davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Labor enquirer., 1884-07-05
At 1t Again.

Editor Labor Enquirer.
EAGLE Rock. Idaho, June 29.-Since
writing my last report I have reached
the headquarters of the saints-Salt Lake
City. Paid a visit to the great Mormon
temple, which, it is said, will seat 1200C
people. But my business here was, not
to visit the temple and other magnificent
ediices, but rather to interview the class
of men whose labor builds those and
every other structure for the happiness
and comfort of men.
Salt Lake is reached by two railways
the Denver and Rio Gran de by the way
of the Gunnison valley, and the Utah
Central from Ogden. There is very little
manufacturing or employment of any
kind in the city, except the railroad
shops of the above roads. At first ap-
pearance the chances of organizing were
gloomy. However, 1 resolved on per
forming my portion of the work-that l
would ascertain the sentiments of those
who should be interested in orga1Eiza-
ton, My investigations resulted in
quarrying up the foundation stones for a
first-class assembly. Through the
courtesy of Judge Smith we were granted
the use of the county court room, where,
on Saturday, the twenty first instant, the
work of organizing an assembly was
completed.
Work in the city is very scarce and
there are many railroad men idle. In
the Denver and Rio Grande shops there
is little work as the trains have not been
running for some time on account of
wash-outs. Machinlsts work nine hours
at % cents per hour; their helpers re-
ceive So to 1925 for ten hours. Carpen-
ters So, and section hands S1.5O.
Leaving Salt Lake hastened to Eagle
Rock, distance of 24O miles. 1t is situ-
ated on the Utah and Northern, a mar
row-gauge division of the Union Pacific,
running from Ogden to Butte City and
Garrison. Eagle Rock is about midway
between Ogden and Garrison has about
500 inhabitants. The town is exclusively
dependent on the railroad shops and
trainmen who make headquarters there,
it being passenger and freight division.
The shops employ, including round
house, carpenter, blacksmith and ma
chine shops, about seventy-five men, all
told. Wages are about the same as in
other shops on the line of the Union
Pacific. At the time of the late Union
Pacific strike, at no point on. the road
did the men act more promptly and de-
termined. tT l..
1 dare not boast of having organized
the men of Eagle Rock, Amy talk from
me to them would be unnecessary, and
,superfuous For weeks they have been
organized and anxiously waiting for the
proper officer to stamp their work with
the great seal ofthe order. 1t is sufficient
to say that on the evening of my arrival
an assembly was founded with fifty:fye
charter members. Nor have these men
been asleep to the necessity of reading
and supporting a labor paper that will
fearlessly advocate their rights. On
speaking to them of 7 he ENQUIRER I was
The Labor enquirer., 1884-07-05
by Associated Labor Press

+ CINCINNATI, July 2.-Labor matters in
this city remain about as they have been
for some time-rather ull-while the
molders and cigarmakers are making a
gallant fight against the "bosses.' Last
Saturday night attended meeting of
cabinet makers, which was called for the
purpose Of strengthening their union and
to rake into consideration the attempt of
a firm of furniture manufacturers to
practice the truck system on their en-
ployes. The firm declares its intention
hereafter to pay to the men but SIS per
week, the rest to be taken out in store
orders. The meeting was large one,
The Labor enquirer., 1884-07-05
THE GLORIOUS FOURTH.

