Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-12-08
Nykterhef.

Sasom angAende allting annat, sd ock
ON nykterheten finnas olika uppfattnin-
gar. "Att dricka m&ttligt", sager man
gen, "ar nyckterhet". Men det synes
mig som om delta wore en- ALT for obs-
stand RESTRAINING af hvad nykterhet
ar, ty d& man icke eyer nagon bestam-
ming ON, huru stort Diet "mattliga mattel
ar, utan hvar och en- bestammer mattel
for sig sjelf, Sd DR. det ungefar det samma
som att saga: "Nykterhet ar hvad hvar
och en- bshagar kalla nykterhet." Men
med denna bestamning blifva vi aldrig
kloka pa hvad nykterhet Or.
ssAtt fu .lkomligt alfalfa sig fran for
tarande af rusdrycker Or nyckterhet", sa-
ga andrs, och for var del kunna vi lcke
annat an instamma uti denna definition.
Genom antagande af denna bestamning
hatva vi nagot visst att halla oss vid.
Den icke allenast sagsr n8got, utan den
sager nAgonting bestAmdt. Det ar en-
enkel, begriplig och fornuftig bestam-
ming at hvad som forst&s med nykterhet.
och Diet lar blitva en- sv&r uppgift att be-
visa, att en- man som afhaller sig fran
bruket af ALA rusdrycker icke Or en- le-
kamligen nykter man.
Men gifvas der olika meningar ON
hvad nykterhet Or, sa ar icke forh&llan-
det battre angaende hvad som bsst kan
beframja Dykterheten. Det Or att formoda
att ALA kristna aro enige derom, att evan
gelii predikan Dr. ett kraftigt och verk.
SAINT medel for nykterhstens beframjan-
de; men att det Or det kraftigaste och att
all nyktsrhetsverksamhe som icke be-
drives j ofverenstammelse med kristen.
domens grundsatser, Or i det narmaste
oduglig, det villa manga, oaktadt de
kalla sig kristna, icke medgifva. ia,
manga "a till eek med ed langt, att de
nastan ign"rera kyrkans verksamhet
for nykterhet, under det de beromma
ooh skryta at den okyrkliga ech rent al
antikristliga nykterhetsrorelsen. "Good
templare". "templare" ooh hvarjehanda
hemIist och 0ppet ordensvasende m. m
ar f0rtrafiigt blot derfor sasom det sy.
mes, att sanna kristna icke kunna gills
och forena sig med s&dana organisation
Der; ty afven ON de aro rattsinnige ocl
allvarliga nykterhetsman, som bemods
sig ON att verks for nykterhetssakens
befrHmjande, aro de dock icke desse her.
rar till lags, emedsn:de for sina kristligs
grundsatser och gudsask&ning ej kunns
gilla Diet okristligs eller antikristliga hot
dessa "ordensriddare" utan villa hafvs
kristlig ordning.
Det fnnes till och med &c, som salts
ifraga och rent at ? sta att kyrkan icke
har ratt at lara och f0rklara. att hen.
mes msdlemmar bora enligt kristendo
mems grundsatser r0sta for nyktre ock
Dykterhetsvanlige man for embetsman
Dst skulle, mena de, komma strid net
isndets konstitution. Till och med upp
lyste man, som CORA ansprak pa att va
ra rate fostrare och ledare bland var
folk, hs ] slit organ framhallit sadan,
galenskaper. Avad bstydde def afve1
om landets konstitution forbjode kyrks,
att tillAmpa och lefva enligt kristendo
mems fordringsr. Skulle kyrkan sasou
cit helt och de enskilde kristne for de,
skull upph0ra att lara, forma och fram
stalla dess heliga ssnningar och forpllg
telserl Bort det. 50 hafva icke de krist
ne fOrdom handlat, utan tyertom ledo d
hellre forfoijelse, ,fangelsestraff och doder
Hnppas ingen, sem will bara det kristn
namnet, skall omfatta en- sd los upr
fattning at kristendomens pligter oc
f0rbindelser
Men hvad ar do basta sattet att be
framja nykterhetssaken? Hartill svaras
ALA satt och medel tiilsammans, sor
icke komma str1d med kristendomen
grundsatser, men ssrskildt de, som be
gagna kristendomen sasom det f0rst
och f0rnamsta medlet och som derfor u,
ALT sitt gSrande ledas at kristedomen
karleksfulla anda.
KRIsTLId NYKTERHETsyaS.