Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-12-16
Jern Hss X ungen och mangmillie

| naren William II. Vanderbilt ahed plots
igt utan foregaende sJukdom den s dennes
New York. v var fodd 1921, saledes vid
sin d6d ga ar gammal. Vid Vanderbilts
d6dsbadd var ingen af hans famiG nsrva-
rande. Presidenten for Baltimore & Ohio.
banan, Robert Garret, med hvilken Van
derbilt hade cit samtal biblioteket. har in.
for Coroner Messemer ON dodsfallet lemnat
foljande berattelse: 81 gar eftermiddag
(den dec. ankom jag vid tvAtiden till
Vanderbilts hus, da han mottog mig bi.
blioteksrummet. Efter det vi lange santa
lat ON EFT ANNE, borjade Vanderbilt att tala
otydligt; nasta 6gonblick markte jag en-
ryckning en- muskel vid munnen hvarpa
ansigtet drog sig krampaktigt tillsammans.
V. sstt in en- lSndstol. fran hvilLe en- han foil
framstupa pa golfvet. Jag lade strax en-
kudde under hans hufvud och lat genom en-
tjenare hemta vatten, hvarmed Jag, sonen
George och dr.. Miller begot Vanderbills
ansigte. Forst efter dr.. McLean's ankomst
blefvo vi ofvertygade ON V. dod". Van
derbilt anses efterlemna en- formogenhet af
$175 ,000, 900.
Ra misshandel. Att arbetsgifvare
kunna komma oenighet med sina arbe-
tare r0rande arbetslonen, hora nastan
till ordningen for dagen, dock handler
det sallan att arbetaren gar handgripigt
tillvaga mot sin arbetsgifvare. SO handle
dock harom dagen Wabash, Ind, det
en- man vid namn Joseph Spencer fran
La Geo, arresterades for det han f0rgri-
pit sig pa sin arbetsgifvare och s8 miss
handlat honom att han deraf lot d0den.
Den s8lunda misshandlade var en- gam
NAL man vid namn Sylvester Huff, som
gifvit Spencer arbete med stenhuggning.
Huff bes6kte Spencer under arbetet, dA
derne borjade grala pa Huff och omensk-
ligt sla honom. Spencer gick Sc
dan till slit hem, som var belaget nagra
hundra famnar derifran till hvilket ock
den gamle Huff sedpare slapade sig
fram. Har motto honom Spencer grin
den och tilldelade den gamle med ett
vedtra, Stag som sprackte hans hufvud-
skal. Spencer fulloordade derpa MISS
handlingen genom att kasta koppar, glas
och stenkrukor mot den nu medvetsl0se
mannens hufvud, hvilket en- massa hal
giordes.
Som bevis pa Forenta Staternas enor
ma utveckling. anf6res foljande: For 25 Or
sedan hade Forenta Staterna 80 millioner
menniskor. mot narvarande stund ON
kring go mill. Pa den tiden funnos endsst
141 stader som raknade ofver 5000 inneva-
mare, da deremot nu fnnes 2S6 sadana sta
der. Stadernas sammanlsgda befolkning
var da s mill nu ar den IL mill. Landets
kolgrufvor producerade da IA mill ton.
Produktionen ar nu s5 mill. ton eller sex
ganger sd mycket. Jernproduktionen var
9OO. 600 ton arligen; denna siffra har nastan
niodubblats, det att nu arligen produceras
mill ton. Mekaniska verkstader och
metalindustrien allmanhet sysselsatte ar
1850 81, 900 personer och forbrukade mate
rial till EFT vSrde af 100 mill. dollars, pro-
duktionsvardet var $50 mill. doll. M sys.
selsatter namde industri 100000 personer,
forbrukar material till v6rde af $50 mill.
doll, och den arliga produktionen upp.
skattas till varde af $50 mill. doll. Ar 1860
sysselsatte etrayaruindnstrien 130. 900 perso.
ner, nu sysselsattes 340,O 900 och det arliga
produktionsvardet har tredubblats. Klades-
fabrikerna anvande 6n0 arbetare; nu anvan-
das 100000. Produktionsvardet har under
tiden stigit fran 80 mill.do till 270 mill.
doll. Och sd kommer bomullsvaror, af
hvilka vi 1860 importerade $50 mill. fot.
Ar 1881 importerades endast los mill. fot.
Under tiden har antalet af jernvagsmil
femdubblats o. h antalet al farmar har blif-
Wit dubbelt st0rre. Farafveln har afven
0kats betydligt pa de senaste fem aren.
1880 funnos landet 20 mill. far: deras an
tai ar nu A mill Under samma It'd bar
ullproduktionen uppgatt fran 80 mill. pd.
till 240 mill. Totalsumman af export, som
1860 var 400 mill. dollars ar nu 900 mill.
dollars.