Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-10-14

pass och mottagas af befolkningen med ju-
bel. Framfor den stora minnesvard, som
upprattats ofver de vid Bunardzik fallne
ryske soldaterna, hollis en- gripande fest
Flicker och qvinnor prydde warden med
kransar och mannen ditburo fanor. / mar
heten af Schipkapasset, vid byn St. Niko-
laus, sammantrafade ostrumilisk och bull
garisk militar, och de folio hvarandra
famnen. .Grinspalarne upprycktes.E En- grams
mellan Rumelien och Bulgarien finnes Ell
mera till"
Hanf0relsen ar obeskrifig - tillagger EFT
senare meddelande - trupper och gym
nastikforeningar lila ned mot turkiska gran
sen, der de intaga forsvarsstallningar.
Under folkets jubel lemnade furst Alex
ander Varna der han vid resningens utbrott
befann sig. Han yttrade vid afresan: "For-
eningens timme har slagit, jag skall dag
begifva mig till Filippopel, dit folket kallar
mig. Foreningen ar oss dyrbarare an lif
och egendom." - Den af fursten utfarda-
de proklamationen har EFT telegram delyis
ordagrant meddelat. slu,orden LYDIA salun
da: Jag hoppas, att mitt alskade folk af
bada Balkanlanden, som med hanf6relse
helsat den stora handelsen, skall underst0d-
ia den heliga handlingen och vara redo att
uppbjuda ALA offer och all anstrangning
till foreningens forsvar och for det kara IA
derneslandets sjelfstandighet. Ma Gud sta
oss bi delta svara foretag"
Magternas strafvan anmarker "Natio-
nal Ztg" - maste nu riktas pa att sd myc-
ket som moiligt lokalisera den bulgariska
r0relsen och hindra hennes utstracknlng till
Makedonien och Serbien. Icke mindre ar
det af vigt att alfalfa Porten fran ofverila-
de atgarder. - De 0friga staterna pa Bal
kanhalf0n tyckas ocksa vara bojde att passa
pa tillfallet. Serbien. af gammalt afund-
sjukt pa Bulgarien, mobiliserar sin har for
att vara beredd pa hvad komma kan, och
grek1ska regeringen loivar, att hon skall
veta att hafda hellenismens rattigheter. Den
0sterlandska fragan hotar att resa sig he.
la sin vidd. - Porten tyckes sjelfva yer.
ket hafva misstankt nya delningsplaner Sc.
dan en- It'd till baka. Han har ifrigt be.
tat pa att satta sin aterstaende nordafri.
kanska besittning, Tripolis, forsvarstill.
stand. I dagsrne inskeppades till TrIpo'
lis omkring 700 man turkiske nizams jemte
en- hel del krigsmateriel, och en- ny sand
ming skulle folja. Tyske officerare hafvs
ocksa fatt for Portens rakning utarbeta et
helt system af iordverk och andra belfast
ningar de punkter af kusten. der land
stigningen kunde ske.
+ Tripolis ar, som kindt. Italieps gaml,
I6nskemal. Fran Eom meddelas, att under
rattelsen fran Rumilien der vickt den allr,
storsta ofveraskning; man befarar ieraf et
aterupprullande af hela den osterlandsks
fragan med svara forvecklingar.
De tjenstledige diplomaterna Europa
hafva fatt bradt att atervanda till sina po
ster. General Appert, franska sandebudet
Petersburg, har rest till den ryske hufvud.
staden efter att hafva konfererat med utri
kesministern Freycinet. Baron Courcel
och Waddington skynda likaledes till sina
befattniDgar Berlin och London.
Ofici0sa uttalanden foreligga annu spar
SAINT, och kannetecknande ar, att de tyska
regeringsorganen tiga. Anmarkningsvar.
dast uttalar sig "Wiener Fremdenblatt'
som gifver furst Alexander en- strang upp.
strackning, man antyder, att man skall ID.
ia det skedda vara skedt.
"De unionsvanliga strafvanden skirt.
yer denna tidning - som radt hos Bulga.
riens och Ost- t-Rumiliens befolkningar. haf
va upprepade ganger adragit sig de politi
kretsarnes Europa allvarliga uppmark.
samhet. Icke dess mindre kom delta ut
brott ed mycket mera ovantadt, som stor.
magternas onskan att fullkomligt halla for
dragon vid makt och helgd ALT framgent
bestar, och sista tiden fatt otvetydigt ut
tryck. Furst Alexanders forfarande at
egenmaktigt med en- har stalla sig ,spetser
for r0relsen innebar icke allenast en- sval
krankning af folkratten, utan tillika, der
est det ar SAINT ,att bulgariska trupper fran
skjutas mot gransen, en- utmaning mot Tur
kiet. Europa kan icke utan vidare legiti
mera en- dylik ofvertradelse af bestaends
fordrag. Handelserna hafva utvccklat sil
for fort, for att man annu kan kama nago
ON magternas samfalda upptradande. Mer
det vanliga forhallandet mellan de europe
iska regeringarna och den 0nskan ON en-
dragtig samverkan, man pa ALA sidor by
ser, lata med tillforsigt vanta, att man skal
draga f0rsorg ON att halla r0relsen inon
sd tranga skrankor som m0jligt."