Very few persons stop to think why
July is always a holiday in this coun-
try and why there is so much eloquence,
music and fireworks on that day. If
there is a reader OF this paper who re-
members the story connected with the
Fourth of July" and who observed it
yesterday with "the true spirit and un-
derstanding," in the face of present con-
ditions, that person is wanted at this
Office.
This is The ENQUIRER's Fourth of
July editorial"
The Labor enquirer., 1884-07-05

IT is to be hoped the workingmen of
the country will not allow themselves to
be led into strife amongst themselves on
the tariff question. The thing is very
plain. 1t is the manufacturers who want
protection, and the commercial men who
want free trade. Both are plunderers of
laborers, and have no interest in them
save to fleece them.
The Labor enquirer., 1884-07-05

OWING to the fact that 'the Fourth
came on Friday {THE ENQUIRIES mailing
day. this year, the paoer may not reach
the subscribers as promptly as usual this
week; but the blame for this coincidence
doesn't lie in this Office, and I know the
subscribers will not complain.
The Labor enquirer., 1884-07-05

BoYoorr Appel & Co. ( They employ
cheap labor, and refuse to acknowledge
the right of tailors and other working
men to organize for protection.
The Labor enquirer., 1884-07-05

Iris publiclylannounced that General
John C. Fremont, the first candidate for
president ever nominated by the repub-
lican party, in 1856, is firm supporter
of General Butler for that office at the
ensuing election. HonestSme will dis
card partisanism when such a fearless
champion of the peoples rights as Butler
is a candidate for the chief Office of the
government.
The Labor enquirer., 1884-07-05

BoYcorT Appel & Co. They employ
cheap labor, andrefuse to acknowledge
the right of tailors and other working
men to organize tor protection.
The Labor enquirer., 1884-07-05

TIE ENQUIRER is under obligations to
Senator Hill for cart-load of public
documents. They are both useful and
ornamental. .-t.
The Labor enquirer., 1884-07-05

THE LABox ENQuIRER 1, published every
sion Of all subjects which lend to educate,
elevate and advance the lab ,ring classes.
Politically 1t will support only the friends
subscription rates, s2.Oo in advance.
All communications must be addressed to
The LABOR ENQUIRIES, 36s Larimer Street,
Denver Colorado.
The Labor enquirer., 1884-07-05

F. B., EAGLE Rock, will please accept
thanks for long list of subscribers.
The Labor enquirer., 1884-07-05

BoYooTT Appel & Go. They employ
cheap labor, and refuse to acknowledge
the right of tailors and other working
men to organize for protection.
The Labor enquirer., 1884-07-05

SEVERAL excellent communications are
left over this week for lack of room. /
The Labor enquirer., 1884-07-05

The publisher OF this paper Is not respon-
sible for the opinions OF contributors. The
columns will always be open for the discus
day. Contributions always welcome.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

nu sasou omoiligt. enar Sarthe> nixon pa
Toulons redd den IL juni. Harmed ma va.
ra huru som helst, ed pastas med bestsmd-
det (oaktadt det ofiiciella fornekandet) att
fyra af de arbetare som voro sysselsatte med
ahastnipgen af Sarthe, insiuknat koleran
och att iva af dem afidit, t,sfvensom att siuk-
domsfall egt rum om bord, men att befal-
hafvaren gifvit rem sundhetsf0rklaring. LII
kasa larer det vara sakert att kolerafall fo-
rekommit Tonkin och Kochinkina utan
att derifran anlandande fartyg underkastats
tillracklig och vederborlig kafantan. Myn-
dighe.erna skulle, om ed forhaller sig, da
bara as2 tungt ansvar. A andra sidan pa
stas visFerligen, att sjukdomens uppkomst ar
att soks de daliga hygieniska i6rhallande-
ma ] Toulon, som ovilkofligen Or en- af
Ftankrikes minst renligt hallna stader.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16
kessred at the Post Office at st. Paul,
.nn., as second class matter.
aa6- Vid adressf6rindring uppgifves alltld
20 val Diet postl on.or. der tidningen f0rut
~themtats, som det postkontor, till hvilket
,aan Onskar "a tidningen sand.

