Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-02-03
Eft ord i nykterhetsfragan
AZ L. G. A,
g;4s.

Det ar gladjande att nykterhetsfragan pa
allvar kommit pa dagordningen, men sorg-
ligt ar Diet att Sc, huru vissa tidningar dels
pa ett hansynslost satt genom att neddraga
det heligt ar, smutsen tro sig kunna be-
framja nykterhetssaken, dels genom ett
haltande pa bada sidor soka kryssa sig
fran midi emellan dryckenskapen och nyk-
terheten. Hvad nu kryssningen betraffar,
sa ar den alltid obehaglig och ingen anlitar
denna utvag forran han bllr tvungen. Ssr-
skildt trakig och besvarlig blir kryssningen
ON man pa bada sidor ar utsatt for faran
att st0ta sig, sasom har ar fallet, antingen
med rusdrycksvaldet eller nykterhetskam
parne, hvilkas leder alltjemt erhalla for
starkningar genom tillopp af valdiga fri.
skaror. Annu svarare, for att icke saga
vad.igare, blir kryssarens belagcnhet, ON
han varit oforsigtig nog att uttrycka sym.
patier och rem. af taga parti for rusdrycks-
valdet, men sedermera saknar mod att Tor,
svara denna position och soker radda sig
genom ''kryssning." Nog vore det bade
manligare och arligare att sta vid sin 6fver-
tygelse; derigenom skulle man atminstone
icke riskera att forlora heder och ara. En-
arlig motstandare f0rtjenar alias aktning,
men en- feg och tvetydig forjenar ingens
aktning. Dock skola de langden forlora
NEST sjelfve genom deras Ftvatydiga hall
ming. Sa mycket ON stridssattet allman-
het, en- It'd, sadan som dsa;ksiaryarande,
da rusdrycksvaldet pa det betanEligaste satt
underminerar samhallets ALA grundvalar,
och hotar att omkullstorta ALT sd inom stat
som kyrka, forrader det icke allenast tank
loshet utan en- betanklig forblindelse och
f0rsofning hos enhvar, som motsatter sig
rusdrycksvaldets stortande. Att de, som aro
direkt intresserade uti rusdryckstrafiken
kampa for dess fortfarande bestand forva-
mar dock ingen, ty ALT syndigt handtyerk
f5rbIindar och f6rhardar dess idkare; men
att en- del af dem, SOM hafXa blot skada,
sorg och jemmer af denna laundering, lag
ger sig ut for densamma ar kogst forvanan-
de. car Baal Gud, sd hanne sig sjelf'' ,
-szSic fszdom cn Wis man. ech vi vile hSr
tillropa hvarje rattsinnig ON vara med.
menniskors timliga och eviga valfard ON
mande medvandrare: Ar Bacchus gud, sd
hamne sig sjelf Det ar visserligen en- skam
for enhvar, men isynnerhet for dem, som
| villa bara det kristna .namnet, att direkt
eller indirekt understSdja rusdrycksr0rel.
sen.
Att under sken af ''mattlighea" upptrada
emot dem. SOM af grundsats f0I sia egen
och andras timliga och eviga valfards skull
alfalfa sig fran ALT bruk af rusdrycker sa-
som njutningsdryck, kan icke med 'Guds
ord forsvarss, huru 1aycket man an gifver
sig sken af att sta pa biblisk grunG. For
bevisande af delta p&staende beh6fver jag
icke andraga EFT enda af de bibliska 'bevisen
for absoluL aykterhe. och skall den3a gang
ej CORA det, Det az nog att hanvisa hvarje
vaken kristen till det allmanna kseleksbu-
det. Onskar jag sielf blifva bevsrad for
frestelse och beder jag af hjertat den ,sjette
b6nen, sd will jag helt visst icke le6a andra
frestelse, ty en- kiistens bon ar en- bon ei
allenast for sig jelf utan afven fSr andra.
Afven ON jag self fvore stark nog att besta
profvet och icke salls behofde fgukta att
blifva efvervunnen af begaret till rusdryc-
ker Dor jag dock af-erfarenheten hafya lart,
att tusenden sakna .denna aafva: slsall da
Jag genom nain styrka forderfva dessa?