Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-05-06
som synes varit henne mera motbjudande
an f0rlusten af Tonkin.

som syneS yart henne mera motb1udande
an f0rlusten af Tonkin.
Observation-Disclosures ON denna SAX drefvo
redan under slutet af kabinettet Ferrys sty
relse.
b0rja af mars mottog Ferry den anty
dan, att cit meningsbyte skulle kunna eg,
rum genom en- viss kinesisk embetsman
Hr Ferry svarade gynsamt, men sedan for.
bindelse 0ppnats med namde embetsman
0fverraskades han af att finna att denne in
nehade underordnad befattning kinesisks
tuuverket. Ferry tvekade naturligtvis nu
att fortsatta, det att han misstznkte nagot
svek; men den engelska mellanhand, som
oppnat f5rbindelsen och till hvilken Ferry
hyste fortroende, f0rmadde honom att fort.
satta. En- AMMAN handelse styrkte honem
deri. Marks Tseng, som alls icke haft ma
got att skaffa med dessa underhandlingar,
horde sig for hos Ferry ON han kunde blif-
va antagen som mellanhand. handelse
Observation-Disclosures borjades. Ferry sva-
rade undvikande och forfor att korrespon-
dera med den kinesiske tullembetsmannen,
hvilken visade sig vii kama till kinesiska
forhallanden och forsakrade honom, att
vigtiga underhandlingar ofta fordes pa det-
ia sstt. Jules Ferry vexlade telegram. men
tviAade ALT framgent pa utgangen och
iakttog rorande underhandlingarne full
komlig tystnad, dels emedan den kinesiske
embetsmannen payrkade den djupaste hem
lighet, dels emedan han fruktade att utsatta
sig for skamt.
Man utbytte bland annat meningar ON en-
vapenhvila, under hvilken ett fredsfordrag
borde uppssttas, ON hvars grunddrag mai
borde pa forhand 6fverenskomma. Sakerna
hade matt denna standpunkt. da underrat-
telser ingingo, ON de for fransmannen
olyckliga striderna yid Langson och da ka-
kinettet pa grund haraff5ll. Jules Ferry,
som hela tiden misstrott den kinesiska un-
derhandlaren, namnde ingenting ON for
handlingarne, hvilket han icke heller kun
de. emedan personen frsga erbiod alls in
gen sakerhet.
Slutligen ingick fran den kinesiske tull-
tenstemannen en- depesch, som lemnades
till republicans pl lesident. Den inneh0ll
forslag till grunder for EFT fredsfordrag, och
forsta artikeln lydde salunda: "Kina for
klarar sig villigt att antaga bestammelserna
Tientsinfordraget; Frankrike ater forkla-
rar, att dess enda syftemal med att fortsatta
striden ar att bringa delta fordrag i verk-
stallighet, hvarjemte nya frister utsattas for
utrymningen af de af de kinesiska trupper-
ma intagna stallningarna."
Man tvifade annu pa, att forslaget wore
att fasta afseende vid. da ofverste Tcheng-
N-Tong, kinesiske militarattacheen Ber-
lins elegEsfaEads GU en- van Paris Att
skaiA bonom bostad der. Telegrammet
delgafs, synbart med afsigt, franska rege-
ringen, och nu hade man fatt nastan viss-
het ON, att kinesiska regeringen stod bak-
ON de af den kinesiske tulljenstemannen
forda underhandlingarna.
Sedan beryktades det, att Kina vidh0ll
det salunda framstalda f0rslaget och vile
inga pa vapenhvila under forutsattnirg, att
inga forstarkningar derunder afsandes.
Man hoppades dock att Kina icke skulle
vidhalla delta tillagg. com skulle vara lika
med underhandlingarnes afbrott. Frankri-
ke kunde nemligen aldrig tillata Kina att
under yapenhvilan hopa truppmassor vid
gransen, medan de franska truppernas Hyr.
ka forblfver of0randrad.
Kineserna blifva icke berusade af sin &C.
ger, medan andra sidan if Frankrike radde
en- stark 6nskan att komma ifran sakeu pa
hederligt satt. Dessa bada omstandigheter
gynnade fredsslutet.