Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-10-15
Stort skandinaviskt mass
mote i Red Wing den
90 dennes.
Talare:
Herr JOS. e. OSBORN.
/" A. F. NORDIN "a.
i" Senator STEEN ERSON
!" III. STOCKENSTR0M.
Cor en- SAX / sender.

''Siu egsnskaper pryda den vise." heter
det Talmud: .'han tager icke till ordet .da
!, nagon, rom u mer Sn han. ar nSryaraDde; !;
nan iafler in2en talet; han 9ifver icke EFT
forhastadt svar; han haller sig till eaken.
saval da han fragar, som da han svarar;
han 0or en- SAX ! sender; ON det, som han ej
kanner till, sager han: jag vet det icke han
tillstar sina misstag." At dessa egenskaper,
for hvars ernaende hvarje menniska borde
kampa och hvilka hvar for sig fortjena slit
ssrskilda kApitel, ma vi nu endast syssel-
sstta oss med en-, nemligen att CORA en- SAX
sender.
Fa af oss behierta nodvandig heten harafi
det dagliga lifvet och likval. hvilken stor
roll spelar ej foljandet af denna lila Wis
hetsregel ed vart enskilda som samhalleli.
ga litl Det ar nemligen pa denna grund
ALT arbete, ALT framatskridande maste vara
fotadt for at kunna blifva nagonting egent-
hgt ingripande det helas utveckling, lika
val som den enskildes, individens, strait
vanden. Utan ordnIng och ordentlighet
intet allvarIlgt resultat, och som den egent-
liga ordentligheten ligger just dsruti, att
vi CORA en- SAX sender, I'd beror salunda
hvsrje f0retags, det ma nu vara st0rre eller
mindre, lyckliga utf0rarde just dsrpa. att
vi. enlighet med ofvan anf6rda vishetsre
gel, uteslutande egna var tanke och var fit
at den SAX som fore]iRger. Den menniska,
som 81 fran barndomen lar sig att handls
sd, far ofta Sc sina basta f0rhoppningar
krossade. hvarvid hon merandels f0rgzfves
s0ker fnna orsaken hartill, ,ehuru den ligger
ed nara. Den, som will en- SAX och arbstar
for densamma, maste och soka "ga bot
ten" dermed, ty annars ar malet f6rfeladt.
Delta handler ID ofta har tiden - af brit
pa uthAllighst. I stallet for att trogst och
krligt halla fast vid det, vi tagit oss fore,
kasta vi det vid minsta motgang lattsinnigt
ifran oss, for att gripa II nagot annat, som
ser oss lzttare ut att genomfora. och pa det
ia satt vania vi oss Sd smAningom affran all
ordentlighet och kasta oss in pa den farliga
ste af ALA vagar: observation-disclosures. vi inse
nog vigten och betydelsen af att g5ra en- SAX
sender, men vi ha I'd smaniugom lart oss
att, likhet med fjariPn, faddra fran det
ena till det andra, och denna sorgliga lar
dom skall en- gang varda oss en- orsak till
mycken anger.
Nsj, for att vinna iramgang har verlden
fordras, som sagdt. ovilkorligen. ty nAgot
undantag gifts 81, att man skall hsfva blot
ett NAL sigte, pa hvilket man koncentre
rar ALT: hvarje andetag. hvarie tanke, hvar-
je r6relse, hvarje steg, hvarje ord, hvarje
ia eller nej ALT Dor syfta till delta ma".
Hvalje defining af var kraft skadar den SAX.
vi hafva forelagt oss att utfora. Delta gal
Ter ieke allenast hvad vi med EFT gemensamt
namn kalla vart arbete, utan hela var lifs
gerning. HafvA vi t. sx. tor afslgt att
hjelpa en- behofvande medmenniska, mAste
vi afven CORA delta helt, ty annars f0rlorar
var help sin betydelse. Men &fven harvid
lag CALLER som alltid den gifna bestammel
sen: efter mattel af vara krafter. Lat ock
vara, att var help, menskligt att donna,
f0refaller iemforelsevis liten och obetydIig,
den har dock alttld sin betydelse, ON den
ir arligt menad. infor honom, som 'prof-
var njurar och ransakar hjertan."
AT ofantli2 vigt ar salunda, att barnen
IA fran sina spSdaste Or vsnja sig vid att
CORA en- SAX sender. Derigenom fodes och
utvecklas den uthAllighet, som sedermsrs
blir af ed ojemforligt stor betydelse for hels
des lifsgerning. Or uthalligheten framRa