davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07
San Marcos Retail Prioe Onrrsut.


ooRRKoTED WEEKLY FOR THE FREE
PRESS. BY q. W. DONALDSON h 90.
Coffee. per ID. ieS
s.s.' s'1 4 pr T. ais To-"
sranalsssd. per y. iak
crushed. 81" II
sggs, per dos. 30
Butter, per 10. 10
Okickens. per dos. - SO
Bacon. clear sisss. Per p. non
Cotton Seed III. pc. s.l. sso' :.
Ls.. bo016
Syrup. Golden. rs
Rice. choice. per ID. 10
Apples, dried, 10
Prunss. Turkish, l1k
Soda, nnglish, 68ek
Pepper. blk. ~
spice. all. IS
Starch, 18s
SAT- &C.; :::"'' per ':sl. ::,,sSs
Flour. Texas. per 100 ibs q 70
.. 81. Louis. Per Dbl % IS TO GO
Meal. per bo.hsl.7s
Data
wheat. per bushsl. sss
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07
FOR SALE OR RENT

Tho late business location Of the FREE
PSnss on the East side Of the Public Square.
The lot Is 22t feet front and runs back 90 II
70 an alley. II Is enclosed and susceptible Of
oultivationif desired. The building consists
of two main rooms each 30 feet square,
and an extension about ten feet square inclos-
ing an unfailing well of good water, the best
perhaps In town-no water rents to pay.
The front room Is nicely papered and ceiled
overhead, and furnished with shelving
and counters. etc.; II also includes q private
Office. It Is we'll adapted to any small bus
iness. and the location il one Of the very
best In our town, The rest Of the building
would very well accommodate a small family
as place Of residence !. or II might be used
as o warehouse in connection with the
front room. Tho roofs are good and every
thing in fair condition. Tho promises will
be shown and terms made known to any
one who will call at the FREE Press Office,
In Judge Woods building, upstairs.
We cordially invite our friends TO call and
soc rs at our new office.
FoR SALn, pair of Bantam chickens. In
quire at this Office.
FoR SALE CHEAP.-A large heating stove.
Inquire ct Free PREss Office.
GLADUs 4 MosHkR, carpenters and build |
ere. Can give the best Of references. IT, |
Sorghum and millst seed ct
McALLIsTERs.
BADBrrr MsrAL always supplied at the
FRss PnRss Office,
Case goods, canned goods. hardware,
crockery, etc, etc, going at cost at
ANEW Photographic gallery is being pre-
pared adjoining Nance's furniture store.
February has brought us spring-like
weather thusfar.
FoR SALE, a nice well grown yearling
salt. Inquire at this Office.
Onion sets, two varieties, in fine condi-
hon. RAYHoLDs d DANIEL.
SINGLE copies Of the FREE PRnss for sale
1T the Office, Ave cents each. IL
OLD ,NHwsPAPzns for wrapping purposes OF
he FReB PRzss Office.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

Stencils and Daily or
Weekly Cotton Reports
sent on application free
of charge.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

The Giesen Bankrupt stock ia not being
replenished, and parties desiring bargains
should call soon aud save money.
w. T ROBINSON, ACT.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

GLADus 4 MoaHkR. carpenters and build
ere. Can give the best Of references. If.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

Case goods, canned goods, hardware,
crockery, etc, etc, going at cost at
A. RRBD's.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

Foa SALE CHEAP.-A large heating stove.
Inquire at FREE Press Office.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

BADBITT INITIAL always supplied at the
FR8n PBRss Office,
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

FoR SALE, pair of Bantam chickens. In
quire ct this Office.
San Marcos free press. [volume] (San Marcos, Tex.) 1877-1892, 1884-02-07

We cordially invite our friends 10 call and
soc rs at our new office.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

barn aro soner och dottfar af det Tyskland,
kansleren lagt i iern. tadren bsra rust
ming, trotsa kanondundsr och krigess fssor
men barnen sla repet kring halsen for dst
de ej ha mod att mota en- vrsdgad blick fran
en- fortornad larare, Den hos f0rSldrarne
kufvade f.uktar slar ut ljusa lagor hos
barren, hvilka, slagna Of skrsck vid lifvsts
ninsta sorg hoppa rakt Sn OGDEN. Sd gar
det till att midt det starka, segerrika
Tyskland komms fran institut och skolor
olycksbuden om moralisk kspisulation. Det
stora och maktiga keisarfiket. der mangden
stonar under osndliga skater. som CORA sx-
istenskampen tyngre an annanst ades; der
sonerna tillbringa sin bS@ta It'd under fanor-
ma ofruktbara anstrsn9ningar; der de rika
familierna utarmas, pA det att en- officers
klsss, som lonas knappt. skall glimra stra-
lande. Och sd sla 15 are poitar repet ON
halsen. I den tagstump, som skolpojkar-
ne stjsla for att do. synes mig Damok-
lessvardet hsnga ofver des moderna Tysk-
land"
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
Militarismens barn.

