Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-11-03
KalifOrnia TeleskOpet.

Pa Lincks observatorium pa berge
Hami ton California Or under tillverk
ming EFT teleskop, som med sin refrakto
pa 36 tum blir det starkaste pa jorden
Arbetet har nu sd l8ngt framskridit att
dot s'ora jetteinstrumentet smart trol
blifva fardigt. Man kan CORA sig en- 70
restallning ON ett sadant Instrument
styrka, ON man betanker att det skal
k1rda MARINA manen till iorden for OBJ
s<servatorerna till EFT afstand af rs eng
mil. ON man tillagger, att luften krine
delta observatorium Dir den renaste och
lugnaste verlden, sd har man onekligen
raft att hoppas att en- mangd nya upp.
tackter hHr smart skola fogss till dem
som den astronomiska vetenskapen redar
giort, och att de verldar som aro vars
nar1naste grammar, t. ex. Mars, skola Up.
. pa nsgra af eina hemligheter.
"Chamber's Journal" erinrar pa tai
harom, att denna planets geografi Or vida
mer bekant, an man allmanligen fore
staller sig. Langt fore Herschell hade
astronomerna anmarkt en- hvit hack pa
Mars bada poler, hvilken pa bestamds
mellantider till och aftager. Den be-
romde engelske observatorn var den for.
ste, som framstalde det antsgandet at,
det kunde finnas ty& ishaf 6er, som sva.
: rade till vara Nora och S0dra ishaf. On
nyr tesen var Iiktig, horde isfaltets alta
gande sta sarnband med sommaren och
dess tillvdxt med vintern pa Mars. Un-
ders0kningen haraf visade, att sa just var
f0rhallandet., Denna upptackt utgjorde
utgapgspunkten for nya unders0kningar
genom hvilka man vann en- jem orelsevis
fullstandig kannedom ON fordelningen
at fastlandet och hafveD pa Mars yta.
Pa jorden upptager fastlandet endast en-
tredjedel af ytan och hafven de tva tred-
jedelarne. Pa Mars deremot hafva det
fasts landet och hafven det narmaste
lika utstrackning; dsssutom bilda vat.
tenmRssorna der icke sasom hos oss vid-
strackta, sammanhangande falt utsn ut
CORA kanaler ellsr sund, som atskilja
de mer eller mindre utstrackta oarne.
Den NEST utmArkande karaktaren hos
Mars, den som sannolikt foranledt dess
nann from en- mycket hog forntid, Or dess
roda, rostliknande farg. Herschell an
sag, att delta utseende, som he!t och hal.
let afgek fran de andre planeternas bor-
~ 2illskrifyas markens h0gl'gen jernhal.
tiga sammansattning. Andre astronomer
hafva uttalat den asigten, att Mars We
geiation, dess grasfalt och lofverk kunde
hafva en- rodaktig farg stallet for den
gr0na. som Or forherskande p& jorden
och som otvitvelaktigt at denna ger hen.
mes karakterstiska utseende for astrono.
merna pa andrs planeter. Huru harmed
An ma forhAlla sig, sa ar dock forkla.
ringea at delta forhallanae annu oaf.
gjord.
En- SAX star utom ALT tvifvel, att mem
igen Mars eyer en- atmosfer. vAra fvsi.
Cd hsfva Gnnu icke bestamt lurtlagrete
tjocklek och tathst. men sakert sr,, att
ssp icke kan vara alldeles lika jordens
{ om~f0r ofrigt ALT ar hka, skulle Diet pa
Mars yta endast bilda fem sjettedelar si
starkt tryck som pa iordytan. Om mar
4 andra 9 dan betanker Mars afstAnd
tran solen, bor denna planet mottaga tva
femtedelar mera af .solvarmen och derai
tillegna sig en- bstydligt Store del ar
iorden, alldenstund dess atmosfer 81
mindre tat an var. Deraf toljer ocksa
att bortdunstninRen Dor vara mycket be
tydligare pa Mars yta An pa jordens oct
dess luft mycket fuktigare.
Stamina vigts tyhgd ar p& Mars blott n
af hsad den ar pa jorden. Med andrs
ord, EFT af v&ra kilogram skulle der icks
vsga mer An ungefar 333 gram. Dera
f0ljer, att under for ofrigt llka f0rhallan
den invAnarne pa Mars bora hafva er
medelvAxt at &tminstone fyra met ocl
vars mycket starkare. mycket dugligare
och qvickare an jordinvanarne. Hara
f0ljer med locisk nodvandighst, ON msr
fOrtfaInde anser de allmanna lefnads
VIZ xen analoga, att de bora hafva inon