Saatt en- heder uti att numret l. dem
r6da adresslappen eli Dir efter dagens
l6punde hummer som sir 394. I'm
siindf6rnyad prenumeratiOnsafg lift
Om ttdningen 6nskRs fortfarande;
Om nj ssstoppa', insand betalningen
for upplupen it'd. Enlige FSrcnta
staternas postlagar tillh6r det pre-
numeranterna att vid f6rfallen It'd
sjelfve tillsaga Om tidningens uPP.
h6rande, Om de ej vidare villa ha
den sig tillsand, och enl. samma lag
alRgges den SOM tager emOt en- it'd.
ming att jemv6l betala densamma'
De SOM ssstOppa'' utan att betala Pu-
bliceras efladan sasom sky dige.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16
KOleran / Frankrike.

Underrsttelsen ON kolerans utbrott Tou-
lon har, sasom latt later sig tankas, Paris
framkallat en- best0rtning cd mycket st6rre
som olycksbudet kom utan ringaste f0rbe-
redelse och som Paris for sin del har myc-
ket ledsamms minnen af de epidemier at
samma sjukdom, hvilka f0rut hariat.
AT hvad art ar den nu Toulon utbrutna
farsoten? fragar man dock dag efter att,
enligt de forsta underrSttelserna,h ,hafva tagit
alldeles for afgiordt att det var den asiati-
ska koleran dess allra varsta form. .Ty bade
de till handelsministeren lngangna admin
strativa depescherna och n&gra msdicinska
auktoriteters utlatande villa forklara sjuk-
doms- och dodsfallen Toulon sasom spora-
diska fall och hsrrorande of cholera nostras.
Sa har doktor Fauvel, vice president for
academic de medicine och generalinspektor
ofver sundhetsvasendet Frankrike, under
sammantrade med akademien f0rklarat att,
ehuru rattast vore att afvakta den rapport,
som de af regeringen till Toulon nedskicka-
de tre vetenskapsmannen, doktorerna Brou-
ardel. Rochard och Proust, ON IA dagar
skulle afgifva, Cd trodde han sig dock redan
nu kunna f0rsakra att koIeran Toulon vo-
re sporadisk, icke asi atisk, och fold deraf
skulle uttomma sig sjelf inom en- kortare
It'd. utan att vidare sprida sig. Men hr
Fauvel onskade att akademien matte upp
skjuta diskussionen ON fragan nagon It'd pa
det han self matte komma tilifaIle att
kunna lemna EFT sakrare utlatande. Har.
emot protesterade doktor Guerin, som an
seende till sakens stora vigt och den altman.
ma oron begarde att hr Fauvel. som egde till
sin disposition fera document an nagon an
nan. matte redan nu meddela ALA de upp-
lysningar han kurde. DIR Fauvel lyssnade
dock icke till denna uppmaning vidare an
att han forklarade epidemien redan vara
aftagande.
Enskilda 1nderrattelser fran Toulon be-
krafta, att doktorerne Brouardel och Proust
hysa samma uppfattning; men det tillag-
ges, att de dervid befnna sig en- bestamd
opposition till hela lakarekaren pa platsen,
som enhalligt pastar koleran vara asiatisk
af mycket elakartad Stag. Sedan den verlds.
beromde tyske lSkaren dr.. Kock anIandt
till Toulon och undersokt epidemisn, hvar.
vid han forklarat att sjukdomen ar asiatisk
kolera sin ondartaste form, har de franske
lakarnes lugnande utsago kommit be,ydlig,
pa skam. Hvad DIR. Kock f0rutsade har Sf.
ven intraffat. Sjukdomen har, trots de
NEST vidtomfattande sanitara atgsrder, ari
pit starkt omkring sig och 6kar dagliger
sina offers antal. Da man varlt af ed dix.
mening r6rarde sjukdomens natur, ed Ill
man det naturligtvis ei mindre ON dess upp
hof. Det hade f0rst pAstatts. att sjukdo-
men inkommit med transportangarsn Sar
the fran Kochinkina, men detta bestride
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16
KOmpromissen i Norge.

