Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-07-22

gransr0fvarnes hat. De senares ledare var
David Atchinson, som varit For. Stats Sc.
nator fran Missouri, och han hade de
fiesta fall tillrackligt inAytande ofver presi.
denterne att fororsaka de misshaglige gu.
vernorernes afsattning. Mellan december
1856 och oktober 1859 rostades fyra ganger
pa konstitutioner for territoriet Den for
sta, kand under namnet topekakonstitutio-
men, forbjod slafveriet och antogs dec. 1856
med mycket liten opposition, men Diet az
klart. att dess giltighet Ell erkandes af pro
slafveri-mannen. af hvilka forofrigt hogst
IA voro r0stberattigade. Den andra, eller
den s. k. lec6mptonkonstitutionen, uppsat-
tes af EFT s. k. konvent. som aldrig af folket
autoriserats, men som bestod af Atchison
och hans anhangareC the border rufians'')
Det ar helt naturligt, att fristatsmannen
under sadana forhallande afhollo sig att r0-
sta, och af 10, 900 roster ernoll konstitutio-
men blott 1000. Konventet ammantradde
i Lecompton 1857 och den uppsatta konsti-
tutionen inneholl fyra paragrafer, rorande
slafveriet forbjudande emacipation - slaf-
varnes frigifvande - tillforsakrande slaf-
egarne ALA de "rattigheter', som de varsta
slaflagar meddelade. forklarande att de Qa-
garne) till punkt och pricka maste efterfol-
jas och forbjudande all andring konstitu-
men fore ar 1864. Det enda alternativ, som
erbiods folket var att rosta for konstitu-
men, hvilken som EFT helt var motbjudande,
med eller utan slafveriparagraferna. Sa-
som sagdt, vagrade fristatsmanneni altman
het att rosta alls, och foljden blef, att kon-
stitutionen f0rklarades antagen med om-
kring 5000 rosters majoritet. af hvilka
man visste. att de fiesta voro falska. Den
jan. 1858 fck folket EFT tillfaIle att r0sta
emot denna afskyvarda Ikonstitution vid
territorial-valet, hvarvid icke mindre an
1925 roster afgafvos emot den samma.
Kongressen besutade, att en- ny omr0stning
skulle tagas den aug 1857, hvilket skedde
med det resultatet, att konstitutionen anyo
forkastades med ofver 10000 roster. Eft
onstitutionskonvent hade april samma ar
uppsatt en- konstitution, som antogs med
liten majoritet. Som denna dock ei var fullt
tillfredsstallande, sammantradde EFT fjerde
konvent Wyandotte den Is juli 1859 och
antog statens nuvarande grundlag. Denna
ratiferades eller bekraftades af folket den
okt. 1859 med omkring 1000 rosters ma
joritet. Den 20 jan. 1851 eller samma ar
som den store martyrpresidenten Abraham
Lincoln besteg presidentstolen mottogs
Kansas sasom stat unionen, och har se-
dan dess val fylt sin plats det skona, aro-
rika stjernbaneret. som vajar ofver verldens
storsta, segerrikaste republik. Jag namde
John Brown. Som hans namn ar for all
It'd sammanlankadt med Kansas tidigare
historic, bora har EFT par tillagg goras ro-
rande hans senare bedrifter och slutliga
ode. maj manad 1859, saledes samma ar
som Kansas erholl sin grundlag, hollis
Chatham, Canada. EFT konvent af slafveri-
cts fender, och delta var John Brown den
ledande anden Han organiserade en- styr-
ka, som skulle intaga Virginien och befri-
ade slafyarne. I juli hyrde han EFT farm
hus omkring mil fran Horpers Ferry, be-
laget vid Potomac och Shenandoahs-foder
mas sammanlopp, och den l6 okt. 8. d. Of
verrumplade han, bitradd af tjugu vanner,
Harpers Ferry och bemagtigade sig arsena-
len och rustkammaren -kanhanda EFT min
DIRE visligt steg. Dagen derpa sarades han
och tillfangatogs af virginia-milisen och
hangdes Cha arlestown den dec. 1859 -
EFT sorgligt slut pa EFT afventyrligt, men
valsignelserikt lif.
AT Kansas tidigare historic, som vi en-
dast ofullstandigt kunnat atergifva, franz
gar, att det sasom terrltorium slog forsta
slaget for negrernes befrielse ur slafveriet
och hindrade dess vidare utbredande de
vestliga staterna, hvarigenom dess slutliga
undertryckande mananda skulle alldeles
om6jliggiorts. Under rebellkriget sande
ocksa Kansas en- st0rre del af sin manliga
befolkning ut pa slagfalten an nagon an
nan stat unionen och EFT stort antal af dess
adla och tappra soner gjoto slit hjerteblod
for den SAX de alskade sd hogt: slafvarnes
befrielse och unionens bestand. Kanske ar
det ocksa derfor Gud sd rikligen valsignat
Kansas, sd att det, trots de manga hemso-
kelserna, tillyuxit fortare folkmangd och
valmaga an nagon AMMAN stat unionen.
Heder at Kansas och dess adle frihetskam-
par?
G. A. WV.