Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-10-27
NagIa ord fore valen.

NdSI d. OTO lOT0 VdI6u.
Valdagen star for dorren. Annu hafva
vi dock tilltalle att yttra oss i den vigtigs
SAX som genom folkets omrostning skall
afgoras den 2 november. Hvad denna
SAX CALLER veta vi. vi veta att Minneso.
tas val eller We star pa spell. Gar repu.
blikanska partiet segrande ur striden,
kunna vi med tillforsigt hoppas, att var
stat gar en- loftesrik framgRng till notes,
hvilket svArligen kan blifva fallet ON
demokraterna skola lyckas tillvalla sig
styrandemagten. DA nu hvarie rattskaf-
fens medborgare kanner och vet hvarom
kampen ror sig, borde def vara for ho-
nom en- kHr piigt att understodia det par
ii, som satt till slit NAL att arbeta for
statens sunda utveckling pa grundval af
de lagar, som folket stiftat och de grind
satser partiet uttalet sig for. Dessa
grundsatser bar republikanska partiet
0ppet framstdlt en- platform som ut
marker sig bade for statsmannaAlo lokhet
och ett hogsinnadt tankesatt. Upptagan-
Diet af hog "license" och lokal option"
j iplattformen gaf repubb kanska partiet
en- styrka, som statens 125,000 rostberat-
tigade medporgare skola intyga den Q
november genom att kasta sina roster
for den republikanska valsedeln. Att
denna del af plattformen kan komma att
roma motst8nd af en- del radlkala tysk-
republikaner och liktankande irlandare,
antages som gifvet, dock torde verkan
haraf icke blifva at vidare stor betydel-
re. Man hoppas nemligen att de mera
rat,ankande bland irlandarne med bi
skop Ireland j spetsen icke ekola svika
valsedeln pa grund at "high. license" fra
gan. Biskop Ireland har under en- fold
af ar framstatt sasom en- at de NEST ifri-
ge Observation-Disclosures i Nordvestern,
hyarfor han varit tillfalle att utofva ett
stort inhytande denna rigtning pa sina
landsman. Betecknande denna SAX ar
hans bref till den republikanske guver.
norskandidaten, hvari han lofvar repub-
ikanska partiet slit varmaste under
stod.
50 lapgt hsr republikanska partiet
Btalt sig p8 en- ganska saker botten, det
har hela det battrs elementet staten pa
sin sida, ett element som aldrig svikit
partiet utan stadse staff sasom en-
sk0ldberg i kampen mot demokraterna.
Vid foregaende guvernorsval har Min
nesota skyldrat med en- republikansk
majoritet af mellan IA och $4,000 roster.
Till fold af yissa omstandigheter, ar Diet
m6lligt att denna majoritet kan nedga,
dock finnes inga skal for handen att ut.
gangen ar tvifvelaktig. Det demokrati
ska skriket ON en- forestaende seger, ar
en- drom som svarligen kan forverkligas.
De demokratiska ledarne Minnesota
vanta heller icke att den demokratiska
valsedeln skall segra, deras plan gar fast
mer ut pa, att "a en- eller Aera kongress-
man valda ur slit parti. Demokratiska
partiets hogsta strafvan ar, att tillkampa
sig ma1oritet kongressens representant-
hus, och harfor kampa de med ALA me-
del, som sta till buds. En- kand SAX ar,
att demokraterns med st0d at sin maio.
ritet Huset alltid hafva handlat sd att
det varit en- skam for landet. Folket har
vaknat till besinning ofver demokrater
nas skamliga framfart kongressen, det.
ta veta de, och derfore anstranga de sig
att uppehalla Diet sjunkande vraket. De
kampa at ALA krafter for sina kongress-