Under denna rubrik har den danske
skriftstsllaren Herman Pang skrifvit en-
uppsats Nationaltidende apgaende d, n
sjelfmordse pidemi som tycks rada bland
den tyska ungdomen. Tioars pojkar hanga
sig och tolfars flickor drama sig, och orsa-
ken ar vanligen fruktan for strait af foral-
drarne. "Hvart och EFT af dessa sjelfmord
b,ldar blot ett led en- orimlig ksdja af
lifsleda som omgifver hela det germaniska
af sjukdomsn angripna samfundet." "Det
Or en- nastan oiankbar slapphet motstands-
kraften, pa samma gang som det Dir forakt
f6r .iIlintetg6relsen, Dessa barn springa
icke bort och COMMA sig kallaren af fruk-
tan for stryk; de storta hufvudstupa ut det
stora m0rkret; d6den." "Grunden till de-
ras hopploshet ar framfcr ALT en- fysisk
slapphet. Det forekommer mig som ON de,
hvllka styra de moderna samhallena. med
Angest bora Sc den reaktlon, hvilken en- I'd
hAftig lanatan efter tillinte.g6relse beteck-
mar. Lifvets b0rda ma hafva varit for tung
alIaredan for forsldrarne. Barnen ha
knappt b0rjat marschen f0rr an de aka sta
denna borda. Foraldrarnes Sinner aro tying
da af ALT for manga bekymmer och ham
made af ALT for manga band. De ha slapat
ALT for mycket jern pa ALT for lapga days
marscher. Dessa 0fveranstrIngningen
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
Alter ett ord i kOlOnisatiOns
fragan.

Delta ar en- mycket vigtig frAga. Men
da den forliden var denna tidning sd val
behandlades af den kanda signaturen j. 81.
r., kunna nu ei ed manga ord behoivas an.
gaende densamma. Det beh0fves endast EFT
CIT aky Och jag onskade jag kunde uttala
det sd, att det hordes Oliver hela landet; ty
det behofdes sannerligen. Eller hvarf0r
lingo ]. 81. Rs ord och bevekande argu-
menter. forklinga opaaktade? Sakerligen
bar den andliga somnaktigheten och likail.
tigheten en- stor del af skulden. Vaknen
for den skull upp. som kunnen utratta ma
got denna SAX, till edra nykomne och fatti.
ge landsmans hielp!-Ja behofver ju icke
bevisa att EFT kolonisationssallskap, som vo-
re I'd sammansatt att det hade medlemmar
i hvarje nybygge, hvilka kunna tjena sd
SOM agenter eller subkoniteer under en- CEN
tralbestyrelse. skulle kunna vara landsoka-
re till ofantligt stor nytta. De kunde utan
storre kostnad undersoka hvarest godt jord-
bruksland etc. vore att tillga och leda, rada
och hielpa kolonisterna. Derigenom kun.
de stora nybyggen eller kolonier grundlag-
gas och nybyggarne beredas manga forma-
ner. Istallet for att de nu ofta bIifva for
skingrade, nagra ia har och nAgra fa der
eller t. o. m. en- hSr och en- der uti Wild
markerna, der de kunna fa bo ensamma
aratal utan skolor af nazot slag och utan
forsamlingsgemenskap SAINT dessutom hafva
manga och oerhorda svarigheter och trang-
NAL att genomkSmpa och ej Sd ssllan efter
arslanga modor och forsakelser nodgas lem
ma den odsliga platsen utblottadt tlllstand
Eller ock, sasom ofta handler, nagra har
aehsder raka In ibiand poiackare. bohma
re, ungrare eller ryssar, hviIkas sprak de
81 begripa. men hvilkas f0rderfvade seder,
grofva bemotande och orattvisa behandling
ofta tvinga dem att lemna hus och hem och
farm sticket for att undga deras valdsam-
heter. sadana omstandigheter kanner jag
personligen till pa fera stallen. Delta och
mycket annat kupds forhindras genom EFT
verksamt sallskap och manga och stora for
maner saval relt lekamliga som andliga
beredas vart folk. Det ar derfor att hoppas
att forsamllngarna genom sina ombud villa
vid nasta konferensmote soka forverkliga
denna plan. Det ar visserligen sent, men
afven har sanna ordspraket: "Battre sent
an aldrig".
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
ON bOckers varde.

