Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-11-18

var rev. IL. +. II DJOrn, hVllKen byggde
den gamla svenska kyrkan Moline midi j
skogarne ar 1851. Eft poetiskt skinner
BREEDER sig 0fver de m6dor, som uthardades
under nybyggarlifvets ,idigare dagar.
Gamla personer, somliga till och med har
Moline, gladjas annu at att tala ON dessa
gammaldags erfarenheter.
FL mycket lange efter deras ankomst kali
ladies' hundratals, ia tusentals af dessa ut
landet fodda medborgare att med sitt blod
hjelpa till att radda sitt adopterade hem
lands frihet och ara, och de gjorde det gladt
och med fr6jd. det roda black, hvarmed
"Trettonde Amendementet till Forenta Sta
ternas konstitution" ar skrifvet, hafva
svenskarne en- droppe med ocksa, och-de
ihagkomma det med stolthet.
En- rattvis historic skall icke gl6mma Diet
forfutna af svenskarne Amerika. Lat Diet
hvila valsignadt mime!
Men pa grafven vaxa blommor, plante
rade af de handler, hvilka ligga domnade
derunder. Ur Diet f6rfutna utvecklar sig
det ndru rande.
Hur ter sig det narvarande med afseende
pa svensk- -amerikanska medborgare? Hvad
CORA de delta land?
Stig utanfor dessa dorrar. Intrad pa de
manufacturer SOM 0fver hela verlden ut
CORA Molines stolthet. Sc pa de sotiga an
sigtena och de starka musklerna af de hun.
dratals ljushariga skandinaverna. Betrakta
huru de genom sin arbet-fit och skicklighet
hjelpa kapiialet att tillgodogora de outtom-
liga resurserna af det rikaste land under
skyn, och genom sin sparsamhet, redbarhet
och nykterhet byggande for sina alskarin-
nor, sina hustrur och sina barn, hem, lyck-
liga under stjernbanerets skugga,-och nj
skall lorsta hvad svenskarne g0la Ame-
rika,
Eller ga ut till den fjerran Western, till
Iowa, till Minnesota. till Kansas, till Ne
braska. Blicken omkring eder och sen de
millioner acres af forr odeliggande land,
rom till stor del odlas af svenskarne. Sc de
storartade farmar, som brsgts till stand
genom deras arbetsAit, hyilka vid forsalj-
ming betinga EFT mycket hogre pIis an de
som tillhora deras andra tungomal talande
broder. Betrakta den tradgard, som upp-
spirar det omatliga falt, fordom kandt for
och befaret af ingen utom den kopparfar-
gade widen. Betrakta huru en- vidstrackt
agrikultur sjelfva den grund ar lagd, pa
hvilken hela aterstoden af amerikanskt lif
ar ingenting annat an ofverbyggnaden. Och
hvarje frukttrads lof, hvarie skuggande
gren, hvarje hyeteax. som boljar for de
mjuka yindsAagtarne, hvsBie spar af. civili-
kezedt nc akall fortalja eder hyad syenskar-
he k6FA Amerika.
Elser "a endast upp for backen derborta.
Sc hurn tva eller tre hundra unge man, i
hvilkas adror rinner blod, som en- gang
nardes af barkbr0d. der tilIbrihga blomman
af sina ar for att tillegn$ sig en- ulrustning
for EFT adelt och vardigt lif. Lar huru Au-
gustanaCollege forst grundades af professor
L P. Esbjorn, hvilken EFT lanadt hus
samlade omkring zig bortat femton karak-
tersIulla och alvarliga unga man: och lar
vidare huru det pa mindre It'd an EFT fjerde
dels arhundrade vuxit till en- institution
med egendom till EFT varde af inemot
500, 600, med lika manga professorer, som
Diet forsi hade larjungar, undervisare, hvil-
kas namn aro battre kanda utanf0r Moline
och Rock Island, utanfor IL inois och utom
Amerika an de aro har, en- institution,
hvilken blifvit sd att saga moder till trenne
andra liknande: korteligen, en- institution,
som star fir INST slit slag denna del al
Forenta Staterna. Lar huru afven enkor
med sina skarfvar och dagsarbetarne med
sina slantar adagalagga slit intre-se for det
vetenskapens tempel, inom hvars salar en-
r0gre underwriting meddelas. Och hvarje
sarskild stem, SON uppIagges de massiva
murarne af den monumentala bygynad,
som nu ar under uppforande derborta, skall
talja for eder hvad syenskarne CORA Ame
rika.
Eller stamina har! Sen eder omkring
Vittnar icke atskilliga svensk amerikansks
damers deltagande i forberedelserna f6r
denna aftons bankeit. .-en svensk prestmans
harifran staden aktiva medarbete edert
Observation-Disclosures icke sjelfva del
intresse som visats bland Molines svensks
befolkning for hvad en- af edra tidningar fol
tvenne dagar sedan benamde "den betydel'
seiullaste af eder stads inrattningar" witt
mar det manne icke ON det intresse, svensk
amerikanska medborgare taga sprldnin
gen af altman biidning? Upp dessa trappol
skola vandra hundratals, ja tusentals q
dem,' med EFT ansprakslost yttre, men sit
jnre huDgrande och torstande efter vetande
Afhvad slags andIig foda skola deras beho
tillfred-stallas? Skola dessa hylIor fyIla
med endast sadana booker, hvilka af d
tanklose lasas den ena minuten for at
glommas den andra? Svenskarne sasom ct
helt fOredraga att upplefva romansen fram
| for blotta lasningen af densamma. l veten
skapens namn,i det praktiska lifvets namn
sedlighetens mann, upplysningens tide
hvarfs hamn, svenskarnes Amerik
mann, vagar jag anbefalla ALA hvilka
ntrvarande eller tillkommande It'd komm
att utofva nagot beherskande inflytand
inom dessa vaggar: Lat delta bibliotek blit
va en- fos,ringsanstalt, lat det blifva Moline
ljuspunkt.
Min rost ar endast aterljudet af ord uta
man, framstaende ALA omraden Amer
ka, utaf till och med de st0rste statsma
inom denna republik. da jag sager att sver
skarne, som ock skandinaverna allmanhe
utgora det 0nskvardaste elementet af de
invandrande befolkningen. Der aro fl
nd .ua ra nda / 5lM 600 narsonar Arna.;L.