Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-29

congressen, f0rutsade agenterna af stor,
tirnAor Bedford och Leicester att inf0rse
tull pa sadana artiklar pkulle h6geta gra
forstora iordbruket lnom F6renta Statern.
Fsrmaren har dock nu kommit till lnsis
om f6rutsagelsens grundioshet. Fabrike
hafva vaxt upp ofveralIt och konkurrense
dem emellan har ej endast hAllit priset %
en- rattvis hold utan zfven sporrat uppfiu
narne inom mekanikens omrade sd att d.
ras alster utan gensagelse sta framst o
verldsmarknaden. De tunga besvarliga en-
gelska maskinerna forsvinna ALT mera fra
verldsmarknaden, hvarest Mccormick a
Chicago inkraktat EFT 81 obetydligt omrade
Mar farmaren betanker hyilken ofantli
tillvaxt denna industri vunnit, maste ha
betrakta dessa engelska agenters f6rfarand
att pa ALA upptankliga satt motsatta 81,
skyddstullen, icke vara f0restafvadt af sym
patti for den amerikanske farmarsn uta,
tvartom foranledt af fruktan for att skydds.
tullen till en- borjan skulle uttranga den
fran ameIikanska marknaden och sonar,
blifva en- orsak till konkurrens mellanAme
kas och deras alster afven andra pIatser
- Det ar just delta den afundsvarde tanker
pa under slit formiddagsarbete. Han vac.
kes ur sina funderingar af middagssignalen
och gar till middagsbordet, hvilket ar lika
rlkligt forsedt, fastap tullen pa den der sig
nalpipan af tenn skulle kostat cents ON
den varit importerad. Han forlorar ej sin
matlust, derfOr att stolen han sitter uppa,
bordet han ater vid, eller skanken som for
varar husgeraden aro sadana saker som yid
inforsel fortullas. Denna tull har Just
astadkommit etablerandet af hundr atals
mobeIfabriker, som gifva arbete at tiotu.
sental af handtverkare inom landet och "a
lunda varit honom och landet till fromma
ty den inlandske fabrik0ren ar alItid farma-
rens baste van, ty han ar en- stor f0rbrukare
at farmareprodukter. Efter middag begif.
yer han sig till torgs, och under vagen kan
han ej annat an med medlidande tanka pa
sin canadiensiske yrkesbroder, som vid en-
dylik fard ar sd godt som n6dsakad att for
salja sina produkter till entreprenorer som
uppsluka sina dryga procent for den tvety-
Olga tjensten att stalla sig emellan konsu-
menten och producenten. Han sitter
t6rsjunken j dessa funderingar, da han ins
kommer pa torgplaisen omksing N. oeh
hans msdliasnde for canadiehsernes stall
ming blir diupare da han ser huru hoptals
individer af denna nation efter middagen
atervanda till sina arbeten verkstaderna.
"Jag undrar" tanker han, som de nagon-
sin sett en- massa handtverka1e fran Foren-
ia Staterna cd in en- verkstad Canada for
att arbeta? Jag tvifar derpa. Men hvad
da i all verlden mena frihandlarna med att
forster industrien, men frihan.
deln Bigger den upp och gor nationen stor
och magtig? ON det vore ed. hvarfor stan.
ma da ej dessa lifiga canadafranske arbeta-
re vid slit arbete Montreal. och hvarfor
blir ej Canada ofversyammaot If arbetare
harifran. Huru kunde det komma sig att
Canada 1870 af sin till 4,0OO,0O uppgaende
skankte F0renta Staterna om-
kring en- attondedeI eller 500 900 da Foren
Ia Staterna. hvars folkmangd var mer an
Ito ganger storre, ,af densamma endast lem
made omkring 10000 till Canada?" NJ
har han kommit till leveransplatsen och ar
smart gang att salja hvete, rag, korn, po-
tatis o. e. v. For en- del af de penningar
han erhaller, koper han de artiklar han ar
behof utaf men ar dock pa samma gang
fullt forvissad ON att de pengar han betalar
ut, komma att anvandas for den inhemska
industrisn. ON nagra penningar ga ut
ifran landet ar det hufvudsakligast for ra-
vsror. (Forenta Staterna kan ej producera
socker och kaffe).
"Afven ON jag skulIe betala en- smula
mera for on del 1nk6p" sager han vidare till
sig self, "sa ar det dock tillfredsstallande
att veta det pennIngarne komma att STAMINA
inom landet och skola simon It'd ater ut
betalas for de produkter jag self alstrar."
Han har Gamma ANNE att fundera ofver, af-
ven under hemvagen och ON aftonen in
plantar han hos sina soner skyddstullssyste-
NETS foretraden framfor frihandelns. ST.
nerna aro ALA fria medborgare af F0renta
Staterna. - Canada har aldrig kunnat ut
ofva nagon dragnlngskrat pa nagon af
dem. ia, nina kare s0ner," sager den
gamle, Jag har eder allie har omkring mig;
jag ar glad och stolt derofver, ty sanningen
att saga ar delta land ganska val beboeligt
med ALA sdess skyddstullar. 0fverproduce-
ringar och annat dylikt, Om I nu nina
barn hade gait 0fver till Canada eller Eng.
land, der slagit ned edra bopolar SAINT Sc
dan skrefve ofver hit till edra anforvandter
och vanner, uppmanande dem att komma
till Eder sasom en- half million" canadians,
millioner af engelsman och irlands re vAra
slater CORA, sd skulle jag ovilkorligen miss-
tanka att naot wore pa tok inom vart land
Men nu sro vi hsr delta af tullgystemet
nedtryckta land och se hundra tusental af
fran frihandelslandern str0m-
ma till oss, under det vi behalla var inf6d.
da befolkning, under det vi med raska steg
betala var krIgsskuld och irlosa vara stats
under det vi arligen exporte
ra varor for $3OO. .OOO, 900 mera an vi impor-
terra, forskafa var inhemska industri ALT
storre och st5rre f0rdelar. gifva var utrikes
handel en- ny Iyftning vid hvarje tillfalle
och ga med blixtfart fram&t till ALT battre
trots af ALT, som oreras om
vart lands svarigheter som vi pa
atAa hafva aka nat oss sielfva nenol. akvdda
tullslagarne. ia. nina kara soner, I kun
men alltid med stoltbet namna edert foster.
land och latom oss ALA tacka Gud for vi
fatt ett land sadant som F0rentaStaterna att
halla dYrt och kartw