davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

en- gang varder kommandel For henne
blir ju lifvet endast en- lex, hvaraf hon
soker njuta cd mycket som m0jligt, en-
betydelselos tillvaro. at hvars allvarligs
fordringar hon ej skanker nagon uppmark.
samhet. Malet mot hvilket hon syftar, III
81 att soka pa evighetens strand. utan
inom det andligas omrade. och derfor bin
ock strSfvandet att ma delta NAL af rem,
jordisk natur.
Det duger dock 81 for nagon att helt och
hallet forbise. det EFT hogre NAL ar menni-
skan foresatt, an det, som andligheten fam
mar inom sina ramsrken. Och erdast den
som med sin lifsgerning visat, att han stad.
Sc haft delta hogre NAL sigte och for dess
ernaende inlagt EFT arligt strafvande, kan
med lugnt ssmvete bara medvetandet der
ON, att "vara gernlngar folia oss efter".
Men strafvandet ar endast det fall fullt
arligt, att det ar rigtadt mot EFT NAL. pa
hvilket man koncentrerar ALT: hvarje ande-
tag, hvarje tanke, hvarie rorelse, hvarje
steg, hvar1e ord, ALT Dor syfta till delta NAL,
Och man SKall vlnna det-
Och hvad hafva vi da att iakttaga lif-
vets sko!a2 Hvilka fordringar staller SAM
lefnaden pa oss? S0k att vara en- god
och for klander sd litet som mojligt atkom.
lig medborgare, hvilket man endast blir
genom redbarhet och rattskafenhet mot en-
hvar, med hvilken man kommor nagon
al pu horSr;pp aSlJ b;ar.o& erst< S~a~ III
afundsjuka och missundsamhet och lemna
deras stale rum for den fridsamhetens an
de, som ensam f0rm&r CORA saval var egen
som andras lefnad glad och lycklig. Handla
alltid sd mot andra, som du will att andra
skola handla mot dig, och lat delta gala sd
det lila som stora. Ser du en- dalig hand
ling begas, framhall det daliga uti densam-
ma, men pa EFT satt, som ej sarar, utan VAC
ker en- lifiig onskan att kunna afhalla sig
fran begaendet af dylika klandervarda sa-
ker. Med EFT ord: s6k uti ALT att foIa
hjertats och samvetets r0st, smickra lika
litet idelsen, der den fore6nnes, som under
lat att tala sanningens osminkade sprak der
sd beh0fs. Men framfor ALT: Iom derfor
ej, att du sjelf ar en- svag dodlig, som har
nog, ia ofvernog att halla dit eget hjertas
aker fri fran det ogras, som cd gerna der
will innastla sig. Och till sist: gl6m ej Ho-
nom, utan hvilkens help vi ALA kunna sd
foga utratta. men med hvilken afven den
obetydligaste af oss kan blifva stor.
Ma vi slutligen erinra oss, att huru an
Iifvet ma te sig for en- hvar af oss, sd qvar-
star dock alltid vissheten derom, att gladjen
ayf och lidandet upphor och forsvinner
med var egen vaielse glomskans haf, men
vara gerningar upphinna oss vid grafven,
svafva omkrng vart mime pa jorden och
folia var hyktande ande till evigheten.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
L l1fvets strid.

Har samlar man skater af gods och af
guild,
For verlden man lefver och strider;
Och ofta man glommer for vinningens
skull,
Att det emot aftonen lider.
Man foga besinnar, man blot ar en-
gast,
Som smart maste lemna de skater man
NEST
For0kar och alskar pa jorden.
Och sallan man nGis med sin jordiska
lott,
Med afund man skadar sin nasta;
Men Dor man koja och bor man slott,
Sd Dor man, der sorgerna gasta.
Smart tiggaren hvilar fran armod och
brist.
Och herskaren faller sin splra till sist,
Och purpurn f0rmultnar grafven,
Men korset pa griftkullen lutande star,
Och visar fran gomman mot iuset,
Och graset Diet spiras vid sol1jus och
var
Pa stoftet. som hvilar gruset;
Och pr0fningens vag genom stridernas
brus
Oss narme den himmel, hvars stralande
ljus
Kringf0dar den nattliga 0knen.
Och lycklig ar den, som fran tararnes
strand
Vet lyfta sin blick mot det hoga.
Som langtar dit upp till det fredliga
land,
Som Ter mot hans anande 0ga.
Ar vandringen stormig och tr0ttsam och
lang,
Det hoppet ar juh, att den slutar en-
gang,
Och modan forbytes hvila.
En- framling man vandrar i smartornae
dal,
Bland slumrande fadernas grafvar;
Bland gladje och tarar, bland l6jen och
oval,
Pa bradden af griften man snafvar.
Och prakten den grusas, och slagten
f0rga,
Och Walden forsvinna; men det kan be-
sta
Som leder slit ursprung fran Iuset.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

