Skaffaren. (St. Paul, Minn. ;) 1885-1895, 1885-07-22
Kansas.
Dess tidigare hsstoria.


Det torde intressera Skafarens lasare att
fa CORA en- smula bekantskap med Kansas
tidigare historic. hvadan jag har korthet
will meddela den samma.
Det omrade af Kansas, som ligger 0ster
ON den EFT hundrade meridianen utgjorde
en- del af 1903 ars Louisiana-kop och inne-
fattades under olika tidsperioder Louisia-
ma territoriet och Missouri-territoriet. Ge-
nom den bekanta Missouri -kompromiss-a k
ten 1920 blef slafveriet, denna skamfack pa
menskligheten, forbjudet hela den region,
som Egger norr ON 36 gr, 80 m. latitud,
med undantag af den del deraf. som lag in
ON staten Missouris granser. Genom det
mexikannka kriget blef For. Stat IS landom.
rade utstrackt fran den hundrade meridia-
men vesterut till Stilla Hafvet och "a langt
s0derut som 80 gr. 80 m. N. lat. Redan
1858 hade nybyggare slagit sig ned terri
toriet i sa stort antal, att kongressen anro-
pades att gifva dem skydd mot indianerna,
som icke med nagra bIida 0gon sago "blek-
ansigtena", dem de helt naturligt betrakta.
de som inkraktare. Det blef smart uppen-
bart, att de fruktbarande landeriernai 0stra
Kansas skulle komma att bifva foremal for
stridigheter emellan slafveriets vanner och
motstandare. De senare forklarade, att
denna trakt genom Missourikompromisse
var fritagen fran slafveriet, under det de
FORE, slafvarnes omensklige fortryckare,
foreburo, att slafveriet der var tillatet pa
grund af att denna kompromiss delvist upp-
hafdes ar 1850 SAINT att omstandigheterna
forandrats genom det nya landomrade som
erh0lls 1S48. Bada parterna voro lika thar
olga att forfakta sin SAX, och det lander
slafyeriets vanner till ovansklig heder, att
de icke uppofrade sina adla principer, ,utan
tappert och frimodigt. utan fruktan for ST.
ma egna Inf, kampade for sin rattvisa SAX
tills de andligen vunno seger. I Massa-
chusetts bildades 1854 en- 'emigrants' aid
society" for att bista emigranter att fytta
ut till Kansas och forse dem med f0rsvars-
vapen mot dem, som tillafventyrs kunde
komma att anfalla dem. Nagot senare un,
der sommaren samma ar bildades EFT lik.
nande sallskap i Connecticut. maj ma
mad namda ar antog kongressen "the Kan
sas and Nebraska bilP', som gjorde dem till
territorier och uttryckligen forklarade, att
neutrality-suspicious. af 1920 var af noll
och intet varde for dem. Sasom dessa terri
torier nu voro organiserade strackte de sig
anda till Rocky Mountains (Klippbergen)
och intogo en- stor del af Colorado. Emil
granterne. som salunda underst0dts af de
namda emigrantsallskapen, anlande under
warren och sommaren samma ar ganska
stort antal till det nybildade territoriet. De
voro kraftfulle och beslutsamme man, utru-
stsde med villa och formaga att kampa for
sina nya hem; men slafveriets vanner
Missouri och Arkansas hade satt sig sim
net att lagga under sig det feta landstycket
- kosta hvad det vile - och pa det sam
ma infora det nesliga slafveriet. Harige-
nom upplagade en- blodig strid, som hela
sin bitterhet och valdsamhet rasade fera
ars It'd. Nybyggarnes fornamste ledare var
den verldsberyktade, adle och tappre flan-
tropen och patrioten John Brown, som tvif-
velsutan gjort mer for slafveriets undertryc-
kande an nagon AMMAN enskild man och
derfor med outplanliga bokstafver inristat
slit namn pa historiens blad vid sidan ON
sadana storman som en- Washington, en-
Lincoln m. fl. Denne slafveriets afsvurne
motstandare foddes Torrington, Conn.,,
den 8 maj 1900, fyttade tidigt till Ohio,
der han gifte sig och arbetade garfvareyr-
ket SAINT utvandrade till Kansas ar 1855 och
bosatte sig Ossawatomie. Med sallspordt
hjeltemod kampade han mot slafveriet och
uppeldade nybyggarne att frimodigt strida
for sin och sina svarte medbroders frihet.
Bland andre tappre ledare ma namnas ia
mes Henry Lave, Robinson och Conway.
Gransrofvarne (''Border rufians'' som in
kranktarne med rata kallades, foro fran
sasom riktiga vilddjur och fororsakade n.y.
byggarne otaliga lidanden och f0rluster.
Eft stort antal menniskor lingo tillsatta ST.
ma lif for sina adla grundsatsers skull, och
icke cd IA gransrofvare folio offer for sin
rof- och mordlystnad.
Den under stora oruligheter ar 1854 grund
lagde staden Lawrence, blef tvanne ganger
belagrad och uppbrand, sista gangen 1868
genom det 8. k. Quantrell raid; Pottawa-
tonne, Ossawatonie och Leavenworth blef-
vo delvis forstorda. Infall gjordes pa val
platserna, valurnorna tillgrepos och upp-
br0tos, legislaturerna oroades och deras
medlemmar och embetsman arresterades,
och tillstandet territoriet var fruktans-
vardt = EFT forspel till inbordeskriget med
ALA dess grasligheter! Den ena guverno-
rem tillsattes efter den andre af de demokra.
tiske (och rebelliske) presidenterna Perce
och Buchanan, den FORE tillsattande A. H.
Reeder och den senare Wilson Shannon,
John W. Geary, Robert J. Walker. Jane,
W. Denver. Samuel Medary och Frederick
P. Stanton. Men hvar och en- af dem blei
mer eller mindre man ofvertygad ON nv
byggarnes rattvisa SAX och adrog sig derf0r