Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-08-05

ming af starka drycker utom for kemiska
! tekniska och medicinska andamal. NJ ble
Diet, sd att saga, en- strid pa lif och dod
Krogligan anstrangde sig till det yttersta
att nedgora amendementet, och stora sum
NOR pengar inhoto staten fran branvins
och bierpatroner ofver hela landet, hvilka
"the Grand Protective armv" anvande f0l
att skapa motstandare till amendementet
Men voro krogligorna verksamma att med
ALA upptankliga medel skada den CODA ga
ken, sd lago ej heller nykterhetsvannerna
och deras ledare pa latbanken. Framst
bland desse stod den valdige och oforfarade
nykterhetskampen St. John, som icke holl
sig for god att pa inbiudning resa omkring
staten och halla "forbudstal'', hvilka
genom sin logiska skarpa, slaende argu.
ment och valtalighetsglod vunno manga
anhangare for den adla nykterhetssaken.
Harigenom blef krogligan icke blott Kan
sas utan ofver hela landet hans d0dlige, af-
svurne fende, som ALT sedan genom l0gn,
fortal och AMMAN forfoljelse gait efter hans
argesta. Den tidning, som kraftigast kam-
pade for forbudstiIlagget, var "Topeka
Daily Capital, utgifven af Major Hudson.
Bland svenskarne hojde "Svenska Harol.
den" sin rost for detsamma, med icke sd
liten framgang. Afven hollos pa fera
stallen forbudstal pa svenska af den kande
uykfe h. OF oua npop postor n S,,ou,ox, i:
Lindsborg och undertecknad m. fl. Foljden
af delta kraftiga arbete blef, att forbuds-
tillagget antogs med fiera tusen rosters ma
Joritet. hvartill svenskarne. som till st0rsta
delen rostade ratt-sarskildt pa landsbyg-
den-mycket bldrogo. Legislaturen, som
sammantradde 1881 pa vintern, antog sedan
den "akt," som inneh0ll straffbestammel-
serna for brott mot forbudslagen. 1 JUL
samma ar tradde denna akt gallande
kraft. Det ar klart att den arel0sa krogli-
gan saval da som sedermera skulle austrian
ga sig till det yttersta att bryta och kring-
ga lagen och uppvacka en- storm af ovilja
sarskildt mot forbudslagens egentliga upp-
hofsman, John P. st. John. I de st0rre
staderne, sasom Topeka, Leavenworth och
Atchison trotsades lagen 0ppet. men de
mindre e(terlefdes han battre. ehuru natur-
lgtvis afven dem lagofvertradelser fore
kommo och manga krogare derf0r lags0k-
tes, pliktfaldes eller sattes hakte, sasom t.
ex. Salina. Pa det hela taget hade dock
lagen fran borjan en- god verkan. sa att to.
m. en- del apotekare, som af sjelfviska be-
vekelsegrunder rostat for densamma och
sedan salde spirit smyg SAINT harfor plikt-
faldes, blefvo forbudslagens motstandare.
0e hade nelnligeninbiliat sig att de, ga
smart krogarne blifvit stangda, skulle IA
salja spritdrycker ohejdadt. Da det miss
lyckades, f0rbittrades de, hvilket ar ett be-
Wis pa att lagen Ell var kraftlos. Sasom for
ut antydts var St. John krogvannernas
skottafa. Mar han derfor 1882 pa sommaren
af republikanarne aternominerades for sin
tredje termin, lockade demokraterne de
missnojde republikanerne 0fver pa sin sida.
DE nominerade krogvannen Geo. W.Glick,
som med "tredje terminen'. forbudsfragan
och uppdiktade historier ON St. Johns VAN
skap for jernvagsbolagen sasom vapen och
genom ykterhetvannernas forsumlighet
Iyckades besegra St. John. Delta ansags
sasom EFT forbudslagens nederlag och var
det delvis eller important. M blef det
svart att namnvard man uppratthalla la
gen. Forsok dertill gjordes visserligen pa
manga stallen, men krogarne hade guver-
norens moraliska understood, och ON man
derfor lyckades sakfalla och hakta dem,
benadades de nastan allmant af denne. Med
Click hade afven icke sd ia krogvanlige
invalts, hvilka f0rsumma-
de eller t. o. m. vagrade att lagf0ra forbry.
tarne. Frackast bland desse tyckes John
Foster Salina hafva varit. Nykterhets-
vannerne eller de laglydige medborgarne
vackta derfor atal mot den pligtforgatne
embetsmannen-en demokratisk storhet-
och lyckades verkligen ia honom afsatt och
en- republican, JOS. Moore, tillsatt hans
stale. En- i sanning stor triuml Clicks
dagar voro acksa smart raknade. Genom
sin daliga forvaltning hade han gjort sig
lila kand, och sielfve den rattrade och
omutlige domaren John Martin, som, ,ehuru
demokrat, don't mangen kr0gare till val
fortjent strait. var er af hans motstandare
Likval renominerades han af slit parti och
krogrepublikanerna "endorserade" honom.
Men de regulare republikanerne nominera-
de redaktor John Martin i Atchison och
antog SIN platform" en- resolution, hvari
de forbundo sig att uppratthalla forbuds-
lagen sasom tillhorande statens grundlag.
G. A. WV.