vi tala ofta ON var tids stora f0retraden
framfor den It'd, som Aytt, den It'd. som vi
icke desto mindre slska att bsnamna ''dsn
gamla CODA tiden." vi mamma da sd gerna
var st6rre upplysning, var djerfvare fore
tagsamhetsanda och vara st6rre verk. Mon
ON ed ar. ON vi verkligen veta mer och ut
fora st6rre dad an forsgaende slagten. ON
det nittonde seklet delta hanseende eyer
mera lysande fortjenster an det adertonde,
sd maste det bestamdt ega ett annat fore
trade. som ligger till grund for Yart vetan.
de och vara bruk. Och ar det icke bokverl-
den, som f0rklarar alltsammane? Vlborde
kanske saga pressen, som omfattar bade
tidningar och booker. Men ID mycket har
sagts och sages dagligen ON dag och vec.
kobladen, stt vi nu anse oss befogade att
saga ett ord utesluta nde ON bokpressens al.
ster, de der ju ALA fall ega det storsta in
bordes vardst, emedan de lemna det bssta
och varaktigaste intrycket. ia. i bokpres-
sen sc vi var tids stora foretrSde fr4mf0r al
DIRE tidsr. Det ar den, vi ega att tacka for
den atorre altman bildning som raider vart
arhundrade; den, som forklarar, hvarfor
jemlikheten nu ar storre och friheiskanslan
starkare. Ty det sr vetandet, som utpla.
mar ALT slags skrAv4sen, vetandet, som f0der
frlheten, vetandet. som jemnar och forad-
lar ALT. F6rr tiden var det endast den ri
kes barn, som lingo veta nagot. och enar de
rike da voro mycket fare, an de nu aro
vardt okunnig heten ed mycket allmSnnare
Val ar det SAINT, att h6gskolan och universi
tetet annu ligga alltfor aaagsna tor fattig-
mans barn, som ega hvarken It'd eIler me-
del att uppofira pa mangarig skolgang, men
det ar ock lika SAINT, att de kunna inhemta
cit ofantligt kuuskapsmatt forutan det h6ga
laroyerket. Det var for de tidigare Arhun.
dradena sbsolut n0dvandigt att ega sadana
skolor, ty ALT vetande var. ed att saga, kon.
centreradt hos de ia, som f0rstodo dem =
hos professorerna. Pressen hade da ej hun
nit den standpunkt, den nu innehar; man
skret och spridde icke becker; som man nu
g0r. M ar det bokverlden, som ar det for
ALA tillgangliga universitet, och verldens
stora andar - de hadangangne saval som de
annu hSrstades lefvande som sro vara
professoTer.
Och huru mycket battre Sro icke de an de
profesaionelle pedazogerna! En- vanlig me.
delmatta kan bli professor och manga pro.
fessorsr" sta betydligt under medelmattans
marke; men EFT smile, och EFT smile af for
sta ordningen. maste han vara, som skal
skrlfva en- box, ur hvilken kommande slag.
ten skola hsmta upplysning. Hvad gor
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

