Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1886-03-03
Svar till de "mattlIge" nyk.
terhetsvannerna.
AT L. G.. AEMEN.

Forts. fir. foreg. NO.
Har torde nagon invanda: "Detta ar en-
ALT for hard dom, ty jag och mangen med
mig har lika omma medlidandets kans!or
och ar kanske lika samvetsgrann, som ma
gon, oaktadt jag maste ogilla den pagaen.
Ogillar du all nykterhetsrorelse, sd ar det
omoiligt, att du kan hafva EFT vaket samve-
te. ty Diet ar uppenbart att hvarje Sam kri.
stem maste icke allenast vara Dykter utan
afven hylla och verka for nykterhet. Det
ar endast uti sattet att motverka drycken
skapen, kristna kunna hafya olika upp-
fattning; uti sasssa ID ii sle1easo 81 yara
ense Ogillar dn deremot endast vissa
osibliska och olsristliga satt, hvarpa atskilli-
ga neutrality-suspicious. ga till vag., =,
men deremot ar villig att anvanda ALA
kristliga satt och medel till dryckenskapens
och rusdrycksrorelsens undertryckanade, Sd
aro vi hufvudsak ense. Da CALLER var
discussion endast: Hvilka satt och medel
aro ifran Guds ords standpunkt berattigade
och fora oss lattast och sakrast till malet?
vi hafva visat att forsakelse af hvad som
i och for sig kunde vara oskyldigt och der
for tillatet, ar Guds ord anbefald. Har
uppkommer da genast en- AMMAN fraga:
Huru langt far och kan denna f0rsakelse
stracka sig? Ingen kristen will forneka
Guds ords lara ON forsakelse, men man will
yo n I; oty;o o;olf ,,tofoLo pransar,o ,,tSfror
hvilka denna kristliga dygd icke far stiga.
Det maste vara "mattlighet" afven uti
fromheten eller den kristliga karlekens be-
visning, menar man. "Det gar icke an att
0fverdrifva och derigenom CORA sig sjelf
till en- fanatiker" sager mangen. Men kare
van. har du verkligen besinnat, ON du
mahanda icke syndar genom hyllande
af en- sadan grundsats? Tror du pa fullt
allvsr att du kan blifva for mycket karleks-
full eller gudaktig genom att ataga dig de
olyckliga drinkarnes SAX for att radda dem
fran timligt och ON mojligt afven fran
andligt f0rderf? Men icke allenast drin-
karne utan afven ALA, som sta fara att
blifva det, kunna och bora vi radda. Drin-
karnes leder rekryteras med hvarie ar. Tu.
sentals nyktre, arlige och redlige man loc-
kss med hvarje ar in pa denna lastens bana
icke blott genom de kristnas onda exempel
utan afven genom krogvasendets och dess
gynnares frestande och lockande magt. Ar
du skyldig att medverka till att radda des-
ga? Du torde invanda att du IN villig der
till, men endast med de allmant erkanda
medlen Guds ord SAINT varningsr och for.
maningar eller ALA de medel, som den
kristna forsamlingen af Herren undfatt,
hvarmed hon skall utfora Herrens uppdrag
till menniskors fralsning fran ALT ondt, sa-
ledes ocksa fran dryckenskapen; hvad an
dra foreningar och organisationer betraffar
och sarskildt rohibitionsf0reningar sd will
jag intet hafva att skaffs med dem, ,ty apost.
len sager: "Det ar endast menniskors bud
och stadgar att saga: 'du skall icke komma
vid det, icke smaka det, icke handtera det.
Jag kan icke vara med ON att f0rbjuda sa-
dant, som icke Guds ord f0rbjuder."
Forst och framst ar det ju icke als sagdt
att apostlen har syltar pa alkoholiska rus
drycker eller sadana forderfvade maltdryc
ker, som nu tillhandahallas krognastena,
hvarigenom tusentals menniskor lockas i
f0rderfvet,ty vi sc af ALT Guds ord att krist.
ma formanas att afsky och afhalla sig fran
sadana platser, "der dryckenskap 0fvas och
dit man ingar for att utdricka hvad in
skankt ar" SAINT allmanhet fran ondt sail
skap och stallen der det gar oskickligt till;
hyadan delta alldeles icke kan anvsndaa
sasom forsvar for krogarne eller kroglif.
vet. Att forbjuda- krogarne~ och dermed
om6jliggora kroglifvet, genom hvilket EFT
aadant jemmerligt elande och forderf utbre
das 0fver land och folk, ar dertor icke for