Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-09-16

/ vattnet gingo de skonaste fiekar: max
rill, storga6dor, abborrar, mortar, sill, al
! lake, braxen, och afven ostron, hummer
kraftor, skoldpaddor funnos der mycken
het. Nagon gang forirrade sig afven hva
och marsvin upp pa strommen.
| N6tkreaturen saknades ej, hvarken stor,
eller sma, och af de fa par. som svenskarn'
medforde forsta resan, uppstod en- afvel
som smart tilltog sadan skala, att af den
samma hvem som helst egde att taga ur sko
gen, der boskapen gick los.
| AT jordens mettalliska innand0me omta
tas guild en- gang hafva framvisats af en- in
dian, EFT mycket stort stycke, men det ly
te och lorsyann med fnnaren, som berofva
des ifvet af sina landsman, derfor att har
varit pa vag att r0ia hemligheten.
ON klimatets verkliga beskaffenhet "a vi
upplysning af en- svensk iRgeni6r, som pa
stallet gjorde iakttsgelser och uppsatte dem
en- skrift. som han inlemnade till regerin.
gen, och hvaraf framgar, att det var val
tempereradt och icke tropiskt som man We.
ut tro. Vintern tog sin borian novem-
Der, stundom icke forr an december, och
slutade vanligen midten af januari; den
varade saledes h0gst veckor, men kunde
da vara likasa stark som Sverige. Str6m-
men skall derigenom hafva burit EFT tjockt
istacke, ON icke hafvet brutit upp. hvad
kolden frusit ihop. Mar sadant skedde,
uppstod EFT forfarligt brak, och ebben drog
det ut med sig till hats. Warren var myc-
ket angenam icke med nagon storm eller
hardt vader, utan med EFT sakta smatt regn
och klar himmel. Sommaren var behag-
ligt warm; den varsta hettan intradde au
gusti och september. Regn foil icke ofta.
men mar det kom var det sallskap med
aska. och delta sadan hog grad att him.
melen syntes sta brand.
Har lefde och blomstrade nu cit lyck-
lyckligt lugn en- It'd bortat den svenska ko-
lonien, och vara landsman gjerde sig om-
tyckta och beromda af ALA (utom hollan
darne) for sina enkla seder och sin arlighet,
sd att da sedan den bekante engelske qva-
karen William Penn anlande dit for att ko-
lonisera pa nytt, han icke kunde underlata
att uttrycka sin stora aktning for dessa ut
vandrare. Han fam for sig EFT godhjer
tadt. starkt och arbetsamt folk, hvilka me-
ra s6kte sin nodtorftighet an 6fverfod. Det
var afyen EFT vackert folk, som hade en- ri
kedom at vackra barn, cd att husen oitast
funnos tire till fyra gossar och dubbeit sd
manga fiickor,. ia anda till alta soner en-
fanili var icke ovanligt. och den stranae
qvakaren hade knappast sett folk, som
nykterhet och arbetsamhet 0fvergatt dem.
De vigtigaste platser svenskarne hade an
lagt och befastat voro: Krlstina skans, vid
hyilken en- ingeni0r utstakat en- liten stad,
som bar namnet Kristinehamn; Nya Cote
borg, som guvernor Printz latit bygga, och
under hvars betackning uppstod en- liten
satesgard med lusthus. och pa hvilken plats
de f0rnamste hade sina boningshus och
plantager. Har Nya Goteborg bygdes
ocksa en- kyrka, hvilken ar 1916 invigdes,
jemte narliggande kyrkogard. Ofriga plat
ser voro: Upland, Elfsborg, Vattenqvar-
men, der saden formaldes, Finland, der fin
mar bodde, Olof STILES plats, som bar slit
namn efter innehafvaren, hvilken var en-
"friman", och som af infodingarne, hvilka
gerna trifdes hos honom, kallades den svart.
skaggige mannen' af latt anad anledning
och deraf att indianerna, som sielfva sakna-
de skagg, funno detta underbart. Kors-
holms skans, Skarkilen, en- skans af travir-
ke fyld med sand och stenar och forsedd
med pallissader; Nya Forte, Kyperolandet,
der trakarl och batar tillverkades. Emel-
lertid hade hollandarne med oblida ogon
sett dessa svenskarnes befastade orter upp-
stiga och ferfaldiga ganger knotst ON Elm
gamla ratt till landet, hvilken de aldrig
egt. Dessa oenigheter BLADES da och d&
efter hand, men 1855 br0t striden ut full
laga. Hollandarne kommo bara, utan vi
dare krigsf0rklaring, med Z fartyg, och fie-
ra hundra man, uppkastade forskansningar
pa stranden. och togo in det forsta fastet,
hvarifran de sedan anstalde en- formlig be-
lagring pa Kristina skans, hvilken maste
gifva sig efter IA dagars standhallande.
Derpa nedbroto de husen sk0fade planta-
ger och ihjelslogo boskapen, och lade hela
nya Sverige under sig. Men denna glade
blef icke l8nvarig, ty redan 1854 togo en-
gelsmannen nya Nederlandarna och nya
Sverige och senare bortskanktes landet at
den bekante William Penn, efter hvilkens
namn landet sedan kallades Pennsylvanien.
I manga ar horde man icke vidare sf de
svenska utvandrarne forr an de under Carl
XI's regering skrefvo hem och bado ON att
"a prester och booker 0fver till sig. De om-
talade ocksa hurusom de fortsatte att odla
jorden, med hyars afkastning de voro be-
iatne, SAINT lefde efter de svenska sederna j
mat och dryck; de hade rikligt med cad
och villebrad och madde val; deras hustrur
och d6ttrar spunno bade ull och lin, och
manga af dem vafde afven; men sjalaspis
saknade de. Carl XII. som var en- gudfruk-
tig man, skickade till erkebiskop Olof Sve-
belius och befalde honom ordna saken, hvil-
ket denne ocksa gjorde till altman belaten-
het. Trenne prestman, Rudman. Bjork
och Amen, skickades 5fver till den lila
forsamlingen, der de blefvo mottagne med
stor gIadje. En- kyrsa bygdes. Den af
presten Campanius p& indianspraket ofver-
satta Luthers katekes blef pa Carl XI's be-
fallning tryckt och ofversand. och lar an
dag EFT exemplar af densamma forwards
Philadelnhia huilkAn atad ligger "a gam.