Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-03-31
MinnesOtas statsuniver.
sitet.
Herr Redakt0r!

De skandinaviska tidringarne innehalla
ofta bref fran skilda trakter af lsndet, skill
drande vara landsmans forhallanden och
utsigter olikartade verksamhetskretsar.
Det Er derfore, synes oss, pa sin plats, att
afven l&ta allmanheten fA veta nagot ON
vart (Minnesotas) ststsuniversitet. Och, da
en- fjerdedel af Minnesotas befolkning ut.
cores af skandinaver, borde ju vart folk
sasom en- nation, taga EFT stort intresse
denna gemensamma bildningsanstalt. Att
likval ed icke ar f0rhallandet, eller att
skardinaverna ej aro tillborlig proportion
har representerade, beror yasendtlig man
derp&. att ct orsta delen af de fran de skan.
dinaviska landerna emigrerande bestar af
ungt folk, som kommit hit for att, som man
sager, soka sin lycka. Och denna iycka
soka de icke - och de kunna det oftast icke
heller pa grund af fullkomlig medelloshet
- vara skolor och universiteter, utan pa
kroppsarbetets och industrious ej sallan
mera tacksamma omraden. Men ON ung.
domen raft betankte, huru n0dvandigt det
i var It'd ar. och synnerligast delta vart
nya adoptivland, att ega bildning SAINT haf-
va kunskap ON det lands forhallanden,
hvari man amman utofva sin verksamhet
for lifvet, "a skulle sannerligen Americas
hogskoior blifva mera efters0kta af vart
har uppvaxande folk, an som nu ar forhal-
lsndet. Man ma nemligen harvid besinna,
att undervisningen vid de amerikanska uni.
versiteten icke ar, sasom Sverige och ar
norstades, ensldigt teoretisk utan afven
praktisk; och vi lefya ju i den egna nyt-
tans tidehvarf, ett tidehvarf, da de battre
lottsde talang, kunskap och form0genhet
soka krossa och trampa de harpa mindre
val lottade stoftet. Hvad nu skandipa
verna Northwestern betraffar, sd ar det val
bekant, att de allmanhet icke represen-
terra nagra sardeles stora rikedomar eller
kunskaper, och foliderna haraf kunna ej
uteblifva, enar ofverlagsenhet det ena "a
val som det andra hanseendet med nodvan.
dighet maste intaga forsta rummet pa den
allmanna taAingsbanan. I EFT republi-
kanskt denokratiskt land, sasom vart, der
ALA ega hka rattigheter, borde afven kun.
skaper, bildning och intelligens vara ma
gorlunda lika f6rdelade. Det ar dock in
galunda min mening att rada unga man
och qvinnor att studera for att derigenom
blifva rika och arade, utsn ar syftemalet
harmed att rikta uppmarksamheten pa al
las v&rt gemensamma basta, synnerlagast
sasom en- nation. Kunskaper och bildning
hsfvs bade en- subiektiv och objektiy sida:
de gagna b&de individen och samhallet,
sprida ius. glade, raft och rattfardighet
omkring sig 0fver ALT, for sd vidt nemligen
de Sro af rata slaget. Men forutan kun
skapens och bildningens maktiga hafstang
skall vart folk mer och mer duka under for
de aadra nationerna och slutligen bringas
trGidom. trots det att vi lefva EFT fritt
land. som Amerika ar.
vi hafva val ej sd "a skandinaviska sko-
lor. der en- raft grundljg undervisning med
delas bade pa vart eget modersmM och pa
detts lands tungomal, men dessa kunna
for ingen del ersatta eller CORA landets sko
lor 0fyerAodiga, minst betrafande vara
statsuniversiteter.
Hvad nu sarskildt aDgar Minnesotas
statsuniversitet, cd undervisas har unga
man och qvinnor fritt nastan ALA for en-
Sam uppfostran 6nskligs amnen, sasom
latin. grekiska. skandinavisks (med skan-
dinaviska forstas har icke, sasom manga
synas tro. eta enda skandinaviskt sprak. ty
ett sadsnt iinnes icke tilI tyska. frsnska