Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-09-01
Eft ord ! kampanjfragan,

Ju narmare vi komma dagen for stats.
konventet, desto lifigare blir rorelsen pa
det politiska faItet. De olika kandidaterna
granska med en- pafallande nyfkenhet
pressens hallning, yaga och vaga omigen
hvarandras formodade styrka, ALT efter
som den politiska situationen aynes antaga
forandrade former. Apropos pressens
hallning, sd hafva pa sista tiden antydnin-
gar, elIer mer och mindre direkta pastaen-
den blifvit fran vissa hall gjorda, hvilka
inneburit att "Skaffaren" skulle vara emot
att en- svensk kom att beklada statssekrete-
rareembetet, "att Skaffaren har andra jern
elden" och amman pa egen hand utfora
nagot coup G'eta" o. 8. v. Med anled-
ming haraf, anse vi oss bora narmare uttala
oss och framhalla var standpunkt.
~ Redan for fera maDader sedan uttalade
e"Skafaren" som sin asigt, att folket sjelft
borde utse sina kardidater och icke It'd
ningarne. Denna &sigt hafva vi vidhallit.
samtidigt vi hafdat folkets obestridliga ratt
att yttra sig i fragan.
s.Skaffaren" har under pagaende kam.
papj haft fera artiklar Smnet, hvllka ALA
gait ut pa att aetadkomma enighet och 70
rebypga splittring, vi hafva omnamt de
kandidater, som aro ifaltet, dock utan att
framhalla nagra VISA kandidater eller or.
da ON deras lamplghet for bekladandet af
ware sig det ena eller andra statsembetet,
val vetande ait. da den afgorande stunden
kommer, skalI folket, oberoende af ALA po-
litiska ringar, ejelft veta utse de vardiga-
etc.
vi hafva stadse framhallet, att svenskar.
:. ne vid instundande val bora hafva vaket
6ga for bevakandet af slna intressen, tillse-
ende att de blifva vardigt representerade i
statsstyrelsen d. v. g. med enrepesentation,
,om nagorlunda star proportion till deras
numerara styrka staten.
NJ bIir fragan: Huru skola vi ordna
var politik for att pa basta satt uppna en-
vardig representation och dymedelst ia va
ra rattigheter erkanda och bevakade. vi
tro att delta NAL kan uppnas derigenom,
ait vi underst0dja en- guvern0rskandidat,
ON hyilken vi pa f0rhand veta, att han,
ON valid, ar villig att gifva oss svensk-
amerikanare berattigad andel de manga
utnamningar, som det tillkommer guver-
n0ren att CORA, och icke handlar sasom va
ra foregaende guvernorer, hvilka helt en-
kelt gait oss forbi da det gait dylika ut
nsmningar.
Raruti ligger. enligt vart formenande,
en- mycket storre betydelse for var nationa-
litet an den cd vigtig ansedda fordelen att
hafva en- representant pa sjelfva valsedeln.
Genom en- mot oss vanliqt stand guvernor,
kunna vi rakna pa att blifva ihagkomna
vid eller 1Ovietiga utnamninear och Sd.
lunda ia en- mera utgrenad och omfattande
representation med ty atf0ljande st0rre in
Aytande f0rvaltningen af statens politisks
angelagenheter.
Dernast anse vi, att vara svensk-ameri-
kanska delegater till statskonventet bora
anvanda hela slit infytande for erhallandet
afen plats pa valsedeln. vi fasta mindre
afseende pa, hvilket af de omtvistade stats
embetena bor falla pa var lott = den ena
posten kan vara sd god som den andra =
endast vi blifva representerade. liksom vi
anse att fragan icke sd mycket CALLER ON
nagon viss svensk. k.amerikan skall erhalla
platsen, som fast mer: skall var nation er-
halla representation eller icke?
vi bega helt sakert EFT stort misstag ON
vi satta vara sa lanQe omordade rattlghe-
ter och intressen pa spell for eSperson eller
for EFT enbete; kampen CALLER en- vardig re-
presentation, och for att erhalla den, ma.
ste vi vara pa var vakt. Vara delegater
bora b6rja vid borjan och icke sluta forlan
de tryckt var nationalitets insegel pa val
sedeln.
Skulle mot f6rmodan vara delegater kan.
ma sig vanmagtiga gent emot den politiska
e ting, som borjat operera for att sina in
tressen dominera statskenventet. do f0rst
II tidsn inns ~ uppresa o. som e man