Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-08-04

~ - AAOA W nAAANANG&1
oss att taga verksam del nykterhetsro
relsen, att med ALA till buds st8ende me
del draga Mt harnad emot de huggor
mar, hvilka ligga den unge mannen va
gen. ''1illfallet gor tjufven." Samms
sats kan tlllampas p& drinkaren. Fun
nos lcke sd manga af furst Bismarks dig
ra landsman, sd val som krogare af an
dra nationaliteter, var egen tyvarr icke
undantagen, som nu nara nog vid hvarje
gatuh0rn, bugande, helsa den trotte van
draren valkommen, "a skulle forvisso ic.
ke drinkarnes skara vara sd talrik som
nu DR. och under dessa sakforhAllanden
maste blifva fallet.
Litet eller intet kan emellertid p&rak.
mas fran deras sida, som icke insett det
vadliga, for att icke saga oforsvarliga,
stader, byar och pa landsorten hafva
krognasten legio. Det handler fastmer
ofta att dessa personer med sin r0st och
slit lnfytande vid de allmanna valen af
pur kBrlek till Backus skydda hans Of
ferlundar. Svaren pa den framkastade
fragan blir derf0r helt enkelt for dessa:
Huru skulle val en- slumrande kunna
lagga hand vid EFT sd vigtigt och hard
nackadt arbete som nykterhetsverksam.
heten? Nei, visst icke. De aro fastmer
sjelfva fara att uppslukas af denns glo-
dande och mordgiriga lava-strom, som
bland dem harjar under namn at matt
lighetssupande. Det Or just mattlighets-
superiet, som utg0r nykterhetsverksam-
hetens farligaste fiende och hamsko.
Hvad 8ter betraffar den andra klassen,
som vi skulle CORA bekantskap med, sd
onska de utan tvifvel att en- lag kunde
stiftas, som kunde hindra branvinsAo-
dens framfart, och manga frambara val
afven saken sina b0ner. Men dels tyc.
kes det vara olika meningar ON sattet
att CD tillvaga, dels raider onekligen az
ven ibland dessa stor ikgiltighet. Hvad
vi ALA beh6fva ooh aro pligtige att CORA
Or emellertid att bsdja och ar6eta, och jag
vet intet battre svar att gifva pa den
delta: Bed och arbeto. Bonen ar den
vigtigaste delen for en- kristen afven mar
det CALLER Observation-Disclosures, derf0r
ssttes den f0rst. "En rattfardig mans
bon f0rm&r mycket, der hon allvsr ar."
Bon och arbete hora tillsammans s&-
som kropp och ande. Likval kunna vi
val CORA den 8tskilnaden, att bonen till
sammans med predikan mera h0ra till
kyrkan, hvaremot arbetet narmare h0r
till staten,till Diet politiska omradet. Mea
8fven delta arbete b0r ske under bon. En-
kristen maste syssla bade med himmel-
ska och jordiska ting, b&de med kyrka
och stat. Han far icke vara sd hyperre-
ligios att han f0rgater sina meborgerliga
pligter. Inom parentes sagt fnhes det
kristna som icke anse sig behofva n&gra
som helst fingervisningar borgerligt az
seende, s8dana som CODA polititiska It'd
ningar meddela, utan mena sig hafva
nog utaf sin bibsl och nagon kyrklig It'd
ming. En- kristen far icke heller sd for
sanka sig det politiska och till denna
verlden h0rande, att blicken skymmes
for det egentliea NAL hvartill han kallad
Or. Den gyllene medelvagen maste az
ven har f0ljas, derest arbetet skall ga
framat till lycka och valsignelse for sd
yal enskilda som nationen stort.
Dryckenskapen kan bekampas och
nykterheten befordras pa manga satt:
genom predikan, god literatur, tai och
f0relasningar. Latom oss likval icke
f0rbise den vigtiga rol. som valurnan
spelar ifraga ON nykterhet eller dess
motsats. De redan inforda och mayor
lunda tillampade nykterhetslagarne sd
val som det pa manga stallen nykter-
hetssaken radande losliga styrels ,sattet
mana till vaksamhet delta stycke. Hvad
batar val v&ra anstrangningar och utfall
GENT emot krogvasendet, derest vi arc
f0rsumlige for att icke saga v&rdslosa
vid tillsattandet af lokal- och statsem-
betsman. Hvad gagnar val oxlass at pc.
titioner och boneskrifter, ON VI vid val
urnan medvetet eller omedvetet lemna
styrelsen handerna pa samvetsl0sa, for
bestickning och mutor tillganglige perso.
ner, de ma for ofrigt vara utaf republi-
kansk, demokratisk politisk bek8nnelse
eller at ingen alls. Jag vile derfor fram.
h&lla vslurnan sasom en- mycket vigtig
faktor all framgangsfull nykterhete-
verkssmhet ibland oss. L&tom derf0r
med den st0rsta ssmvetsgranhet och ur-
skilining bruka denna at oss anrortrod.
da makt och formansratt till hamnande
at dryckenskapslastens framfart, ia, till
bek8mpande utaf ALA skadliga utvaxter
pa det amerikanska samhallstradet. La
tom oss uti ALT b di a och b 9 a!
ANDREW.
KOslnaden for .'Hvita Huset.'
Storre delen af folket tror att Presidenten
ej erhaller mer an Sc. 900 ON aret. Delta
ar dock EFT misstag. Den f0rslagssumma
som kongressen skall bestamma delta Ar
uppgar till $S8 .O64 utom hans Ion. for att
betaIa loner till hans bitraden och tjenare.
Hans privatsekreterare erhaller $3.50,