SAINT att examinatorerna skola afven taga
under pr0fning kandidaternas enskiala tro
och politlska asigter. En- AMMAN bestam.
melse ar, att ministern kan till akadsmiens
professorer mamma man, som sakna all
akademisk kcmpetens. blot de aro renha-
rigt lojale. Eft forslag, som ocksa fran
borjan ingick denna stadga, var att ed
betydligt nedsatta studenternas antal vid
universiteten, att delta e.t land, hvars
st6rsta behof DIR intellektuel kraft och
utbredd bildning, skulle sjunka fran $500
till 1900. Delta forslag fck dock forfalla.
emedan vederborande fruktade, att landet
sa fall skulle 0fversvammas med tyskar,
h vilka skulle ofvertags ALA sysslor, for
hvilka bildning fordrades.
Dessa sorgliga forhallanden, sager Step
MAX, aro hufvudorsaken till den sndliga
Diet olyckliga Ryssland.
Mycket af det sagda skall mahanda forkla.
ras af mangen for otroligt. Dessvarre, det
ar sd mycket, som fortaljes fran Ryssland.
hvilket al otroligt, men dock bokstafigen
SAINT.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
De ryska unIvers1tetsfOr-
hallandona

skildras af den bekante revolutionare Step
MAX ALT annat an ljusa farger. De ryske
studenternas lif Dir upptaget af en- standig
kamp mot polismakten. som genom det
NEST forhatliga spioneri och EFT tyranniskt
strypsystem soker f0rqvafva hvarje gnista
af sjelfstandighet hos den vid universitetet
studerande ungdomen, Sasom bevis derpA
anfor den ryske forfattaren fera fakta. som
for vesteuropeiska 0ron ljuda sasom otroli-
ga. Samlif med kamrater genom f0renin-
gar och kiubbar ar f0rbjudet.e Icke ems
enskllda sammankomster sina hem fa
studenterna halla. Portvakten och huse-
garen maste genast anmala dylikt for poll
ser. som med valid skingrar samlingen SAINT
ansatter vederborande med en- mangd in.
qvisitoriska fragor, for att fa reda pa hans
umgange, hvad han laser, vid hvilken It'd
han kommer hem m. m. Studenterna sta
under uppsigt af en- sarskild inspector, som
under sig har fere neutrality-suspicious. och en-
massa agenter, SAINT ar bekladd med en- vid.
strackt magt. Han eyer att utan nagot
slags dom och ransakning f0rvisa en- stu
dent fran universitetet, vagra utdelande af
stipendier, berofva den mangen gang be-
h0fvande studenten raft att gifva privata
lektioner, STRATA med tangelse; han kan
tilltala dem. om de komma f0rsent pa f0-
relasningarne, ON de bara klader, som icke
falla honom i smaken, eller klippa slit har
pa EFT satt, som misshagar honom, eller ha
hattar af en- form som han ogillar-med ett
ord, han kan playa dem med hvilka barns
ligheter som helst. Delta fortryck kannes
sd mycket tyngre, som de ryske studenterna
allmanhet aro frisinnade och bekante
med den fria vest.europeiska forskningen
Derfore forekomma sd ofta upplopp och
oroligheter vid de ryska universiteten, En-
dast Ryssland kan det ocksa handa, att en-
professor beordrar polls att tvinga studen.
ter till hans forelasningar, eller att gems.
darmer, kosacker och soldater infnna sic
for att med valid skingra en- studentsam.
mankomst, eller att regeringen. for at,
qvafva Observation-Disclosures, vidtager 3D.
dana tvangsatgarder. som att minska stu
dentantalet, hoja terminsafgifterna och
skarpa ACKNOWLEDGEMENTS SAINT ombllda
h0gskolorna till EFT slags militarkaserner
eller ock helt och hallet indraga dem. Detts
sista har skett med den mycket populars
qvinliga lakaresko'a an i Petersburg. TEX
niska hogskolan och skogsskolan Peters
burg deremot ha fatt ega bestand, sedan d.
i vederborandes tycke ALT for spansk.
studenterna blifvit satte under den stranga
ste militariska uppsigt.
Det vSrsta sIaget mot universitetsbildnin
gen Dir emellertid den nya universitetsstad
gan, som utarbetats af universitetsministerr
Delianov, Tolstois kreatur och Katkov
van. Der foreskrifyes bland annat, at
examina skola verkstalIas af en- af regerin
gen tillsatt kommission, fran hvilken sjelfv.
lakarekaren ar helt och hallet utesluten
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
Mennisko

