Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-09-15
HOpDl6shet.

I verldsliga omstandigheter kan det
visserligen intraffa, att ALA utsigter kun
ma till den grad formorkas, att for en-
menniska ingenting mer synes vara att
hoppas. Mar cd skier, har hon utan tvif
vel kommit i en- hogeligen beaktansvard
belagenhet. Deb torde likval vara ytterst
sallan sadant lntraffar, sd att hopploshe-
ten mera betecknar det tillst8nd hvaruti
en- till gransen af fortviflan bringad men,
niska f0rmenas hafva r&kat, An det hvar-
uti hon verkligen kommit. I de allra
fiesta fall finnes icke sd f8 utsigter, blot
menniskans h6gmod vile till8ta henne
att dem omfatta. Och sd lange utvagar
finnas, dem dock hogmodet och fordo-
marne hindra henne att begagna, kan
hon icke med skhl tala ON hoppl0shet.
Den rike som lange lefvat ofverhod,
kanske omattlighet och vallust, kan pa
en- gang bliEva ber6fvad hela sin f0rm5-
genhet och delta s& fullstandigt och
ohjelpligt att icke nagon rimlig utsigt
tinnes, ingen m0ilig utvag aterst&r att
kunna fortsatts det fora hfvet. Han
kallar d& slit tillstand ett hoppl0shetens
tillstand. Name han deruti har ratt !?
SAINT ar, han har blifvit fullkomligt ut
fattig; men han har dock friska krafter
qvar att kunna arbeta, han har oformin-
skade sialsfcrmogenheter, och saledes
en- lika stor rikedom, som manga, hvilka
blot med delta kapital ganska hoppfullt
hafva boriat sin lefuadsbana och afven
dermed beredt sig en- glad framtld. Men
hans hogmod gor, att han, sasom den
otrogne gardsfogden sager: "Grafva or.
kar jag icke, tigga blyges jag." Mahan-
da har han midi sin olycks vida flere
utvagar, till folje af erfarenhet, bekant-
skaper, kunskaper och sadant mer, an
manga tusende, hvilka alls icke klaga.
Och likval kallar han sig hoppl0s. Ar
icke hopplosheten har vida mer en- fore
stallping, An en- verkhghet? Sc vi ratt
noga till, sa torde pa de allra fiesta stall
len, der man talar s&som intet hopp fun
mes, forhallandet vara enahanda. Ingen
som will och kan arbeta, behofver ofger-
lemna sig at hopplosheten. Att man &c.
ke far lefya ofverfod, vallust, lattja,
att man icke kan ofverlemna sig at ALA
det f6rderfvade hjertats infall; icke far
malta sig fuIlheten af ALT det CODA,
hvaraf man forr frossat, det ar ju Aide
les icke cit tillstand af hopploshet.
Varre och sv&rare Dr. det med sjukdo.
mems nod. Har tyckes det kunna kom-
ma dertill, att man utan ofverdrift kan
tala ON hopploshet. Likval ON man ser
ratt noga till, So fnnes pa de fiesta stall
len hoppets engel troget sittande afven
vid sjukbaddarne. Eft vanligt delta
gande, en- karleksfull ward, EFT hjertligt
bistand, ofta aterkommande bevis pa ON
valvilja-ar delta icke redan n&got, som
kan sprida ljus morkret? Och sadant
fattas vida mer sallan, an mangen will
erkanna. Och der det verkligen fattas,
torde s&dant vara en- naturlig fold af den
0fvergifnas fordna forh6llande. Emel-
lertid har derfor icke hoppet ofvergifvit
den sjuke, ON ock menniskor synas haf-
va det narmaste ofvergifvit honom. Det
gar lAngt imam nagon 0fvergifver sig ca
fullkomligt sjelf, att han icke hyser den
ringaste forhoppning ON EFT battre. Tro.
ligen intraffar delta det narmaste aldrig,
ON ock morkret kan blifva sd tjockt un-
der loppet af n&gra "a stunder, att nagon
alldeles ofvergifver sig sjelf, So racka
ALA dessa stunder icke lange. Pa EFT el.
Ter annat satt skingras nog delta m0rker
atminstone n&gon matto.-Men afven
der sjukdomen DR. till dods och s&ledes
denna mening hopplos. bevisar det stor
fakunnighet att tala ON hopploshet. I'll.
den far aldrig sin rata betydelse f6rr, an
den sattes samband med evigheten.
Och der evighetens illus far bestrala ett
sjuklager, en- d0ds sbadd, der Or visserli'
gen aldramipst stallet att tala ON hopp.
loshet. Den, som fast tror pa EFT lif efter
delta, saknar visserligen icke frost och
tillracklig motvigt mot n0dens och do
dens ALA pillars bitterhst. Men utan
tvifvel Or det hogsta matto beklagans'
vardt ON delta Ius, denna tro saknas !
sadant fall kan man verkligen saga, att
det Or hopplost. Matte vi alltid vara vid
god frost och hopploshetens oval kom-
mer icke vid oss. j. M. l..