Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-09-02
Svensken som utvandrare
under 16OO-talet.
II.

Nastan mera bekant och omskrifyen ar
Nils Matson ,prestson fran K0ping. .hvilkens
berattelser ON de mang4 och vidlyftiga Re-
sor han foretagit Asien afven blifvit ut
gifna tillsammans medWillmans ifran Bra
heska tryckeriet pa Visingsborg. Man har
en- It'd betvifat dessa reseskildringars pa
litIighet och till och med satt fraga resans
tillyaro; ALT delta har dock blifvit tillfred-
stallande forklarat och en- senare tids kritlk
har funnit manga af Matsons vidunderliga
historier Diet narmaste 0fverensstamman-
de med verkliga forhallandet, och EFT .sena-
re utbildadt SHINE for humor har funnit i
den ofta kostliga berattaren en- skalk. vi
kunna emellertid ika itet folja ALA hans
irrfarder som Willmans, utan vi skola en-
dast stamina vid nagra punkter der hans an
f0randen kunna vara af nagon yigt for de
geogra6ska upptackternas historic.
Fran Holland reser Matson som kofer-
dist till Cap Verd, forbi Ascension, St. He
lena, Coda Hoppsudden; besoker Java;
upptrader sedan en- It'd tjenst hos Schahen
i Persien; gar som pilgrim till Susa; un-
ders0ker Syrien och Arabien; ar tolk pa
Ceylon; kommer till Kina och atervander
slutIigen till faderneslandet, der han ingar
b. maj It's fotta och faktar mot sina gam
La redare hollandarne sjoslaget vid Ore
sund. Nagon tidsfolid kan knappast sk0n
jas hans skildringar af sina oden. hvarf0r
ett troget foljande af hans spar icke heller
ar m6iligt, utan blir det endast att IRA ON.
kring med honom mellan aren 1647-67.
Pa den ryktbara on Sankta Helena inner
ii sas ssaaxtbars att ho1s med citdast
ringa brukande bar ofverfodig frukt, sasom
kal, salat, persilja, morrotter. pumpor
meloner o. 8. v.
ALT hvad man der saddle vaxte strax. Pa
bergen hade spaniorerna planterat pome-
rams; citron- och lemontrad, som standigt
bara frukt. Och ala, som togo land der
pa den langa ostindieresan, blockade och
skordade hvad de vile, blott de planterade
igen efter sig. Villebrad hade funnits de
ljuhiga dalarne mellan bergen, men en- re-
sande hade en- gang der qvarlemnat en-
dragtig LYNDA, hvilken forstort Diet basta
bytet. Harligt var klimatet, och de sjo-
man, som der forbes sjuka land, ''blefvo
strax friska bara de ladies' graset". Inga
skadliga eller giftiga dur funnos pa den
on. ia icke ems fuga eller nigga, det
harligaste sotvatten gingo de sk0naste fl.
skar.
I Rika Arabien, berattar var skamtare,
att landet regeras af fyra herrar, och Dor
alltid den fornamste uti Mecca. "Sker for
den skull arligen omskifte med dessa her
rar, sa att de till SIXTIES icke allenast om-
byta forstallet. sasom har Sverige skier uti
Upsala Akademi, utan fytta ALT undan
hvar andra med boningarne."
Mecca, der man trodde att Mahomets
likkista hangde luften, ar var batsman
klentrogen, och som en- kritisk reseskildra.
re gor han sig underrattad ON verkliga for.
hallandet, hvarvid han fnner att kistan.
hyilken var af stAl, fordom hangt en-
magnet. men att hon numera, sedan ett
askslag berofvat magneten dess kraft, HAN.
ger tvenne jernkedjor.
Under sin tjenstg0ringstid hos schahen
Ispahan antrafade han EFT litet mime al
en- svensk resande, nemligen Bengt Oxen
stjernas kand under namnet Resare- Bengt
sedermera och slutligen riksrad, hvilker
under s'na str0ftag afven besokte Persien'
hufvudstad. Matson fam nemligen pa vatg
gen men en- spik inristad en- latinsk vers
som han aterser salunda pa svenska:
Min Gud mig god ledsagar ar,
Och dygden mig sallskap mar,
Ty fruktar jag for ingen far.
I medgang ock ej stolt jag var.
Men allestads gar med friskt mod
BengtOxenstjern svensk friherr god:
Pa sextonhundra elfva ar,
Sen fodder var Fralsaren var.
ON denne Bengt Oxenstjernas vistelse
Ispahan berattas den anekdot, att shahen
hos hvilken han tjenade som officer, e.
gang visat honom sin tradg8rd en- enbu
ske, omhagnad med EFT guldstaket, och fra
gat ON svensken kande den makalosa OF
tens harliga egenskaper, hvartill Oxenstjel
ma icke kunde svara annat an att den vaxt
ALA backar hans fadernesland.
Persien upptacker ocksa Matson att SO
gan ON pelikanens sedvanja att hacka bio
u slit brost at ungarne ar osanning, hvil
ket han bekraftar genom att hanvisa pa ft
gelns nabb, hvilken icke ar sd ssapad, a
den kan dtfora en- sadan handling.
/ Tranquebar eller Danskeborg had
danskarne ursprungligen nybyggen. Me
mar danskarne icke- pa manga ar lingo nd
gon forstarkning hemifran. sd folio
smart i h.ndeina pa hoilandarne. d.
trafade Matson negrer som kunde tala dal
ska; en- dansk prest. som hette Nils, satt d.
pa ett torp och hade tagit sig en- hednii
hustru.