l Norge har det nu, som forut korthet
cmnamts, kommit till en- forsoning mellan
konungamakten och folkviljan. F0rsoning
kan man dock knappast kalla det, snarare
en- kcmpromisz. som hvarken genom ut.
strackning eller langvarighet gerna kan
karakteriseras som en- rpprlktig elier var.
aktig forsoning. Det ar ala fall mark
vardigt att sc. huru Carl den 14:de Johans
sonson, efter arslanga strider, slutligen bo-
jer sig Tor vensterns fordringar och dyme
delst handling fullfoljer unionskungens
valsprak, uppoffrande fadernearfda ideer
for ''br0draiolkens vale. vi hafva f0rut
omnamt Sverdrupska kabinettets samman-
sattning och meddela har nedan de fornam-
sta vilkoren for den ingangna kompromis.
sen.
De stridsfragor som genom Sverdrupska
ministerens bildande skola "a sin l0sning
aro foljande:
/. Statsfr&gan. Den 2 juni 1880 vagra-
de norska regeringen sista gangen sanktion
stortingets beslut att statsrad skulle ega
tilltrade till stortingen. Harpa svarade
stortinget den 8 juni samma ar att det med
st0d af grundlagen ansag beslutet lika fullt
ega gallande kraft.
Delta "nionde-juni-belut" skall nu brin.
gas ur verlden pa det satt att stortinget ON
n&gra dagar antager EFT forslag, framstsldt
af stortingsmannen Livius Smith. hvilket
innehaller det samma som det f6rra beslu-
tet SAINT derjemte tillerkanner afgangna
statsrad valbarhet till stortinget utan afse-
ende pa boningsort. Tills delta nya beslut
blifvit fattadt skola minstrarne icke infinna
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16
H6emOd.

AT ALA de karaktarslyten, hvarmed en-
menniska ar bekajad, framstar onekligen
hogmodet sasom det f0raktligaste. Det ater-
innes emellertid hos en- hyar af oss, ehuru
det gifver sig tillkanna I'd olika satt och
framtrader mer eller mindre ogonen fal.
lande. Ty huru fra iran delta lyte vi an
ma anse oss, ia. huru aIlvarligt vi an ma
tycka oss strafva for dess bekampande och
undertryckande, sd fins dock ingen af osp,
som med handen pa hjertat kan pasta, att
han ar helt och hallet fri fran h6gmod.
Det igger for diupt rotadt den menskliga
naturen, for att Vi skulle kunna upprycka
det med rotterna; det har, att vi sd ma saga,
blifvit en- menniskans andra natur och fol-
Jer henne ALA lifvets skiften. Det trifves
lika gerna fattigmans koia som rikemans
palats. sd under vadmalstr6ian som purpur.
manteln, och delta at det enkla skalet, att
vi ALA aro svaga dodliga. Hvad ar da or
saken till, att vi aro ga emottagliga for hog.
modslasten? MAntro man 81 far soka orsa.
ken hartill sjelfbedrageri? Med kanne-
dom ON den falska grund, hvarpa vi all
manhet taget tro oss kunna fota de sjelfviska
asigter, al hvilka sedan h6gmodet blir en-
f0ljd, skulle helt sakert atminstone storsta
delen at menskligheten soka frie0ra sig fran
delta lyte med st6rre al]var an hvad mn ar
fallet; men man saknar allmanhet, gent
emot sig sjelf atminstone. denna kannedom
och tror sig hafva ratt att yfvas ofver sina
foretraden ena eller andra hanseendet.
'Att bedraga sig sjelf. utan att man mar
ker det. ar emellertid, sager en- framstaen.
de forfattare, iika latt som det ar svart att
bedraga andra utan att de marka det''. Och
som Diet sakraste szttet att blifva bsdragen
just ar att tro sig vara battre an andra, sa
framgar ju klart och tydligt icke allenast
att h0gmodet har sin grund sjelibedrageri
utan afven, att intet ar lattare att falla offer
for an just hogmodet. Och det hjerta, der
det far spela here drifvas smart ALA adlare
bojelser och anlag pa fykten det egna ODE.
tydliga jaa'et vaxer oss med EFT ord sjelfya
0fver bufvndet. Var utatvanda, sjelfviska
blick ser endast fel och svagheter hos an.
dra och idel fortienst hos oss sjelfva. Pa
varningar akta vi 81, emedan vi anse dem
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

