Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-04-30

med sin vardighet att upptrada infor er
domstol, som visat sig sakna aktning for lag
och ratt, och infor hvilken salunda ALT for.
svar skulle varit en- rem komedi. Aklagar.
komiten har derfor haft det stora n6jet att
sta utan motstandare pa den arofulla val
platsen.
Den 8 April kungjordes Kristiania det
med stor spanning motsedda bildandet al
den nya norska ministaren. Ur den fora
ministaren har tagits den af rlksratten till
b0ter domde hnanslninistern Schweigaard
till statsminister Norge. Godsegaren Karl
Lovenskiold ar norsk statsminister Stock
holm. I ofrigt utnamdes till statsrad: amt
man Bang, falttygmastaren Dahl, professo
rerna Aubert och Ebbe Hertsberg SAINT ex'
peditionssekreteraren Reimers. F0rre stats.
raden Johansen och Hertszberg qvarsta ills.
vidare. En- statsradsplats ar annu obesatt
en- indragen, enligt tidigare stortingsbeslut
Valet af denna ministar torde vara hog
grad odesdigert. Det ar en- fullstandig
kampministar.
Som bekant fora de norska vensterblader
ett ytterst haftigt sprak mot konungen och
Sverige. De iva varsta skrikhalsarna
"Werldens Gang" och "Dagbladet" komma
nu att stallas under rattsligt atal for smad-
liga yttranden ON konupgen. "Werdens
| Gang, skall tilltalas for Bj0rnstjerne
Bjornsons yttranden ON konungens dikta-
men och "DagIadet" for en- redaktionsarti-
kel ON konungens tai Stockholms jei nba
| nestation.
Bjornsberne Bjornson sages sjelf komma
till Kristiania for alt syara tryckfrihets.
malet rorande den af honom "Verdens
Gang" inf0rda artikeln.
Den norska forfattningsstriden synes blif-
va skickelsediger for unionen mellan bro
drarikena. Den radikala venstern lAtsar
visserligen som ON unionen ej det ringaste
berordes af striden, men har nu fran svensk
sida fatt en- ratt skarp Iexa ON slit misstag
harutinnan. Konungen har nemligen be-
CART slit svenska statsrads utlatande ON och
hvad man de norska stridigheterna inver-
ka pa unionen mellan Sverige och Norge.
Statsministerns svar sina och embetsbr0-
dernas vagnar lydde;
IT'LL Ell. Mt konungen.
Elders k. mt har nader behagat uppma-
ma mig att inhemta och underdanighet
anmala hvilken mening det svenska stats.
radets ledamoter hysa betrafande nedan
omformalda tvenne uti norska riksrattens
dom emot statsminister Selmer berorda fra.
gor, for sd vidt namligen dessa fragor kun.
ma anses utofva inverkan pa den mellan
Sverige och Norge bestaende union.
De meddelanden, hvarom Elders k. m t
gifvit foreskrift, hafva nu .egt rum, och jag
ar af samtliga nina kolleger bemyndigad
att pa det satt nu skier underdanighet gif-
va deras mening uti namda hanseende till
kama, pa samma gang Jag har att uttala
min egen.
Sasom Elders k. m:t uttryckligen forkla-
rat, kan det ingalunda tillkomma det sven
ska statsradets medlemmar att ems pa det
NEST aaagsna satt ber0ra amnen, hvilka afse
enpart norska angelagenheter och formal
landen, utan vart yttrande maste vara
strangt begransadt till angifvande af den
vigt vi kunna anse de foreliggande fragorna
ega unionelt afseende. Betrafande sale
des namda fragor fran denna synpunkt be-
traktade, aro nina kamrater och jag utan
ringaste Observation-Disclosures af den asigt
att Unionen forutsatter och betlngar
att i Norges grundlag lika litet som
Sveriges andring ma kunna vidtagas utan
konungens bifall och samtycke,
afvensom
att Norges bevapnade styrka skall l1ka.
som Sverges vara stald under den gemen-
samme ko onungens befal och lydno.
Kristiania den mars 1884.
Underdanigast
G. j. THYsELIUs,
svensk statsmin1ster."
Denna markliga forklaring stalIer saken
pa sin spets. Svenska regeringen har sa-
som sin uttryckliga asigt forklarat att unio.
men forutsatter och betingar konungens alb.
soluta veto grundlagsfragor inom bada ri
kena. Norska stortinget fornekar delta ko.
nungens veto Norge och straffar sasom
forbrytare de statsrad, som villa hafda det,
samma. Huru skall da denna union langre
kunna bibehallas?! Framriden far gifva
svaret pa denna morka gaia.