K. akademisk bildning, mar vi kunna sitta
SOM larjungar vid dc storste mastares fotter?
En- fattig yngling har 81 I'd 1 att uppoffra
nagra dr. vid slit lands unniversitet, men ed
fattig Sr han icke, att han ej kan utgifva
nagra kronor for becker, for att blifva en-
Berzslii larjunge kemivetenskapen, Lin
mes botaniken, Owens anatomin, Shakes
peares och Shillers litteraturen SAINT Ma
caulays i historlen. Desses och andre store
forfattares verk inneh&lla ALT, hvad verl-
den I. n. vet, De sanningens perlor, som
kostat menniskan It'd, m6da, penningar och
talanger, ligga der 6ppen dag for var It'd
att taga for ed godt som intet. Och derfor
ha vi att tacka bokpressen, som uppsoker,
samlar och sprider dessa vetandets skater
0fver verlden. q
Men hvad skall man lasa. hur skall man
lasa7 Den oforbatterligsste bokmsl hinner
under slit lif icke med mer an EFT litet an.
tai af de millioner becker, som komma och
ga. I det kejserllga hiblioteket Paris in
mas ofver 1900. 900 band och $1,000 manu-
skripter. En- person, som kunde lasa EFT
band ON dagen, skulle anda behofva $500
DR. for genomlasandet af denna boksamling.
Men man behofver icke lasa hvarie ut
gifven bok, och som visadt kan man det ick-
heller. "Konsten ar lang och lifvet kort",
sager EFT gainmalt tankesprak; och konsten
harvidlag ar att valja RAFT. Forstar
man denna konst, och sedan vet att lasa
med eftertsnke, kan man med EFT mindre
antal becker tranga ganska djupt in vetan
dets hemligheter och forskaffa sig kunska-
per, som icke allenast aro till gagn och
nytta Or en- sjelf, utsn afven kunna vara
till valsignelse for ems medmenniskor.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

nemliEen % smAningom kraft och f6rmaga;
dst heter nemligen ej forgafvss: will man,sa
kan man. Huru mangen gang har ock 81
uthallighsten fat ersatta hvad som brustit
kraft! En- viljskraftig och uthallig men
niska gar ocksa vanllgtvis temligen lugnt
fram sin vig, ~ hon vet hvad hon will och
koncentrerar ALA sina tankar och all sin
kraft och for ernaendet af det NAL, hon
satt sig fore. Derigenom berores hon ock
mindre af dc manga sm& tornen, hvardags-
lifvet har att biuda pa: de smA giitiga pillar
dem illvilja och afundsjuka afskiuta, makta
sj genomtrsnga allvarets SKIOLD.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
Ver1dens handelflOttOr.

Ur ett slort arbete rorande delta anne,
hvllket inom kort utkommer i Paris och
hvars si1eruppgifter skola blifva de nyaste
m0jliga, ity att de "a anda till den sept.
ar, meddsla vi follande utdrag af intresse
Antalet af samtliga de handelsfartyg som
rora sig pa ALA jordens haf och under ALA
nationsrs aaggor, uppgar till So. .167. repre-
sentersnde en- dragtighet af Is. .686, lO9 tons.
MEHm tonnaget un-
Hk alet af seglare
sHAsl4-a ke,ehet yd.ikt
storre. nemligen 1858. Skilnaden kommsr
sig deraf att antalet af ssgelfartyg nedgatt
fran ungefar $4,000 till 44,734, hvaremot
angbatsaottan okats med $50 fartyg och har
i sig upptagit de 63S. 600 tons som segelfar-
tygen forlorat. - AT hela denna handels.
fotta eyer England med dess kolonier det
storsta antalet fartvg eller omkring tva
femtedelar af hela mapgden och nara half
ten af tonnaget; dess fagga svajar 0fver
2O,474 fartyg, hvaraf 5000 angare. Och
ON man useslutande haller sig till angbAt.-
Aottan, blir Storbritanniens ofvermagt annu
vida storre, ty tonnaget dess angare upp
gar till 4247, ,74S tons. eller nara iva tredjs.
delar af hvad som beloper sig pa hela verl-
dsns. Englands MARTINA ofvsrmagt ar sd
stor. att afven de mIktigaste af de andra
staterna komma blot andra rummet: For
enta staterna med 6.794 fartyg och $780,
l72 tons, Norge med 4,29S fartyg och
1,5O7.693 tons. Tyskland med 1850 fartyg
och 1862 .234 tons, Italien hvars handels
aotta representerar 1,011,O55 tons och
Frankrike 922.354 tons. -Frankrike skulle
pa delta satt blifva endast det sjette i ord
ningen, men fran en- AMMAN synpunkt ar
sistnamde stats stsllning har forevarande Q
hinseende icke sa underlsgsen. I den all
mama tifan, som nu raider mellan ALA
sj0farande nationer att lata Anskraften
ersstta segelfartygen, har Frsnkrike hunnit
langst transformationen af SIN han
dels6otta. Dess apgare aro till betyden.
heten redan ofverligsna dess ssglare j
tonnaget, hvartill annu ingen AMMAN stat
bar matt. Frankrikes 493 angare mata
49O, $50 tone och bilda derlgenom den andra
makten ordningen s&som angffotta. Da
man beraknar en- angton lika med tire
segeltons, ed komma derigenom Frankrikes
siotransportmedel upp till 1.9O3.472 tons
hvar1genom de endast 0fvertrafas af Eng.
lands och Americas, och Frankrike skulle
pa delta satt blifva den tredie mskten
ordningen.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

vARA HERRAR AGENTER an.
modas vanligen att jemvtil de arbeta
for tidnfngens vidare spridning, kol-
lektera utest&ende subskriptiOnsaf-
glitter och dem skyndsamt insiinda
pa det att wi f6r framtiden ma kom-
ma till ett tfu1lstsindigt t tf6rskotts-be-
talnings.system.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

