Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-12-01
Carl LumhOltz.
AOI Hs 1UH OVIs,
St. Paul, MINI.

Den nor ske upptacktsresenaren Carl
Cumho.tz vacker for nRrvarande stor
uppmarksamhet Sverige genom slna in
tressanta skildringar firm Australlen.
grundade pa egna iekttagelser, hvarfor
n&gra uppgiftsr ON hans lefnads0den
afver for Skafarens lasara torde yara at
intresse.
Son at kapSen p. N. Lumhoitz och
hans maka fodd Gruussth, Or Carl Lum-
holtz 10 Ii ar 1851. Hans hag for zoolo-
giska studier Visads sig reaan tldigt, men
enligt fadrans onskan hade han fors5 eg-
nat sig ct teologiska studier och shade
ockss teologie Ia ldidatexamen. Radan
1877 hade han msdf0lit korvetten "Nor
nan"s&som proviantf0rvaltare till Frank.
rike, England och Faroarne ooh dervid
f0reta4 il zoolo2iska studier, men Or 1880
fck han - efter afagd examen - lust att
foretags en- st0rre fsrd och erholl univer-
sitetets anslag till en- studiefard at Au.
stralien. Ar 1880 for han med StavHn-
gersksppet "Einar Tambersi@lver" till
Australien. Sioresan, som rackte ma
nader, forfriskads honom ooh Adelaide
iksom senare Melbourne mottogs Lum-
holtx mel stor valviIja, isynnerhet at der
boende landsman SAINT at den ber0nde
botanikern Won Mueller.
Emellertid trangtade Lumholtz efter
nya oupptackta neider. Resan gick mot
vester, 800 engelska mil, genom okanda
trskter, helt ensam till hast, som en- an
nan vandrande riddare. DEN vestliga de-
Ian at Queensland Or EFT land for sig
sjelft. Det regnar ibland icke pa hels
aret der, med sd skinner der en- sol, SON Or
warm. skuggan observerade Lumholtz
fran o6 till 80 gr. Celsius. Midi under
denna forfarliga hetta reste han vid jul
lid genom de ed godt som obefolkade
ooh vagl6sa landstrackorna. Det Or
1AmIigen omatliga afstand mellan de en-
skilda farstationerna och otta mycket
svart att h6lla riktningen. Det var otta
fere engelska mil mellan hvarje buske,
ooh 1. o. m. mar man n&dde en- af dem,
var det icke skydd mot solen, ty bladen
stodo pa kant och lat solen Supra ige-
nom. Mar det var som varst med hettan.
masts han s0ka skydd under hastens ma
ge Under denna varme svullnade hans
ben. "a att han m8ste rasta en manad.
Under manga besvarligheter och an
strangningar n8dde emellertid Lumnoltz
siter EFT halt 8rs fr8nvaro 8ter tillbaka
till kusten. Resultatet af resan tillfreds.
stallde honem emellertid icke och mot
warren 1881 satte han sig &ter gang till
en- ny fard till det tropiska Nordqueens
land Denna resa skulle bringa veten-
skaplig vinst; det var pa den som han
utom andrs okanda daggdjnr och faglar
fam sin tra.kanguru, som fatt MANN at
sin uppt6ckare. Den klsttrar tradsn,
ar at storlek som en- medelstor hund och
etvifvelaktigt Diet vackraste daggdjur i
Australien.
North Queensland, vid Herbert river,
lefva annu midi den herrligaste tropi.
ska Aatur kannibaler, de bebo en- bygd,
som hojer sig 2 5000 fot ofver hafvet,
och Or bevuxen med nastan ogenom-
tranglig skog och har, bland dessa alsk-
varda varelser, lefde han, sasom namdt,
nAstan cit belt a., foljde dem pa deras
jagter och deras faktningar och bodde j
deras hyddor. Man m8ste vara ihardig
vstenskapsman for att kunna goIa sada-
ma offer. men har dessa okanda trakter.
aviikas mark lpgen hvit, mans fot annu
betradt. voro aifvetvis stora upptackter
at CORA utom det att studiet af sjelfva
denna l&ga "Reminiscences LIE och upp-
tradande hade slit stors intresse. Lum-
holz berattar, att de gingo fullkomligt
nakna, ,oro chokoladbruna till fargen
ooh vanliga att SO pA, men hog grad
forradiska, trolosa och mordlystna. Man
tors aldrlg hafva dem bakom sig och sa-
lunde maste Il. stAndigt vara pa vakt
mot f0rradiska anslag mot hans Lii, oak
tadt de vsnigen visade vanliga ansigten.
De voro passionerade tobaksr> kare och
for tobak kunde man "a dem att CORA
hvad som helst. For tobak hade de salt
1 O. m. hustru och barn. T. o. m. barn
r0kte imam de kunde GO. Eldvapen kan
de de icks, de begagnsde endast stem.
sSh tSAvapen. Gifvetvis hyste de stark
respekt Tor den Invite msnnens vapen och
!. denna respskt hsde Lumholts att tacks
~ nj II. Revolvsrn, som de kallsde