvs sig at den hemska backusdyr-
kan.
Mar dryckenskapens folder visa slg j
de bjertaste farger, 0mma visserligen de
f0rstnamda nagJn man for drinkarens
beklagansvarda belagenhet. De kunna
dock ej undga att tysthet harmas ofver
drinkarens of0rigtighet; dy de anse ju,
och det med rata, att han sjelfviljande
bolt sig under dryckenskapens tunga
och nesliga ok. Han hade iu, som de
sjelfva, bort halla malta. Denna klass
at menniskor vardera icke till fullo den
hand. som bevarat dem tran att r8ka in
pa en- drinkares slippriga stig,som till en-
borjan under sallskapslifvets hvimmel
icke alltid Or motbjudande. Vidare be-
tanka de icke sin pligt att radda dessa
eller &tminstone andra fran att r8ka in
pa dodens - den tlmliga och eviga do
dens STRAIT.
Mar det blir fr&ga ON att undanr0dja
dryckenskapslastens kraftigaste befor-
drare. den oppna krogen. och att stifta
och skipa s&dana lsgar, som aro egnade
att satta en- grams for krogarnes legalise-
rade mordplaner, dA blifva dylika perso-
ners verksamhet matt och ofta lika med
noll. Delta Or ej alls f0rvanande, ty
hvad ar val att vanta fran ett hall, de1
dryckemkapen betraktas "a der ytliRl
och mera pa afstand.
Tages emellertid saken p& allvar, sa
kan val ingen neka, att hvarje individ
samh6llet mer eller mindre man bal
ansvaret for hvar ooh en- usling, som med
ohejdad tart gAr mot en drinkares fs-
sensfulla ersf. 6isom k1istna och med.