'sVid bedomandet af en- menniskas per.
sonlighet ar" yttrade en- skriftstallare,
s'ingenting "a tillf0rlitligt som hennes 0ga.
Det ar det verksammaste och kansligaste
sambandet med den yttre verlden, den
fackla med hvilkea vi kunna intranga
hjertats innersta vrar, afven da lapparne
tiga eller orden Uuga." Afven om man
inrymmer ogonspraket en- plats saso m sja-
lens sprakr6r, sd leder dock "blickens stu
dunn" endast till en- lard och konstlad
forskning, och man ringaktar det, anvandt
sasom hjelpmedel vid uppfostran eller det
dagliga umganget. allmanhet torstar
dock hvarje fornuftig menniska och afven
det h0gre organiserade djuret dickens
uttryck. Icke blott hunden. utan ifven de
vida, rasande djuren underordna sin villa
menn1sko0gats makt. Barnet, som annu
blott har EFT dunkelt begrepp ON ordens
betydelse, forstar modrens leende eller
fortornade blick. Ogon- och teckenspraket
ar vArt ursprAk. och vi skulle mahanda
befnna oss battre, ON vi ej cd ofta vore
stand att anvanda vara ord till doljandet al
vara tankar. ForvanansvSrdt ar emeller.
It'd, huru litet menniskorna, till och med d.
mera bildade bland dem. aktgifva pa ogon.
spraket, pa dickens uttryck. och likva
fnnes hari EFT medel att komma underfund
med var omgifnings karakter. Skulle led
ningen at ett barns uppfostran ei vara lat.
tare och mera naturlig. ON barnet aldri.
fnge tala med oss annorlunda an med er
0ppen blick?
Det ar 81 nodvandigt, att barnet vid tyif.
velaktiga fall erhaller kannedom ON var
samtycke eller nekande annat an genon
var blick. Da man Will leda EFT barns upp
fostran. aro de enklaste medlen de basta
Det Or ganska eget, att ej 0gats fsrg ellie
form, utan dess uttryck ar det. som utg0
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
Vara gerningar f0lja Oss
Gftor!

ON vi standigt fastholle vid denna var
nande sanning, huru annorlunda skulle ej
lifvet for aertalet af oss gestalta sig, huru
mangen hedrande dom skulle da ej fallas
ofver var lifsgerning, mar vi kallas hadan
att aaagga rakenskap for lifvets dyra Ian!
Huru mangen allvarlig tanke skulle nem-
ligen ej vakna till lif vart inre och huru
manget redbart strafvande skulle ei blifva
en- hedrande fold af dessa allvarliga tan.
kar! Samvetet skulle ej sd m&ngen gang
ia ropa torgafves slit varningsord, ON ida
vi ik Herkules vid skiliovagen sta ovissa
valet mellan det onda och det CODA, erinra-
de oss att vi ej ostraffadt valja det samre!
Det ovissa kommande borde ock framkalla
allvarliga tankar och f6da CODA f0resatser,
men afven dervidlag CALLER. att hvarje tan
ke, hvarie foresats, den ma vara huru god
som helst. ar utan betydelse. ON ej hand.
lingen gifver den kraft, "Tanke och hand
ling, sager Goethe, "se der summan af all
vishetl' - Men delta gor sig tyvarr 81
hos ALA gallande och deraf uppkommer
delta lif for stunden. delta ofrsnde at It'd
och kraft pa lattsinnets och betydelsel6she-
tens altare. Man onskar visserligen inlagga
handlingskraft sin Ifsgerning. man go,
till och med mangen gang en- ganska kraf.
tig ansats, men dermed Dir det ock slut. Del
vackra resultat, man tankt sig, uteblef ps
grund af bristande viljekraft. Det ar cd
latt att 0nska, men sd sv&rt alt villa, ,hvilke
kommer sig derutaf, att onskningarne ut
talar sig en- svaghet, william deremot kraft
Stode det emellertid klart for en- hvar a
oss, att "vAra gerningar folja oas efter", 8.
skulle helt visst kraft william CORA sil
betydligt mera gallande, an hvad nu verk
ligen ar f0rhallandet. Men hvilket allva
skal man val kunna parakna hos del
menniska, som gl0mt att rakenskapsdagel
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