f6restafvade af afund och missundsamhet.
men lyssna ed mycket hellre till dem, som
smickra och ber6mma oss. Sadan Sr den
h6gmodige.
Men huru djupt genomtrsngda till vart
inre at hogmodets ande vi an ma vara och
huru jamf0relsevis framstaende gent emot
andra vi an ma tycka oss vAra.s& skall dock
forr eller senare den stund komma, da den
fragan ovlIkorligen och oafvisIlgt skall tran
ga sig pa oss: "Hvarofver h6gmodss jag
egentl,gen?" Och svaret pa denna fraga
maste varda ALT annat i'm uppmuntrande.
Ty hvad hafva vi val att hogmodas 6fver?
Studera mensklighetens utvecklingshistoria
och du skall pa hvarje dess bIad hnna bevi-
set pa, huru lstt afyen de mest framstaende
menniskors kraft krossats, ed fort en- hogre
makt sd biod. De hafva helt sakert afven
de kant sitt brost vidgas af h6gmod under
medgangl Fagen och gifvit sig gelfve sran
for hvad som tihkom en- hogre wisdom, men
afven en- hvar af dem fck helt sskert till sist
med odmjukhst bolja slit hufvud inf6r ho-
hom, I'm krsften gaf och erkanna: "icke
jag, O. Herre." Villa vi bafva nara och sla-
ende bevis for, att vi 81 hafva nagonting att
yfvas ofyer, behofva vi enda kasta en- blick
omkring oss, for att se, huru litet vi kunna
bygga pa mensklig kraft. Har se vi dag
millionsren vandra fran mellan den ode
mjukt sig bugande mSngden och tycker sig
hafva nog och beh6fva intet; morgon .har
han intagit plagans lager och behdfver
framf0r ALT ,andras help. - Hold .N lag.
rar atervander hjelten fran slagfsltet och
beundras och Sras af ALA; dagen ar knappt
andad forr an den prisade hjelten helt plots
ligt fatt sin sista marschordrs denna yerl-
den. - I slit arbetsrum sitter forskaren och
soker med tillhielp af sitt f0rstands klara
fackla pejla vstandets dup; den foliande
dagen 6nner honom med: form6rkadt for
stand en- -darcell:i ALA dessa kande sig
mer eller mindre stella ofver sin lifsger-
ming; menlhvilke6 saledning hade de val
sjelfva verket dettilI De, ikasom ALA an.
dra skapsde vaSlaer, sro ju natu1ens eviga
lagar underkdgtade. ty infor den evige
gala inga Observation-Disclosures ;och den en-
da slutliga jordiska vinst ,en hvar af oss har
att med full visshet parzkna, blir iu en- -
graf. Och hvad ha vi dA haft for skRl att
h0gmodasl
"Hogmod gar fore fall" ssger ordspra.
ket, och visst sr, att intet formar sd grunG
och botten forderfva EFT menniskohjerta,
.om hogmodet. der det fatt innzstla sig.
Derfor: strid mot ALT h6gmod! Ma vi ej
tro, att vi sjelfve arc nagonting, ty dA fodes
latt hogmod; ma Vi taga oss till vara for
var naturligaste arfsju kdom, inbiliningen,
och stadse srinra oss var obetydlighet gent
emot den hogre makt. som skiftar vara
oden. "Man kan aldrig, sager den ododli.
&c Goethe, nog tidigt ia lara sig, huru UNI
bSrlig man ir verlden."
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

