Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-08

j mnade f0rdelning af vsrme och k0ld mel.
Ian olika Arstider och fastlandsklimat, som
kan l&ta ytterligt skarpa motsatser mellan
varme och kold trada dagen. Hafvet
0fvar EFT mildrande infytande pa klimatet
vid nSrliggande oar cch kuster och ju mera
inskuren en- kust ar med oar och half0ar.
vikar och sund, dess mildare ar afven lam
diets klimat, medan en- hopad landmassa
utan inskaroingar at hafvet anda ut emot
kusterna bibehaller Observation-Disclosures.
Hvilken inverkan denna motsats skall haf-
va pa EFT lands hela naturliga beskaffenhet,
later lstt tanka sig. forsta rummet ar Diet
vaxtliahsten. som tager intryck deraf. I
det hela taget maste det blidare klimatst
och den st0rre fuktigheten hafvens narhet
j vida hogre grad frzmja vaxtlighetens ut
veckling rikedom och mangfald af arter,
an hvad fallet ar med EFT fastlandsklimat.
Denna rikare utveckling af vaxtrikets
alster betingar afven djurverldens uibildning
till vexlingsrik mangfald; och endast har,
der naturforhallandena aro henne gunetIsa,
kan menniskan hafva tradt fram och med
kraft gjort sina ansprak som skapelsens
here gallande. Det ar vid hafven eIler 1
derassnarhet, som all mensklig odling forst
slagit rot och utbildat sig till magt och stor.
het; och det Dir f0rst sedan den der hunnit
vinna fasthet och stadga, som den, b0rjau
tveksamt och forsIgtigt, men smart med alt
fastare och snabbars steg trangt fran inat
fastlandens ikre.
Att den storre fuktigheten ar en- bland de
allra vigtigaste och NEST besydande at de
f0rutsattnIngar. som betinga hafsklimatets
ofantliga f0retrade framl0r fastlandsklima-
tet i civilisatoriskt hanseende, det faller ed
klart ogonen, att det knappast ems behof-
yer p&pskss. Utan fuktighet ar intet orga-
niskt lif mojligt; och ofver en- fullstandig
oxen fJrmar den menskliga odlingens magt
intet. Det ar brIsten pa regn som skapat
6knarne; med tillrzcklig nederbord skulle
de f0ryandlas till fruktbar malk.
Eft msgtigt iafytande sd val pa fuktig-
hetsgraden som pa medel varmen cit land
utofva hafsstrommarne, hvilka fora Diet at
eqvatorns lodratt fallande solstralar upp-
varmda vattnet mot polerna, medan det
kalla, isfylda vattnet fran polarhafven
oupphorligt strafvar att j motsatt rigtning
MARINA sig eqvatorn. Den -haraf uppkom-
mande standiga s,riden mellan det varma
och kalla hafsvattnet ar at djupt ingripande
betydelse for det fasia landets klimat. Det
zr golfstr6mmen, som gifver At Norges kust
en- arlig medelvarme sd hog. att den langre
in fastlandet ej aterfnnes forr an 20 eller
80 breddgrader langre soder; det Or golf
strommen, som giort det vestliga Europa
till hvad det Or, och utan hvilken den skan.
dinaviska halfon skulle foretett en- aldrig
tinande massa at isi0klar och sn0falt.
Utmed Atlantiska hafvets vestra sida
stryker den kalla Labrador str0mmen, som
ut6fvar en- rak motsatt verkan pa det mar
liggapde landet. Staden New York ligge.
pa ungefar samma breddgrad som Neapel
Europa, men hvilken himmelsvid skilnad
foreter icke klimatet dessa bsgge stsder.
Under det klimatet Italien DR. mildt och
jemt, f0reter det amerikanska klimatet de
skarpaste kontraster mellan sommal hetta
och vinterk0ld. Orsaken hartill ar, att den
kalla Labradorstrommen tranger sig har in
mellan kustlandet och golfstr0mmen och
tvingar den senare att vika at utat hafvet,
der den delar sig, sd att on gren Wander ater
till eqvatorns grannskap och under Yagen
gor A!rika hetsre 4 det eljest skulle vara.
ON en- h6jning af New Foundlandsbanken
stangde den kalla strommen ute fran Anne.
rikas kuster och lemnade golfstr0mmen
fritz tilltrade dit, skulle det kanske leda till
att den senares sydliga gren droge sig mera
mot norr. hvarigenom Afrikas och isynner-
het Saharas klimat skulle ed ansenligt sval-
kss, att molnbildning och regn blefve min
DIRE sallsynt, och dermed stora strsckor af
6knen forbytta fruk'bart land. Pa sam.
ma gang skulle klimatet pa Nordamerikas
ostra kust anda djupt In landet betvdligt
mildras. mahInda icke till samma grad som
i vestra Europa, men dock Sd, att genomgri-
pande forandringar verldsdelens ala kul.
turforhallanden deraf blefve en- fold.
Bland de faktorer, som utom nsrheten
till eller afstandet fran hafvet och derpa
bsroende f0rhallanden ut6fva ett bestkm-
mande inAytande pa EFT lands klimat, ar
landets st6rre eller mindre hold ofver haf.
vet. Ju lagre EFT land ligger, desto varma-
re Or def, ju h6gre man stiger, dess mer
aftager varmen. Derfor kan afven ett nord.
ligt belaget lARland vara varmare an EFT
sydllgare for samma klimatiska infyteleeri
6frigt utsatt h5gland Afven bergen. in
verka pa klImatet genom att afstSnaa de
varma eller kalla luftstr0mmarne. Till
Nordamerikas afkylande bidrager lei ringa
man den omstsndig igheten. att landet sluttar
mot norr och saledes ligger alldeles 6ppet
for de kalla polaryindarne. som ,naen
skyddande bergsmur stanRer ute. Liksom
en- bergskedia utestinRer varma eller kalla
vindar, kan den afven hindra fuktighetsn
fran hafvet att ubreda sig mat landet, hvar-
pa vi hafva exempel vid vestkusten. .hvarest
bergskedjan skarpt begransar EFT fuktigt
kustbalte fran ett TORT inland.
Men det 6nnes annu en- faktor af obersk.
nelig vigt, som Vi icke tagit med berak-
ningen- ingripande. Det ar
en- at iordkunskapens vigtigaste fragor,
men 6nnu ej pa langt mar till fullo besva-
rad, hvad man menniskan genom slit
arbete kulturens jenst bidragit till att for
bsttra eiler f0rsxmra klimatet och dermed
CORA utsigterna for Sin framtid hzr pa jor.
den ljusare eller morkare.