dess egentIiga skonhet. Huru onda kunna
81 ofta stora dunkla, halft slutna 6gon synas
oss, och huru hanforande kan ej glansen af
EFT mattfargadt 0ga framlysal Huru rorande
finna vi 81 det fuktiga, bedjande 6gat, och
huru magtigt tiIltalar oss 81 sjelfkanslan
den kropps. och sialsstarke mannens blick.
Hvilken askilnad mellan den stirrande,
tanklosa blicken och den, som tyckes &c
bort ofver denna jordiska tillvaros granser!
I hvilket 0ga har eli blot kSrlek eller hat,
och den, som gifver akt derpa. skall
stundom se det blixtra al hatets fammor
eller lysa af godhet, ty ogat aterspeglar
vara lnre kanslor.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

For att snarast m6jligt kOmma till
EFT fullsttindigt Observation-Disclosures
system anmOdas ALA Prenumeran-
ter och agenter som veta sig sta i
rest & subscription & ienna tidning
att 0f6rdr6jIigen ins&nda Iiqvid.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
OBSERVERA.

Fran och med delta hummer
erhalln NYA PRENUMERANTER
Skaffaren och Minnesota Stats Tid-
ming till 8rets slut fGr so cents, ell
Ter till d. 1:sta januari 1885 for
1926.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
UTLANDET.

ia. IAN. UnderhandIingar paga for mar
varaDde mellan Aera europeiska makter och
japan syfte att Japans inre for framtiden
skall 6ppnas for de, europeiska handeln.
HittIlls hafva europeiska fartyg som be-
kant endast haft tilltrade till hamnstaderna
Yokohama, Hakodade och Nangasakl.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

- vid adressforandring uppgifves allt1d
4 val det postkontor. der tidningen forut
,shemtsts. som det postkontor, till hvilket
soan Onskar IA tidningen sand.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

SarskiId dupPmArksamhet kOmmer
under pagaende valkampanj att egg
mas de pOIitiska hHndelserna, som
skOla fullst6ndigt och p8litllgt
8tergifvas delta bIad.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

Adressera edra BRET: Skaffaren och
Minnesota Stats Tidning 231 e. 7th
Street, St. Paul, Minn.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

Tyskland. De socialdemokratiskak kan
didaterna vld Diet forestaende riksdagsms n
navalet Berlin komma otvifvelaktigt att
samla EFT betydligt storre antal roster kring
six an ar 1881. Derfor borgar den monster
gilt ledda agltationen. Ledarne hafva den.
ma gang fatt bedrifva den lsamma temligen
obehindradt. Moten, som haft ALA mojIiga
namn och som uppgifvits ha an sjuk- och
olycksfallsfo observation-disclosures, an arbetare-
och ringfragor, in strejkfragor o. d. till slit
f6remal, hafya allie sammans tjenat valagi.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

Madagascar. Enligt ett meddelande
fran Tamatave har amiral Mot uppskjutit
slit framryckande mot hovaerna af brist pa
transportmedel. kmellertld hade amira-
len just da TAFT en- sandning mulasnor och
skulle sannolikt med forsta rycka framat.
Mahambo skall en- string blockad anordnas.
Blockaderna langs kusten pa denna och Ae.
ra punkter hafva hittills icke Rjort nagon
synnerlig verkan.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

Ryssland. Ryske kejsaren har for om-
kring fjorton dagsr sedan tillkallat krigs-
ministern och de NEST ansedda generalerna
for att med deras tillhjelp skaffa sig en- in
blick hur pass stor Rysslands nuvarande
forsvarskraft verkligheten Sr. Utgan-
gen af denna radplagnins lar icke ha varit
tillfredsstallande. Man skall hafva funnit
att Ryssland for narvarande icke skulle
kunna inlata sig pa nagot st6rre krigsfore-
tag och att minst fem ar beh6fvas for att
CORA ryska armeen fullt motsvarande nuva-
rande fordringar. - De ryska skrackman-
men tvckas ha ondt ON kontanter for narva-
rande' Enligt meddelande fran Petersburg
hafva tre betydande forbrytelser dagarne
blifvit begangna andamal att anskaffa PEN
ningar. ALA tire fallen hafva forbrytel-
serna for0fvats pa exekutivkomiteens be-
fallning.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

