Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-06-18
Fredsideen.


mare tiden bildat sig politiskt och socialt
reformerande syfte, boriar fredsforeningen
tilldraga sig allmanhetens suppmSrksamhet
och delta till den grad, att vi ej anse oss b0.
ra underlata att lemna vara lasare en- kort.
fattad historik ofver fredsstrafvandena fran
aldsta tider till vara dagar SAINT en- redogo.
relse for fredsforeninga rnes program all
manhet. Att desse foreningars strafvan ar
hog grad ward ALA rattankandes sympati-
er, aro vi de forste att erkanna, ikasom vi
tio att den dag en- gang skall komma, da
krig varda utdomda allmanna folkmenin-
gen, men huruvida under narvarande for
halIanden de vackra ideerna aro praktiskt
utforbara pa det satt vara fredsvanner vii
ia, derom aro meningarne delade. F0rr an
folken, sarskildt de stora kulturfolken, bli-
Wit genomtrangda af ofvertygelsen ON, att
tanken pa afgorandet af folkets tvister ge-
nom en- international fredsdomstol ej ar cit
lojeyackande foster af nagra svarmares fam
tasier utan en- af de ideer, hvilka slutligen
maste tillkampa sig seger - forr anse vi
det olampligt att yrka pa altman afvap-
ming.
Sarskildt wore det oklokt af en- mindre
stat att afvapna sig, imam de storre tagit
delta steg. | slutet af var uppsats skola vi
yttra annu nagra ord fragan, men forst en-
bit historik.
Fredstanken ar gammal. "Det fnnes iva
salt'', sager Cicero, "att slita tyis er, det
ena genom ofverlaggning, det andra genom
valid; det fjrra egnar sig for menniskan, det
senare for djuren." Seneca, Dante, m. fl.
af antikens och medeltidens f0rfattare och
skalder hafva uttalat sig for altman fred.
Det forsta arbete af vetenskaplig betydelse
i denna fraga var en- 1925 utgifven afhand-
ling ON folkratten af den hollandske fiIoso-
fen Hugo Grotius.
1893 utgaf William Tenn en- afhandling
ON ''freG Europa nu och for all framtid."
Med EFT arbete af storre betydenhet denna
riktning upptradde 1913 vetenskapsman.
men, medlemmen af franska akademien. alb
be Charles Irenee Castel de st. Pierre, (fodd
1851. Den basis hvarpa denne man vile
grunda den eviga freden, var ALA Europas
staters lydande under en- slags senat (Diete
europeene). Inf0r denna senat skule fur
starne framlagga sina tvister, och fran de-
ras dom fanns intet vedjande. I politiskt
hanseende, skulle salund, Europa utgora
en- enda stat. Forslaget erinrar oss ON
Henrik den Gerdes Frankrike originella
tanke att bilda en- universalmonarki, d. Y. g.
EFT oupplosligt forbund mellan ALA euro
peiska slater (hvarvid han dock vile ute
sluta Ryssland och Turkiet) inoln hvilket
Frankrike emellertid naturligtvis skulle in
taga en- dominerande stallning.
Det kunde ju Ell fela, att det varmhjer-
tade Abbens strafvan skulle uppvacka SYM
patier, pa samma gang som det praktiskt
outforbara deri mahanda framkallade EFT
eller annat med dlidsamt loje ofver den idea
listiske svarmaren. Statsmannen kardinal
Fleury, at hyilken han anf0rtrodde sina
vasendtlig sak, att sanda mIssionarer for att
rora furst rnes hjertan och 0fveriala dem
att ga 10 pa edra asigter.''
Rousseau utvecklade narmare Able de st..
Pierres ideer, men kuEde lika litet som den
sistnamnde CORA sig hord af sin samtid. For
ofrigt betraktade pessimisten Rousseau op.
timisten de st. Pierres forslag endast sasom
idealistiska drommar hvilka aldrig skulle
kunna forverkligas. "Han har," sagef den
FORE om den senare, "velat gora menniskor.
ma Iika honom sjelf, stallet for att upp-
fatta dem sadana de arc och allt1d skola for.
blifva.''
I slutet af 18:de arhundradet upptradde
den store tyske tankaren Emmanuel Kant
och sakte fera af sina fiIosofska arbeter
kampa for fredsideen. "Hvad som harvid
till skilnad fran hans toregangare karakte
riserar Kant, ar det strangt systematiska
hans fran ALT svarmeri och veklig filantro
pi fra framstallning ,sager K. Fischer sin
''den nyare flosofens histera'''
For 0frigt hafva fera af senare tideri
NEST framstaende t&nkare sasom amerika.
paren Elihu Burrit, John Stuart Mill, Her
bert Spencer, Max Myller, m. fl. kraftigl
upptradt for krigets afskaffande genom or
international skiljedomstol.
Den forsta fredsforeningen uppstod 1915
i Amerika. 1916 bildades en- dylik (peacs
society London och sedan hafya atskilli
ga sadana sallsKap framtradt fertalet a
vara kulturlander.
1882 sammansl6to sig fredsforeningal
fran olika land till ett melIanfoIklipt freds
forbund med hufvudsate / London. At
delta f0rbund skall kunna utratta mycke