sig j stortinget. Efergifterna Sro saledea
fullkomligt omsesidiga, ty konungamakten
eftergifver st0rre delen af de ''garantier'
som den vile forena med statsradsfragan,
sasom uppl0snipgsratt, pensioner at stats
raden o. 8. ", hvaremot stortinget afstar
fran ''9:de-iuni beslutet" och dermed lem
mar vetofragan ober0rd.
2. Jernbanstyrelsefragan. Ministeren
Selmer hade sanktionerat storre delen af ett
stortingsbeslut ON ordnandet af jernvagar-
mes styrelse. men harifran godtyckligt un-
dantagit den del som r0rde stortingets
ratt att centralstyrelsen insatta iva affairs
man.
Den nya regeringen skall bringa stortin-
gets beslut helt och hallet verkstallighet.
8. Skytteanslagsfragan. Sanktionen ha-
de vagrats d stortingets beslut att ansla 80,
600 kr. till nybildade skytteforeningar och
en- centralf6rening.
Denna frAga loses pa det satt att stortin.
get fattar nytt beslut amnet med vissa till
lagg, hvarigenom konungens egenskap al
hogste befalhafvare 0fver landets stridskraf-
er nagon form hafdas, hvarefter besIutet
sanktionsras och verkstalles.
4. Lsnsmansfragan. Det af stortinget
delta DR. godkanda lagforslaget ansaende
lansmanstjensters tillsattande (hvarigenom
amtmannen skola utse lansman bland tre
personer com blifvit uppiorda pa forsIag af
distriktets valmsn) erh&ller konungens
sanktion.
5. Valrattsfragan. Konungen sanktio-
nerar ikaledes stortingsts beslut ON sadan
andrlng af grundlsgens 3 80 (enligt Sver-
drups m. fl. forslag) att valratt tillkommer
en- hvar myndig och oforvitlig medborgare
hvars arainkomst uppgar pa landet till $50
kr. eller stad till 800 kr. ...
Bade svenska och norska hogertidningar
hafva upphSft stt valdigt harskri 0fver
hvad de kalla zen snoplig kapitulation". vi
kunna ingalunda gilla EFT dylikt ultra for.
domande omdome om konungens nu tagLa
sieg. Konung Oscar visste nog hvad han
gjorde, da han uppoffrade sin egen ofverty-
gelse for sina undersaters basta. Mar man
med uppmarksamhet ge nomlaser de mode
rata kompromisvilkorep, skal man fnna
huru oberattigade sadana uttryck aro som
"konungen har kapitulerat", konungen ar
f0r0dmjukad'' ''unionen svafvar fara's m.
m. at samma Stag.
Hvarje ministere maste ju ha ett program
ON den skall CORA skal for slit embete, och
hvarje ministerprogram, det ma nu vara Ii
beralt eller konservatift. maste iu ega kon-
ungens godkannande for att kunus, utforas.
Med delta FOR 6gonen och da vetofr&gan un :
danskjutits SAINT skytte anslagsfragan for
bindes med ''garantier" far det sagas att
den nu sfslutade freden ar ika hedrande for
b&da parterna.
Med hvilket jubel komprsmissen motta-
gifts i Norge, vittnar nedanstaende telegram
till en- Stockholms tidning:
Omkring 100 ansedde borgare Kristia-
MIA hafva utfsrdat ett upprop ON anordnan.
de af EFT fantag for konungen och stortiuget
sondagssftermiddagen den 20 juni.
Till statsminlstern Sverdrup inga lyck-
0nskningar fran stad och land ALA trak-
ter af landet. Diver ALT raider jubel och
ega festligheter rum. Till och med "ma.
jestatsforbrytaren" Hol ropar slit blad
"Lefve konungen!"
H0gern skall icke deltaga det forut
namda festtaget.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16
Forbi.