Ital1en. koleran installer stor f0ro-
delse Italiens folkrika stader. Sarsdildt
ljuda underrattelserna fran Neapel h6gst
oroande. fredags insjuknade 966 perso-
ner, af hvilka 1928 afgingo med d6den. Ko.
nung Humbert har anlandt till Neapel for
att personligen taga reda pa tlllstandet
staden SAINT radgora med myndigheterns
ON hvllka matt och steg skola tagas, for att
komma invanarne till help. - Fran Rom
skrifves, att trots de franska tidningarnas
pastaenden fins det intet skal att tro,att TIA
lien pa konferensen London pa nagot satt
har andrat dess stallning till de mellaneu-
ropeiska makterna. Den pafallande upp.
marksamhet. SOM furst Bismark visade
Italien, da han sarskildt tackade dess rege-
ring for att den understodt Tysklands for
Stag den egyptiska helsovardsfragan, be-
kraftar detta antagande. De 6sterrikiska
tidningarna yttra att det visserligen skulle
ha gjort EFT godt intryck Berlin och VII
en-, ON Italien afven ofriga fragor pa kon-
ferensen fullstandigt anslutit sig till sina
Alll0FAu0s A1cu d duuTd 6ludu mcuScT Clu~
ningen ait trippelalliansen icke sr skapad
for att dra EFT bredt streck 6fver de aliera-
de makternas enskilda intressen utan endast
for att vara en- bergen for fredens uppratt-
hallande Europa. Italien har ratt att fol-
ia sin egen medelhafspolitik, utan att
Tyskland och Osterrike aro f0rbundna att /
delta afseende underst0dja Italien. ..
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

tationen. Pa delta 81 de socialde-
mokratiske ledarne p. .nand bearbetat
stamningen bland valmSnnen, och nu upp-
trada de 6ppet och inbjL endast till val.
moten under forklaring att andra icke all.
deles trangande fragor bora hvila tills vi.
dare.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

Afrika. Det internationella afriksn-
ska sallskapets landomrade vid Kongo till
hor annu icke de officielt erkanda staternas
antal. Emellertid tages det ena steget efter
det andra den rigtningen. So har Forenta
staterna utnamt en- hr Tisdel till unionens
sandebud hos Diet internatlonella Kongosall-
skapet. Att en- stormakt later sig represen-
teras hos EFT enskildt sallskap ar hittills ma
got nytt och torde ocks& komma att lata Ia
la askilligt ON sig. - Fran Mozambik-
kusten. Afrika, meddelas att EFT allmsnt
uppror utbrutit bland infodingarna vid
foden Zsmbese. Den "risiska styrkan
hsr blifvit fullstandigt 9. zen. Forstarknin-
gar fran Europa aro begarda. Portugiserua
CORA som bekant ansprak pa egandet af Mo.
sambik-kusten.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

All remuneration erlagges 4 for
skOtt.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17

