Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-05-26
Str6 dda tankar / nykter-
hetsfragaD.

nCUSxI a. ttN.
Enighet, fullkomlig enighet, denna sd
vigtiga fraga sr naturligtvis otankbar. men
att krlstne man kunna, sasom hrr Fr. N.
och A. s. CORA, forklara det vara "djef-
vulskt alltihop''bade dryckenskap, mattlig-
hetssuperi och fullkomlig afhallsamhet, ar
for oss obegripligt och of0rklarligt.
Att desse aktade insSndare icke f0rma
tanka sig moiligheten af en- Sam kristlig af-
hallsamhet utan ovilkorligen mas.e forbin-
da cen med "egenderattfardighet egenkar-
lex" etc. ar ock besynnerligt. Icke kan
det vara deras afsigt att forneka denna all
mama kristliga pligt att undvika och af-
halla ag fran "allt det, som ondt synes", I,
annu mindre att fSrneka var skyldighet att
afsta fran sadant, som genom exemplet
lockar, forfoler eller starker och befastar
menniskor uti en- forderfig och syndig va
ma och last, sadan som dryckenskapen ar?
Nej, vi kunna icke tro att delta ar deras
mening.
Da desse vanner sfven veta, att vi lika
upprigtigt och allvarligt som de ogilla den
losa okristliga nyckterhetsverksamhe
som asyftar att CORA menniskor till absolu-
lister eller prohibitionister for att kunna
smickra och beromma dem som helgon och
inbilla dem att de nu aro nya menniskor,
cd ar det hvarken visligt eller raft att for
L.s%o lot 0oJo oob l,r;,t ;r, ,oad Jat ooJo
och okristliga. vi vanta af kristne battre
urskilning och bemotande.
Att Sen Sam hjerteomskapelse' ar nod
vsndig for sd val ''absolutisten" som drin
karen. deri instamma vi med hr. A. s. af
shela vart hjerta, vi sro Efven vissa uppa ]
10 han icke kan papeka ett enda ord, utta.
ladt af oss. som gifver honom Diet minsta
s6d for Diet pastaendet, att vi skulle hylla
de ''egenrattfardiges eller egenkaras"
grundsatser. Tvertom hafva vi ater och
ateriPen betonat. att var nykterhetsyerk.
samhet Dor bedrifvas pa EFT kristligt satt eff
ter kristliga grundsatser SAINT att modem,
elsndet och f0rbannelsen som aro drycken.
skapens oafvisliga fojeslagare bora beveka
de kristne att ej allenast for egen del forsa-
ka till och med det, som mangen bland
dem mahanda anser oskyldigt och tillatet.
utan afven f0rhjelpa till att afskaffa de la.
gar, som CORA krogr0relsen till en- lohig
laundering, och istallet stifta en- lag som
forbiuder och beifrar krogrorelsen och he
la den forderfiga trafken. En- sadsn lag
tyckes visserligen hr. A. s. icke heller va
ra emot "for det lekamliga godas skull".
Men vi tro att han maste medgifva att nyk-
erhetsverksamheten afven Dor hafva som
slit NAL att uppratta syndare ur lasten, den
ma hemska, kropp och ejal forderfvande,
last, och att d9ssutom en- sadan f0rbudslag,
antagen och tiflampad, sig sjelf ar en- mo
ralens seger ofver osedligheten och de anti.
kristliga rusdryckslagarne. vi beh0fva
har icke upprepa att vi ingalunda anse
denna synd och last vara den enda, mot
hvilken vi som kristne bora kampa. Nej,
visst icke. vi skola med ord och gerning
kSmpa emot ALA synder och laster. Men
delta hvarken behofver eller Dor forhindra
oss att CORA bruk af ALA arliga medel, som
sta oss tillbuds, for att pa basta satt ofver-
vinna och forhindra dryckenskapen. Villa
vara aktade insandare framharda uti att
beteckna denna kristliga verksamhet sasom
"djefvulsk" sd far sadan forkastelsedom
sta for deras egen rakning.
u. v. har senaste mr. egnat Skaffarens
nykterhetsartikla och f0rmodligen afven
korrespondenser stor uppmarksamhet. Det
ir fagnesamt att Skaffaren atminstone TILL
yunnit sig U. VS. ''respek for dess outtrott-
liga liver nykterhetssaken" ...... "f0r
hans manliga hallning'' och ''derfor att
han tors tala sanning" etc. For de yanliga
rad och vinkar eller kritik. ON man sa will,
ar0 vi f0rbundne. vi hafva aldrig trott
.oss sta 6fver all kritik utan mottaga med
tacksamhet ALA rao, som kunna items till
ledning yid var verksamhet.
Det ma dock tillatas oss EFT par anmark-
ningar. Skafaren har ej ''brakat" mer
ssmed bisaker's an han varit nodsakad till.
Var kare U. V. skall komma bag, att
Heml. veckor och mAnader hade f0rsva-
rat mattlighetssuperiet med tillskrufvade
.. X. bibelbevis och afven anfort Jesu for
vandsing af vatten till vim vid brollopet
Kama SAINT pa det bestamdaste pastatt, att
bibeln var helt pa dess sida ''vinfragan".
Det var genom delta forfaringssatt som fra
gan, Gig sielf af underordnad betydelse,
likval erhallit ofantlig vigt da man genom
densammas afgorande mente sig hafva EFT
-oryggligt st6d for mattlighetssuperiet och
krogr0relsen gent emot fullkomlig afhall-
Samhet och f0rbudsr0relsen. Att Skafaren
under sadana omstandigh heter upltog fra
gan SAINT tillat sina korrespondenter dryita
den, tro vi ei q. v. vid nsrmare begrun-
dsnds viii klandra. Att Skafaren skulle
hafva klsndfat q. v. xr enligt vArt forme-
nande misus6fstAnd. Var mening var on.
~ 81 framstalls dst. kvsri yar uppfatt-