Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-03-31
SkOlan,
(den allmanns).
II,

Lutherska predikstolar for lutherska
predikanter DR. en- grundsats, som blifvlt
ventilerad inom det kyrkliga lagret. Jag
skall icke har disputera ON det billiga
eller obilligai denns grundsats tillam-
pad pa skolans gehit, Den allmanna
skolan dr. en- statens inrattning, och bor
sasom s&dan icke indragas dogm.tvi-
stem. vi villa derfor fran borjan komma
ofverens ON att l&ta denna anstalt beh8l-
la sin rata plats. Men att amanda lu-
therska och afven svenska larare vid de
allmanna skolorna der sa ske kan, och
da dessa aro kompetente slit fack dere-
mot torde den NEST "frisinnade" icke haf-
va nagot att 1nvanda.
Undervisningsvasend lider af en- be-
tanklig brist ity att personer, hvilka icke
hafva apnat att skota ofta begagna den
publika undervisningen som "f6dkrok" :.
Nastan hvem som helst, isynnerhet anne.
rikan eller irlandare, anser sig dogse att
skota en- skola ett svenskt nybygge.
Name icke en- och AMMAN utaf vara
landsman hyser samma asigter? Man
kan emellertid har och der ia Sc ganska
misstankta subjekt, innehafvande denna
befattning. Helt nyligen traffades en- rod
brusig man. frisprakig som mangen utaf
var stammoders d0ttrar. Pa efterfragan
hvem persouen ifraga var, svarades:
teacher" (skollarare) och for ofrigt en-
hygglig karl, men han-"dricker'' (su-
per-. Saledes har en- drinkare som upp-
fostrare. Hvad skall val f0ljderna blifva
utaf en- sadan uppfostran? Under vara
fria institutioner, hvarest en- viss del utaf
makten llgger i hvarie medborgares
hand, DR. det visserligen billigt att fader
ommande for sina barns val noga tilIse i
hvilkens ward de anfortro sina barns bor-
gerliga uppfostran.
En- AMMAN SAX som borde tagas med
betraktande vid val utaf skollarare
svenska samhallen, Dor delta samman-
hang vidr6ras. Minnesotas skollag till
stadjer en- larare, naktig nagot framman-
de spr8k, som tillika ar nagot utaf skol-
barnens modersm&l, att icke blott CORA
bruk haraf att undervisa sadana lar
jungar ON ordens betydelse, utan afven,
derest skolstyrelsen 81 beslutar, upptaga
en- timmes It'd ON dagen for underwriting
i sadana sprak, det ma vara svenska, ty-
ska eller nagot annat. Det DR. uppenbart
att v&ra landsman isynnerhet pa de plat
ser, hvarest ingen svensk skola finnes
att tillga, kunde draga en- stor f0rdel
utaf denna lagbestammelse. En- timmes
svensk undervisning hvarje dag under
en- fem m8naders skoltermin blefve nara
nog en- m8nads svensk skola eller om-
kring lika mycket It'd som anvandes pa
vid den sv. am. h0gskolan
under motsvarande It'd. Gjordes ratt
bruk utsf tiden, s& skulle landets sprak
nappeligen komma att Ida utaf denna
anordning, ty hvad som forsummades
qvantitet, det skulle formodigen vinnas
j qvaitet-forutsatt att 1araren Or mogen
i bada spr&ken. Men Lat vara att denna
metod n&got litet skulle inkrakta pa den
enRelska undervisningen, n&nne icke
ocksa svenska spraket eyer n8got varde.
Huru uppskatta icke v8ra wise den stora
formanen att pa originalspr&ket "a lara
kannas hyad de gamle greker och ro-
mare tankt och talat. Huru anfaktas ic-
ke vara studerande under vandringen
genom grammatikens labyrinter for att
ON de lefva och 6ron och 0gon sta bi
-inkomms j klassikernas Eden. Med