Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-06-09
En- vetenskapl1g triumf.

Redan temligen lang It'd - ty vara
dagar, d& vetenskapliga upptackter folja
sd TAFT pa hvarandra, m8ste EFT eller EFT
par artionden betraktas som lang It'd -
ha astronomerna anvandt fotografens
underbara konst till att soka reda det
ogenomtrangliga stjernehsimlet och tyda
dess under, So har fotografien lemnat
ovarderliga tjenster vid studiet af de Sc
naste solf0rmorkelserna, vid "Venuspas-
sagen" o. s. v. och for narvarande DR. 70.
tografen sd langt hunnen, att fotogra-
fen Or i stand att pa sin plat fxera till
och med de allra minsta, med de skar-
paste tuber knapt skonjbara stjernor.
Den fotografiska pl&ten har blifvit lika
kanslig som vart oga, blott med den
skilnaden, att ogat endast for ogonblic-
ket ertar ljusintrycket, under det att man
m&ste utsatta den fotografska pl8ten
ofta fere timmar for de svaga ljusstra-
larne, tills dessa Iemnat ett varaktigt in
tryck.
Bland stjerngrupper har den, som ar
kand under namu af "Plejaderna", varit
cit omtyckt forsoksforemal for himmels-
fotograferna, emedan har inom en- trang
krets aro sammantrangda stjernor af de
NEST olika storhetsklasser, hvilkas lage
och ljusstyrka maste noga studeras. Mar
nu broderna Henri Paris forlidea de-
cember upprepade ganger hade fotogra-
ferat "Pleiaderna", sago de pa platen till
sin icke ringa forvaniug narheten af en-
at namnda stjerpgrupps allra storsta
stiernor kand under benamningen 'Maia',
en- temligen utstrackt fack, som endast
kunde harrora fran en- af dessa under
bara lysande dunstkroppar pa himmelen,
som man kallat for nebulosor eller toe
kenstjernor.
Likval kunde man Ell till och med de
skarpaste tuber upptacka en- skymt af
den tockenstjerna, som lemnat en- afbild
pa fotografens plat.
Astronomerna kommo d& pa den tan
ken att man har hade att CORA med en-
himmelskropp, som utstralade endast
"osynligt ljus". Det later som en- mot.
sagelse, delta besynnerliga uttryck, ,osyn-
igt ljus; och ikval dr. det ett faktum,
att sadant ljus finnes. I solspektrum
igger det pa andra sidan de violetta stra-
larna och har blifvit kalladt ultraviolet
ia str&lar'. Solen och ALA stjernor inne.
halla n&got af dyligt "osynligt ljus', for
hvilket val den fotografiska platen var
kanslig, men som for v&rt oga var syn
ligt.
Ty det ar att marka att det "osyniga
ljuset" endast for oss menniskof under
vanliga forhallande DR. osynligt, hvilket
Or cit nytt bevis pa huru ofullkomliga
varelser vi aro och huru bristfalliga va
ra sinnesverktyg for den yttre varseblif-
hinge, i delta fall till och med an samre
utrustade an myrornas.
Ty dessa sm&, arbetsamma och kloka
dur, som uppfylla oss med beundran, ju
mera vi studera deras lif, SO fullkomligt
val det for menskliga 0gat "osynliga lju-
set". Nj vet, huru radda de kara sm8
djuren aro ON sin aff6da. Ror man de-
ras stack, sd storta de angslig hast pa
de blottade "aggen" for att radda dem
en- mork comma. Forst sedermera tanka
de pa att ateruppby:ga sin skadade bo-
ming. Later man nu pc blottade myr.
agg falla en- strale af dyligt "osynGgt
ljus", sd uppfora sig myrorna alldeles
som ON "klart'' ljus folle pa dem och
bara hastigt sina agg undan luset.
Emellertid besannades ej antagandet
ON en- himmelskropp med blot "osyn.
ligt ljus", ty pa observatorlet Pulkowa
i RSssland har man helt nyligen med
tillhjelp af den storsta bland ALA nuva-
rande tuber verkligen lyckats ia SO den
ifrigt sokta SHERMAN som ett svagt lysan-
de tocken.
Himmelsfotografen har s8lunda vun-
nit en- glsnsande seger. och vi ha fatt EFT
nytt vittnesb0rd ON den sublima harmo-
MEN naturen.