Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-29
Reflex ektiOner af en- CANA
aGfarmare.

I en- canada tidning for 1882 stod att lasa
foliande jemforelse mellan de f6rhallanden,
under hvilka den frie med ALA medborger-
]iga rattigheter forsedde farmaren inom u.
s. lefver, och de, under hvilka den cana
densiske farmaren suckar. vi taga oas fri
heten atergifva dessa farmarens reflektio-
ner 0fversattning.
'"The yankee farmer stlger upp ON NOR
gonen uppfriskad och tillfredsstxld; den
badd pa hvilkeu hans kropp blifvit uthvi
lad ar af den egsnskap ait lakan, ,tacken och
madrasser skulle belagts med en- tulltaxa af
60 till 18O proc ON lie blifvit importerade
fran EFT frammande land. Men de Sro, som
man sager, "hemmagiorda' och hans dr0m-
mar hafva 81 oroats af dessa frihandelsspo-
ken att 'skyddstullen" hojer priset pa in
hemska produkter till priaet af importerade
sadana plus tullafgiften. Mr. David A.,
Wells och andra agenter for fabriksfirmor 1
Leeds och Manchester sokte val en- gang att
skramma honom med dessa gyckelbilder,
men erfarenheten har lart honom att ALT.
sammans ar endast fantasifoster. InfSrsel.
tullen pa bomullstyg ar 8 cts per yard, men
pa samma gang kan den frle farmaren i
narmaste atad kopa samma slags vara for 7
cents per yard och dsssutom sc ofantlipa
qvantltster deraf ga ut den utlandska
marknaden sasom till Eng der det kon-
kurrerar med det landets frihandelsvaror,
vidare till Canada. Sydamerika, Australien
o.. s.v. Han vet att det just ar skyddstuI-
len han har att tacka for dessa narbelagna
bomullsfabriker, som konsun era de alstsr
han kan afyttra af sin egen produceripg och
sedan forse honom med de foradlade pro-
dukter han 81 self kan astadkomma. Sa
forhaller det sig afven med hads tacken och
madrasser. sanning han masts vara till
fredsstald med sin badd. Det ar en- Srlig
lnhemsk vara. kostar honom mindre, an ON
den wore f0rskrifven fran utlandet och dess
forfardigande har gifvit syssel.attning och
uppehalle at arbetare, som tsQa sina lifs-
forn6denheter fran just denne farmares
"torgvagn". - Han stiger upp .och klSder
sig. Hvad oroar Diet honom att inf0rsel af
utlandska tiger ar belagd med hog tull H.
kasom afven hattar, skor r,skiortor o. d. HeIa
hans dragt, fran hufvud Till fot ar inhemsk,
de penningar dess producering betlngat har
kommit landet till godo, har riktat natio-
men och han fnner sig deraf mera tillfreds
stald an ON hans rock hade kommit fran
yestra England, hans hiatt fran Noting
ham, hans skjorta fran Manchester och
hans stofar fran Stockport. - Klockan sa-
ger honom att frukosttlmman ar inne Den
ma for ofrigt hugnesamma underrattelse for
dystras Ell nagon man derf0r att utlandska
tidmatare tsxeras IS proc. vid inf0rsel
Forenta Staterna, tvartom det paminner
honom ON urfabriksrna Connecticut och
ON de tusentals handler, som der finna arbe.
te, och rom sin ordning bidraga till att
satta landets farmar hogre varde. Fruko.
stem ar slutad, (inom parentes torde fa NAM
mas att F0renta staternas import6rer tapa
teet direkte fran Kina och ej 6fver Mon.
treal ellsr London), unionens man tager nu
till sina akerbruksredskap. Importerade
redskap. sasom spadar sky ffiar. .hackor, gaf:
lar, krattor etc. taxerade efter IS proc, trS.
ambar, byttor, tiarnor etc. likaIedes Sc
proc. plogar. harvar, s&nings- sk0rde- och