Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-04-01
stel eotypa italienska operorna och Vile
h0ra nasot med eng Boy i ~ Deryidlag
kom hans for langesedan M0relfn.

=
hora nasot med eng Rev 5 !, -Dervidlal
kom hans for langesedan M0relfp.
"E ther" val till pass, afvensom hans "Acr
och Galathea". Dessa utfordes utan mayor
aktion men med sceniska dekorationer ocl
dragter ooh bilda i delta banseende er
6fvergang till oratoriet. Eft ytterligar,
steg samma rigtning tog han med sir
I"Debora", hvilken uppf0rdes 1873. Hal
borjar Handel f0rst utveckla sin formags
! korens behandling, hvari han framds
les skulle blifva en- af ALA tiders st0rst.
mastare.
4 Handeis Aelsa borjade efter denna It'd till
fold at 6fveranstrangning att betydligt for
svagas. Arl7S7angreps han af EFT slsaanfsll
som fOrlamade hela hogra sidan och for 8.
It'd fordunklade hans sjalsformogenheter
En- badkur Aachen aterstalde honom. Er
kort It'd derefter lemnade han emellertiG
teatern for att stallet egna sig odeladt a
oratoriet, det falt, pa hvilket han skulle
skara sina ododliga lagrar, och de,
han annu qvarstar som EFT ouppnadt mon.
ster.
bet epokgorande arbetet ar hans "Alex-
endersfest" skrifven ar 1876, hv,lken drog
fullt hus och gafs upprepade ganger med
bifall. Raden af masterverk oppnas af
hans verldsberomda "Messias" (174l), der
efter folja "Simson" Q742), "Semele"
Q743), Judas Maccabeus" (1746) och $40
sua" (1747). Framgangen motsvarade ei
dessa arbetens fortjenst. Ofta voro konser.
terna mycket glest besokta. Vid andra
uppforandet af "Messias" var salen tom,
Konungen och hans f0lje skola yarit de
enda ah0rarne. "Ju tommare salen, desto
battre later det'', menaie Handel. Han
vande sig nu till Irland. 1 Dublin mottops
hans "Messias" med beundran. Diver Alta
manader stannade Handel delta land med
godt resuitat, hvarefter han atervande till
London, der han fran 1742 uppforde ytter-
lgare IL oratorier och kantater. Slit sista
oratorium dikterade han 1851, redan
fullkomligt blind, alta ar fore sin d0d.
hvilken timade langfredagen den IS april
1903. Endast en- vecka forut hade han self
ledt uppforandet af EFT af sina verk. Hans
stoft hvilar Westminster Abbey bland ma
tionens store, och ofver hans graf reser sig
EFT statligt monument af mariner.
Handel var en- kraftigt anlagd natur Sd
till sJal som kropp, han var haftigt upp-
brusande, med starka passioner men desslI.
kes med adla afsigter, en- man, som satt /S;p
EFT hogt NAL fore och som genonfords{ d.tt.
midi under en- bitter strid med s.fnnds;uk.
motstandare. Dessa motstandsre upphorde
aldrig att intrigera mot honpm, och som vi
sett var en- gang Till otn med hans helsa
nara pa att forstoras till fold af de
standiga anstrangningarne. Hans italienska
opera dukade under dennna strid, men
denna skenbara olycka var af den storsta
betydenhet for kommande tider, ty derige-
nom tvangs han att egna sina krafter at
oratoriet. Handel uppnadde forst med
gubbaldern sin storhetstid; forst da uppen.
barade sig hans smile sin fulla kraft. Han
liknar delta hanseende Haydn och Gluch,
eller pa andra konstens omraden Michel
Angelo och Milton. Han var IS dr. gammal
da han skref sin "Messias''. Delta orato.
rum betecknar hojdpunkten af hans ska.
pande kraft, och det ar delta verk, som me,
an nagot annat bidragit att CORA honom
kand och beundrad.
Handel var f0retradesvis sangkomposit0r
ehuru han afven skrifvit Aere vardefulla @.
ker. hufvudsakligast suiter for orkester, or.
gel och piano. Bland hans otaliga kompo.
sitioner maste man stSlla oratorierna /
framsta rummst Han skapade ej blott
dermed en- ny konstart, utan han braete
dem med ems till en- hold, som af ineen eff
tsrtradare blifvit uppnadd Dessa orato-
rier vexla karakter fran "Acis och Gala
thea. som nSrmar sig den davarande ope-
ran. till "Messias" och Israel Egypten", i,
der han helt och hallet l6sgjort sig fran IT,
dens slentrian och skapat mSsterverk for
ALA tider. Texten ar hSr hemtad fran den
heliga skrift; den utgor en- sinnrikt hopAa.
tad dikt ef idel bibelsprak. Karakteren ar
allvarlig och religiSs, anlsggningen bred
och msjestitisk. K0rerna Sro isynnerhet
af en- msgtig verkan och under deras kon
trapunktiska form ror sig de sdlaste tankar.
Hvem har 81 hort hans Halelcjah-k0r ur
Msssias2 Den bar prageln af rem inspirs.
tion fran borjan till slut; den msgtiga ko-
ralen frambrusar, omgifven af Dc jublands
Snglastammorna; ALT delta med On oforlik-
nelig fiiskhet och sk6nhet. som aldrig for
fela att hsnrycka &h6rarne. Nagon mer
upph6id komposition in denna, 6nnes ei.
Men deesa oratorier fordra stora krafter,
ON de skola rstt uppf6ras. 1 England,
der Handel fortfarande v0rdas mer an i ma.
got annat land, sStter man en- ara att gif-
Va dessa verk sin fulla CLANS. Hvarje
Langfredag uppfores Messiah London
med en- hel hSr af sangare och musici och
den kolossala orgeln blandar sin stSmma
med de ofriges. Men 81 BLOT England vet
att uppskatta Handel. ALA nationers
konstksnnare savxl som ol1rde fr6ida sig At
hans toner. Hindel sr nemligen en- af de
fa universella tonssttarne och kan delta
hsnseende savsl som genom sin objectivitet
jemf0ras med Mozart. Han var visserli.
gen f0dd Tyskland och fick sin f0rsta ut.
bildning der, men hans magtiga ande svSf-
wade smart Mt 6fver fosterlandets trangs
granser och hans konst Sr fri fran tysk
abstraction och sentimentalitet. Han lsrde
nycket af italienarns. Han foreman deras
melodirikedom med tyskarnes grunAliRs
harmoniseringskonst. For HSndel fnnnos