Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1884-09-17
men 80 personer blefvo dock mer eller
mindre svart sarade.

L
mindre svart sarade.
BrOtt mot etiketten. Da det f6r
nagra dagar sedan var 6sterrikiske kejsa
rens fodelsedag, beslot osterrikiske konsuln
Pittsburg, herr Schamberg att fra sin
monarks hedersdag med att hissa den 5ster-
riklska faggan. Delta foil icke stadens
polismsstare smakep, som derfor lat ned
taga faggan. Konsuln berattade forloppet
for slit lands minister, som sin ordning
hanvande sig till F6renta Staternas utrikes-
minister Frelinghugsen, hvilken pabjod
att bringa Osterrike en- ursakt. Polisma-
staren sade sig icke velat hama Haggan eller
osterrikiska nationen, utan endast haft for
afsigt att hamnas pa konsuln. som sagt sig
skola uppsatta en- Aagsa. som ingen vagsde
vidrora.
w. Fran Lexington, Kv., skrifves den
IA DIS: Stor uppstandslse och forbittring
ar har radande ofver det omenskliga satt,
hvarpa de straffangar, som anvsndas till
srbete vid vattenverket hSrstades behandlas.
l tisdags blefvo tvenne olycklige slsgne till
d6ds. Superintendent blef da genast ar
resterad. Vid den understanding. som der.
efter hollis. befunnos nastan ALA af de arma
olycksbarnen bara spar efter omensklig be-
handling, manga hsfva blifylt gjorde till
krymplingsr for hela slit lif och fangarnes
underhall och logering aro samma grad
grasliga. Att Iyncha superintendent Conner
var mycket ifragasatt. men kom ej till
handling. Den grvmme barbaren och, EFT
af hans ohvggllga redskap sitta dock fanes-
lade for mord.
Ffnansminister Charles J. Folger,
hvars dod Geneva, N. Y, vi fora num-
ret omnamde, var f6dd pa on Nantucket ar
1918. Vid IS ars alder graduerade han
fran EFT College, lade zig derpa att studera
juridiken och borjade redan ar 1889 att
praktisera som advokat. Han innehade
flera ganger domareembeten och valdes dr.
1851 till statssenator, en- post. som han be-
kladde med stor heder. Ar 1869 Atervaldes
han for samma embete. men afslog det,
emedan president Grant anmodat honom
0fvertaga posten som F6renta Staternas
Assistant Treasurer. Delta embete fransa.
de han sig ar 1870. Efter denna It'd inne-
hade Folger fera magt paIiggande embeten,
till dess han Or 1881 blef kallad som med
lem af president Arthurs kahinett.
Eft Hfventyr som kunnat "a de sorg-
Igaste folider tilldrog sig nyligen Grass
Valley, Ore. En- nioArig gosse vid namn
Edwin Whitburn foil pa den ideen att un-
dersoka bottnen pa en- rs fot dup brunn.
En- mindre syster fck han att sk0ta Wind
spelet medan han holl sig fast taget: och
pa sd satt bar det ned djupet. Da Edwin
ansag sig ha tillracklgt sett sig ON brun-
men, bad han system hissa sig upp igen.
Han tog fast taget, men upphissningen
gick sa langsamt. att krafterna, da halfva
vagen var tillrygg alagd, sveko honom och
han foil tiIlbaka djupet. Lyckligtvis
fanns pa tagets anda en- krok af jern. hvar-
pa var unge upptacktsfarare fastnade med
kladerna. Sedan system tilIkallat gran
narne, blef Edwin ater ford dagen, och
aktar sig nog att fornys experimentet.
Benadad svensk. Fran Albany,
N. Y, skrlfves den II dennes: Guvern0r
Cleveland utfardade fredags benadnings-
bref for svenske si6mannen Peter Syensson,
hvllken ofver ito ar sedan blef Brooklyn
6fverbevisad ON drap (mord andra gra-
den) SAINT d6md till lifstids fangelse.
Svensson hade vistats Amerika blot nag
ra dagar, da han begick fragavarands
brott. Benadningsakten utfardades pa re
recommendation af domaren, som afkunnade
hans dom, SAINT allmanna aklagaren, hvil
ken a embetets vagnar payrkat hans fallan-
de. Bland skal som anf0ras for benadnin.
gen, MANNER guvern3r Cleveland: "Sasom
jag f6rstar saken, ar denna handling sd MI.
ra berattigad af omstandigheterna, att, da
domstolen och allmanna &klagaren hafva
samma tankar, jag fruktar att jag vii sent
gor rattvisa At denne olycklige man, som
nu benadas. vi hoppas att den nu ur fan.
gelset utslappte skall taga sin tioariga erfa-
renhet derstades sAsom en- warning och har-
efter handla battre.