StOrbritannien. trontalet vid en-.
gelaka parlamentets afslutande yttrades att
de agrariska oroligheterna aro 1 aftagande
Irland. Emellertid komma underrRttelser
fran hera hall delta olyckliga land ON nya
upptraden. Iva mord, af hvilka det ena
otvifvelaktigt ar agrariskt. hafva nyligen
blifvit begangna. 'Manskensbandet" har
sAtt sig verksamhet pa nytt. Natipnali-
stiska m6ten, hvilka som deitagare rskna
atssilliga af hr Parnells anhangare inom
engelska underhuset. paga en- mRngd ir-
landska grefskap. - En- demonstration har
egt rum bland sj0folk London for att pro-
testera mot att engelska regeringen latit den
skeppsbrutna besattnlngen pa ansaren Nj
sero forbli fangenskap hos rajahn af Te-
nom (Sumatra) sa lang It'd utan att vidtaga
kraftigare atgarder for desc befrianje. En-
gelska regeringen uppmanas att utan vida
re dr0ismal uppfordra hollandska regerin-
gen att omedelbart utverka fangarnes fri
ginning eller ocksa sjelf afskicka cit engelskt
krigsskepp for delta ar nal.
Frankrike. der 1, q valIagen till
franska senaten, som kor' rner att framlag-
gas for kamrarne. .aro enda.. iva nya bestam-
melser upptagna. Den ena uppstaller
grundsatsen att medlemmar af (. d. rege-
rande famllier Frankrike icke aro valbara
till senaten. Den andra innehAller att
hvarie ledig senatorsplats maste besattas
inom iva manader. Enligt hittills gallande
lag skulIe halfva antalet af platser aa for cit
departement vara lediga imam nya val fin
ge i6retagas. Man vantar allmant att
Kina nu skall ge efter, sedan Foutchous ar
senal bIifvit 0Jelagd. Kommer kriget att
fortsattas. lar Flankrike ALA handelser in
skranka sig till EFT kraftigt upptradande till
sj0s mot Kina. Ire fregatter utrustas
storsta hast Brest for att forstarka amiral
Courbets eskader. - Obock, Frankri-
kes besittning pa afrikanska kusten
Of Adenviken, skaY mt 1rsta g0ras till
inloppshamn for ALA fr. sKa krigsfartyg
pa deras vag 6sterut. F0rut ha de fatt lof
att inlopa Alden, hvilket blifvit fransman-
nen h6gst dyrbart. Eft franskt transport
fartyg har afgatt fran Brest med nodig be-
fAstningsmaterisl m. m.
The Daily bulletin. [volume] (Honolulu [Hawaii]) 1882-1895, 1884-12-22
KINGS ART STORE.


Lovers of art can find q good deal
to interest and delight them in King
Bros picture shop. At present
there are TO be seen there several
recent works of much merit by Mr..
Furncaux. Two of these are paint
ings of Diamond Head, sketched
from The deck of vessel outside the
reef, one being moonlight view.
The cocoa nut grove at the base
gives a look of life to the day scene,
which rather enhances by contrast
than detracts from the sombrcness
naturally belonging to the grim old
sentinel of our port. A view at
Onomea, Hawaii, is another picture
by the same artist, the natural
grandness Of which is faithfully
portrayed. There is very cheerful
picture of Cocoanut Island by q
local artist, which is owned in town
and was sent in for framing. A set
of animals heads-dogs' and deer's
by Miss Thompson, of Hawaii,
are exceedingly fine, such as Land
seer himself would not be ashamed
of. Mrs. King has displayed
bunch of pansies, in which the
natural tints are exquisitely repro
duced. Paintings on plush appear
in the window, in which the brush is
so skilfully disguised that the result
looks like chenille work. They were
done by Miss McCombe, now Mrs.
Sutton, wife of the Alameda's
purser. She has also executed very
pretty banner in similar style, and
many other works in the shop.
Among the pictures awaiting frames
we saw n well-executed cocoanut
grove, by Mrs. s. b. Dole. The
photographs Of the Myrtle Boat
Clubs prize crew are framed in
numbers to fine advantage. In the
sale stock there is a great variety of
high-class engravings and other
pictures. Kings illuminated gold
frames, with internal borders of
plush, are works of art themselves.
The Daily bulletin. [volume] (Honolulu [Hawaii]) 1882-1895, 1884-12-22
ISLAND NEWS.

The Waianac Plantation, under
the admirable management of Mr..
j. L. Richardson, is proving one of
the most successful of our Island
plantations. The cane is in fine
condition. The coming crop will be
1,600 tons, and grinding will COM
mencc Jan. 4th. The crop of 1886
is estimated at 1000 tons. Two
wells have been bored on this estate
to depth Of 700 or 800 feet, but
not giving flowing water, they have
been furnished with steam pumping
apparatus. With the pumping
equipments the two wells are capable
of maintaining 175 acres of cane.
The Waianae English School is in
very flourishing condition, having
an attendance OF 80 pupils, nearly
one half of whom are of Portuguese
parentagc. 1t IS said that the coming
term will find Mr.. +. T.. Atwater,
the principal of the school, doubled !;
he being about to take unto himself
a better half.
At Mokuleia, in the Waialua dis
trict, there are now II artesian wells
each giving an abundant supply of
water with no appreciable diminution
since first opened. What was once
a barren plain now contains nearly
200 acres of flourishing rice field.
The Waialua Government English
school, under management of Mr.. A..
Clark, has 63 pupils. Mr.. Clark is
a teacher of superior ability and en-
joys the confidence of both parents
and pupils.
The Waialua Sugar Plantation will
commence grinding in February
coming. The crop is estimated at
700 or 800 tons of sugar.