Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-09-02

der yoro fera hundra kineser kristnade, och
fick han veta, att den nyss af tartarerna
bortforde keisaren sjelf var dopt med hela
slit hus.
Pa Formosa herrskade hollandarne och
hade bygt sig tva fastningar. Pa den ena,
som kallades ZeIandia, var den ofvan om-
nalnde svensken Fredrik Coyet kommen-
dant, och skall han hafva utmarkt sig for
svaret af delta faste emot kinesernas f0rny-
ade angrepp, tills han erholl forstarkning
fran Holland.
Harmed lemna vi vara landsman Asien
for att s0ka upp dem pa andra stallen, sty-
rande var kurs till de soliga kusterna af
AFRIKA.
Pa Guineakusten nedanom Ashanti-ne-
grernas senare tider genom blodiga krig
sd ryktbara omrade valde Diet genom Louis
de Geer till stand komna Svenska Afrikan-
ska Kompaniet sin plats for den koloni,
som skulle genom handel soka skafa guild
at det genom krig och furstar utblottade ia
derneslandet. Der den nuvarande engel.
ska staden Coast Castle med sina 10, 600 in
vanare ar belagen, svaiade fordom den sven
ska faggan pa det taste, som under namn
af Carlsborg bevakade de sma faktorierna
pa den narbelagna kusten, hyilken med EFT
gemensamt namn kallades Cabo Corso. Det
var EFT skont land, som fragbraste ellen
ben, guldsand, palmolja. peyss. II I'D,
tobak och socker, och delta
af Sverges krona, fran negea
tn Bredeva, med ALA dess ~,
och strand SAINT ALA appertjt4
verlatas at Afrikanska Kor
bygga kasteller och hvad
gade till handels befordranf
vo vanlig tull och tribuf
hans komissarier, hvaremot han skulle va
ra forpliktigad att forsvara platsen mot ALA
valdsrmma anfall. Och blef k0p uppgjort
genom en- rostockare vid namn Carloff, och
'.med ofentligt trumslag och kanonskott
publiceradt.
Men afunden skulle icke lange lata vanta
pa sig, och vi fnna borian fendtligheter
med hollandarne, hvilka hade nybyggen j
granskapet, och som fruktade en- medtafa
re. Efter allvarsamma forestallningar fran
drottning Kristina upphorde forfolielserna,
och svenska faktorier kunde obehindradt
uppbyggas Annamabo, Orsen, Taccararij,
Boiurij och Atekin. Allting lofvade godt,
och svenskarne voro basta forstand med
| negrerna, hvilka smart visade sig hafva en-
iasthet vanskapen mot vara landsman.
som talar mycket godt ON var nation. Men
sd vaknade engelsmannens girighet, hvilka
| med hollandarne kifvades ON uteslutande
ratt att kolonisera de utom europeiska de-
larne af verlden. Och som denna nation, i
ikhet med hollandarne, saknade hvarie be-
grepp ON heder och ara, sd smart det r0rde
kopenskap, sd togo de helt enkelt bort sven
ska fartyg, som de traffade pa hafvet. Aren
1650-53 togo engelsmannen % svenska
fartyg, af hvilka tillhorde Afrikanska
Kompaniet Det svenska talamodet, som
alltid varit nagot langre an beh0figt, led
och tex tills det gick for langt, ,hvilket smart
intrafade, da tvenne stora med guild och
elfenben lastade fartyg uppbragtes. Da
skref andligen drottning Kristina till en-
gelska parlamentet; hvaraf foljden blef: en-
andlos kedja af diplomatiska forhandlin-
gar utan resultat. Men brcdvid afunden
spelade afvan forraderiet. och Sverige ick
anyo, och icke for sista gangen. umgalla
slit lattsinniga fortroende for utlandingar
och asidosattaude af egna landsman. Herr
Carloff var, som namdes, f0dd Rostock och
hade tjenat Hollandska Vestindiska Kom
paniet, der han gjort en- god skola. NJ val
han emellertid blifven svensk adelsman
general och rneddirektor Afrikanska Kom
paniet. AT en- eller AMMAN orsak hade har
han nu rakat delo med kompaniets styre
sc, och beslutat att pa nagot lysande sat-
hamnas, hvad han kallade sin for0dmjukel
sc. Han tog asked fran b fattningen och
skildes fran kompaniet som god van. Ell
ter atskilliga krumsprang och underhand
lingar med danskarne, gick han ombord p3
danska skeppet Glickstadt. som forde Il
kanoner och 4S man, och inskeppade 81,
tll1 0ulDCdhu5tChs DCi udu dfihd
utanfor svenska faktoriet Gemofee och his
sar svensk fagg. Lockad haraf skickar del
svenske agenten en- man ombord, hvilkel
qvarhalles och f0rh0res ON f0rhalIanden,
pa Cabo Corso. Carlof landstlger muta
negrerna och ofverrumplar fdstningen, de
kommendanten och ACKNOWLEDGEMENTS
ma cores faDgen. Derefter bemagtigar har
sig Diet pa redden liggande skeppet "Stock
holms Slott", genom att i Krusensuerna
namn skicka efter kaptenen land. Dan
: ska flsggan hissas pa kasiellet och dansk Ia
sen skjutes med kanoner. Och sd for ha
e ater till Danmark Tor att sk0rda frukten q
q sina m0dor dansk tjenst. Men nu rakad
r ,skildefreden vara sluten och svenska re
e geringen fordrar Carloffs utlemnande. Ha
r fyr och lemnas sticket af sina nya herral
: for att pa andra vagar soka okanda oder
7 Harpa foIjer nu en- rad diplomatiska for
handlingar med vanlig utgang: l0ften oc
medgifvanden. men inRa atgoranden. Me