Belgten. De politiska stridigheterna
Belgien synas antaga en- oroands karaktsr.
Den kungliga stsdf dfSstelsen af den kleriksla
skollagen har annu icke blifvit officielt kun
gjord, men vantas med det forsta. Det
uppgifves dessutom att konung Leopold
samtidlgt kommer att utfarda EFT pabut ON
ON kamrarnes upplosning for att DIVA RAFT.
visa mot de bada stridande psrtierns och
for att landet sielft ma genom nya val ia
bringa klsrhet i de invecklade politiska for.
hallandena.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

sArskild uppmarksamhet kommer
under paghendo valkamPanj att OF.
mas de pOlitiska hiimdelserna, SOM
skola fullstAndigt och palitllgt
&tergifvas detta blad.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

90 Vid adressf6randring uppgifves aIltld
IS val det postkontor. der tidningen forut
sfhemtats, som det postkontor. till hyilket
nan 6nskar IA tidningen sand.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

1talfen. En- forfsrlig storm rasade slst.
lidne onsdsg Catanis, hvarvid ~ psrsoner
omkommo och 400 svart sarades. skadan
snslas till $500 900. I stadsdslarne Congo,
Tondo och GIVEN. SAINT f6rstaderna Cibsli
och OGiiea ligga hundratals hus spillror.
Koleran aftager for hvarje veeka. Stor-
sta dodligheten under fora veckan ,ntraf-
fade l 'orsdags, do 145 personer insiuknsde
och n afedo hels landet.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
Till prenumeranter.
Fran och med dotta hummer
erhalla NYA PRENUMERANTER
Skaffaren&NIinnseO Stats TIdning
till nRsta &rs slut for en- f6rskott
erlagd summa af
8 ZOO.

GAMLA PRENUMERANTER som
Annu oaktadt ALA v&nliHa uppma-
ningar sta rest anmOdas alIvarli-
gen att nu d& skXrden Dir bergad kcke
liingre drSja med att insanda restIi.
ovid.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

Tyskland. l tyska exportbanken
Berlin hollis har ON dagen EFT sammantrade
for bildandet af EFT afrikanskt kolonislbo.
lag. Atskilligs aktier aro redan tecknade,
och en- inbjudning till teckning skall nu
utfardas till allmanhetsn. Kongoomradet
angifves som malst for eli koloniserings-
expedition. - En- tysk aottafdelning skall
afsandas till de egyptiska farvattnen. Den
okade betydelsen af de politiska forhallan-
dsna Egypten och farhAgan for att svarlg.
heter kunna uppsta for de derstsdes bosatta
tyskarne hafva forauledt furst Bismarck till
delta steg, ssger tidningen Allgsmeine Zsi-
tung.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

Egypten. Enligt tidningen Memorial
diplomatiQue, som plagar vars val under
rittad de egyptiska angelage heterna,
skall engslske sjoministern Lord North.
brook redsn hafva delgIfvit engeIska rege-
ringen en- mangd erfarenheter och ron fran
sin vistelse sasom ofverkommissariei Egyp-
ten. ALA Lord Northbrooks meddelsnden
lara ga ut pa att bsvisa. att engelsmannen
antingen maate helt och hallet otvergifva
Egypten och lAts det CORA bankrutt eller
ocksa 6fvertsgA ct. atmiastone s ars skydds.
herskap Diver denns turkiska provias och
da taga hela forvaltningen oinskrankt om
hand Nildalen.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

ALI remuneration erlHgges f8r-
sk0tt.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
UTLANDET.