: Farval for alltid land. der allting talar
ON tunga bojor och om tranga band.
NJ inga suckars skatt jag mer betalar
At hatets laga smart DIR slsckt dess brand.
Fran eder fyr jag, tranga hembygds dalar;
Fran dig jag liar skumbestankta strand.
Der sorgens br6d jag svalit med bitter
smarta,
Der afundsgamen gnagit har mitt hjerta.
Som Lazarus. mar litvets HERE vackte
Ur dodens djupa summer honom opp.
Och vana systrar hohom famnen rackte,
Med ogon stralands at frojdfullt hopp;
Som ornen, mar han f0rst sin vinge strackte,
Som blomman mar hon frambr0t ur sin
knopp:
Sa blickar jag ut ofver ifvets yta,
Der morgonsolens stralar sk0nt sig bryta.
Hvi star jag an har tvekande pa stranden
Och skadar tanklost skummig boljas lex?
Ej svala fakten ifrar vestanlanden
Mig Tulsa kan med omit och lu6igt smek.
Vid nordans hvin, ogat fammar branden,
Och rodnad skimrar upp& kinden, blek.
Flyg ut min farkast, frltt att vagen pl6Ja,
Mot skyn jag will de fylda seglen h0ja.
En- yngling cd sin hembygd afsked bjuder,
Och fran dess strand hans segel honom for.
Han marker ej hur vredgad vagen siuder,
Sin harpas silfverklang han endast hor.
For hvarie ton ifran dess strang som ljuder,
Eft bittert mime swimmer bort och dor:
Hvi skulle han 81 fydda sorger glomma,
Det ar sd ljuft, mar man som han far
dr0mma.
o, skona dr6m! En- gang ock jag dig drom-
de -
Liuf var du, men-hvi var du ock sd kort?
Din sallhet, yngling. 0det at dig g0mde
Ej langre var; en- Wind den blaste bort.
Eli nojets blgar du till halften tomde
Form sorgens kalk dig racktes lika fort.
Pa lifvets stangel du en- ros sag knoppas,
Den yissnad ar. Hvad har du mer att hop.
past
Du sag ej molnet, som vid himlaranden
Sig hotfullt hojde-stormen bodde der.
DEN slapptes los och wagons Stag mot san
den
Dig badade den fara, som var mar.
For sent! Tillbaka kastas du mot stranden
Utaf det haf, som dig ej langre bar.
Fran krossad farkost har du kastad blifvit
Emot det land, som nyss du ofverglfvit.
An fyter bolan mot den kanda strandsn,
Som fore stormen, lika lugn och kali;
Fran brustna harpan den malta handen,
Dock ingen ton sig blandar med desss svalI
I seglarns hjer.a sorgen hugglt TANDEM,
FIydd, hadansvunnen ar hans glade all.
Pa brackta k0len sitter han och CRATER,
Ty aldrig mer tar han sin farkost ater.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

TOnkin, AT de franska trupperna i
Tonkin skall en- del atervanda hem slu-
tet af juli. Observation-Disclosures general
MilIot atervander ocksa till Frankrlke. Ge-
neral Briere de Lisle skall eitertrada honom
som be(alhafvare.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

Sverige. En- lustjakt tillhorande prins
Albert af Monaco led sistlidne torsdag, en-
ligt telegram fran Karl-krona, skeppsbrott.
Jaktens besattning omkom, mon prinsen
raddades.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

Bulgarien. Tvisten mellan Serbien
och B llgarien har hufvudsak redan blif-
Wit bilagd. Det aterstar endast att ordna
nagra formfragor. En- sarskild kommission
skall sammantrada for att verkstalla en- slut
liz gransreglering vid Bregova.
Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-07-16

NTurkiet. Fran Konstantinopel med
delas att Porten haller Is, 900 man bered-
skap att afga till Sudan. Porten begar att
ia besatta Egypten med militar i i6rening
ettdera med England ensamt eller med ALA
de ofriga stormakterna.