Frankrike. Amiral Courbet har en-
skrifvelse till franska sjof6rsvarsdeparte.
mentet beraknast Xmas forluster under
krirst salunda: Arsenalen Foutchou 15.-
O0O, 900 francs. den del af fottaD som DIR
forstord Is. 100000 francs, fasten och andra
arbeten II, ,0o0. 600 francs. Summa 30, 0,00O.-
600 francs.
Kfna. Underhan dlingar hsfvs ater
varit bragta A bane for att avigabringa fred
mellsn Frankrike och Kipa, ehuru utan
asyitadt resultat. Eft telegram fran hong.
kong meddelar att cit betydligt antal"svsr-
ia aaggor" f6renat sig med de regementsn
som sro pa vag till Tonkin. Krigsforbere-
delserna fortsattas a Xmas sida. Pskin9
ssttes forsvarstillstand. Befistningar an
laggas nsrheten af staden. Skansarne vid
Kinpaipasset lagas upp och forses med
Kruppska kanoner.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

Minnesota Stats Tidning 231 e. 7th
Street. st. Paul. Minn.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

StOrbritannien. Bland de manga
uttalanden f0rste minIstsrn Gladstone da-
garne gjort valreformfragan hafva ear.
skildt foljande ord vackt mycket uppseende
och uppfattas nastan allmant af torytidnin.
garns som en- skarp hotelss mot ofverhuset.
Lord Gladstones ord folio salunda: "Det ar
icke min onskan att drifya folket i delta
land till cit afg6rande beslut om vidtomfat-
tande forandringar af grundlagarne och de
orKaniska laRarne om delta kan undvikas.
Annu gifves det EFT tillfalle till sakens ord.
nande. och jag vGntar och hoppas af den
yishet som vid atskilliga tillfallen utmarkt
att det host skall undanr6dja
Of det olyckliga steget i juli."
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

Ryssland. de underjordiska gangar-
ne och hvalfven till en- katolsk kyrka
Warschau har man funnit en- stor mangd
rsvolutionara upprop pa poIska. Polische-
fen general Tolstoi har bsfalt att ALA ka-
tolska kyrkor Warschau skola undersokas.
Man hsr ocksa upptackt en- sammansvarj-
ming bland det katolska polska presterska-
pet. Ire prester hafva blifvit forvisade.
Den katolske biskopen LUX, hr Kozlow.
ski, har blifvit f6rklarad forlustig sin
biakopsstol pa den grund att han suspsnde-
rat en- mot Ryssland vanligt slnnad prest.
Kozlowski skall likaledes landsf0ryisas. -
I Nowy- -Radomsk, en- station pa jernvagen
mellan Warschau och Wien, fck iltaget
har ON daRen pl6tsligt stanna och gsndar-
mer och polissr foretogo en- noggrann un-
ders0kning hos ala de rssande. Iva unge
man blefvo haktade. Den enc var kladd
som en- polsk jude. De bAda haktade hade
blljetter 1t Skierniewice till och hade I'd
sig upprop, utfSrdade af skrackpartiet och
f6rsedda med revolutionskomiteen under
skrift och Sigill.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

japan. Stora samhallsreformer aro /
g6rningen Japan. Kejsaren af Japan har
vidtagit fJrberedande atgarder TIL inf6ran.
det sf en- fri forfattnlng Or 1890. Man har
lange tvistat ON en- sller tvakammarsyete-
met den japanska pressen. Kejsaren sy-
mes nu vara fast besluten ait inratta iva
kamrsr, narmast efter engelskt monster, sd
att de h6gsta smbetsminnen och h0xadeln
skola bilds ksrnan If det japanska 6fverhu-
set. De fornamsta iapanska tidningarne
uttala six tillika for n0dvandigheten att
keisare, regering och folk taga seget fulIt
ut och antaga den kristna relgionen som
statsrellgion stalet for buddhaismen, ,da de
ALT annat upptaga de europeiska inratt-
ningarne.
Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15

Spanien. Sedan den IA sept. ha II
psrsoner Barcelona insjuknat koera och
IA aAidit.- Vid generalradsvalen spanien
hafva regeringens ksndidater de fiesta fall
afgatt med segsrn. Som vi f6rmoda forsg-
I'd gsnsralrAdsvalen pa samma utmarkta
och for dc spanska f6rhallandena utmai-
kande satt som riksdagsma nnavalen, och da
ar en- dylik utRang latt forklarlIx. ] Mad
rid tycks man dock icke ha varit fult bsna-
gen ait r6sta pa kommando och der har
man kanske ocksa sett nagot bRttre upp
med hoga vederb6randes satt att handskas
med r6stsedlarne, efter som oppositionen
der lyckades att ia igenom atminsone
6 af sina kandidater mot 10 af regeringeus,