Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1884-06-18
Marseljasens uppkOmst.

Marselj;isens uppkomst.
Warren 1892 var Elsass f0rsatt f0rsyars-
tillstand. Kriget med Osterrike stou for
dorren. Strassburg radde en- stor patrio-
tisk hanf5relse: bataljoner af frivillige bill.
dade sig der under mairen Dietrichs led
ming. Denne var en- redlig, karaktarsfast
och frlhetsals kande borgmastare, ,af Diet Stag,
som Strassburgs historic har sd manga att
uppyisa. Han var en- verklig typ for en-
fullandad veridsman pa 100 talet, ty han
alskade vetenskap och skon konst. var en-
warm fosterlandsvan och derjemte en- gastfri
ward och en- lysande talare.
En- alton holl denne Dietrich en- afskeds-
fest for de frivilllge, bland hvilka ocksa
hans aldste son raknade sig. Dagen derpa
skulle Strassburgs battalion bege sig af till
Rhenarmeen. Alias sinnen voro eldade och
stamningen hog. Man visste inom sig, att
mar man gick att forsvara den unga frihe-
ten, skulle man hafva hela det gamla Eu
ropa emot sig. Dietrich utbragte en- yalta-
llg skal for de unge, af hvilka hertalet eli
voro mer an femton eller sexton ar gamla.
och han slutade talet med att uttrycka sin
ledsnad der0fver, att ingen krigssang fans.
efter hvars toner den unga truppen kunde
marshera fram striden.
Vid fea.en var ockaa nirvarss en .us4g
genioficer vid namn Rouget de PIsle. en-
adelsman fran Jura-departementet. Hans
anletsdrag uttryckte snarare en- adel vekhe
an stark viljekraft. Hela hans yttre per.
sonlighet tillkannagaf en- allvarlig och slu-
ten karaktar. Han hade Dietrichs salong
gjort sig kand mera som musiker an som
skald och plagade ofta utfora violin duetter,
dervld ackompagnerad af husets dottrar
Den alton vi namt, aterkom han till sin bo
stad, helt lifvad af dea patriotiske borgma-
starens tai. Han kande sig maktigt gripen af
stallningens h0ga allvar och eldad af de un-
ge mannens kanslor, och medan denna sin
nesstamning varade, komponerade han utan
afbrott saval orden som melodien till den
hymn, som skulle CORA honom ododIig.
Self har han ej kunnat CORA reda for slit
arbete under denna genomvakade matt, da
han hord, fosterlandets stamina ljuda hogt
i slit hjerta, denna modersstamma, som midi
under de fendtliga kanonernas dan kallade
ALA sina barn under vapen. Eget nog ut
markte han sig ofrigt, foga framfor andra
vanliga menniskor, ware sig genom slit tai
eller sina handlingar. Men den namnda
natten utsag det unga Frankrikes ande ho-
mona till slit sprakr6r, hans br0st ,idgades
at en- hel nations famtning, och med ornens
fygt, med mot holden strafvande vingslag
hojde sig ur delta brost de kanda, eldiea
verserna pa samma gang som melodien.
Hvilket sallaamt och dystert ode har eli
hvilat ofver denna sang! Hvarken Dietrich
eller Rouget de p!sIe kunde nagonsin fore
stalla sig, tor huru olika syften man skulle
anvanda denna hymn, som inspirerats en-
dast af den renaste Observation-Disclosures, eller
huru det skulle cd med dem sjelfva revoIu.
tionens hvirfvell "Rhenarmeens krigs-
sang" - ty "a benamdes den af komposito.
ren sjelf, och under delta namn blef den
ocksa f0rst bekant - skulIe till en- borian
omd0pas till Marseljasen, emedan det var
af marseljarne, som parisarne f0rst horde
den sjungas. Som ett hot mot landets yttre
fen, er var den skrifven. men redan imam
de franska frikarerna f0rdes af dessx toner
till segrar, skulle man lata den ljuda vid
stormningen af Tuilerierna den 10 augusti.
Nationali0rsvaret hymn vardt ocksa terro-
rismens blodshymn. Man har begagnat
den, llksom man axallar gudarnas namn,
nemligen omsom vid daliga handllngar, och
dess ode har varit, att 0msom svafva upp
mot hogre rymder, 0msom slSpas smutsen.
Hvilken ironi ligger ej de menskllga skic-
kelsernal Tv& ar efter det Rouget skrei
denna frihetssang, anklagades han sjelf for
rojalisn och forfoljdes ofver Alperna al vii
da skaror, som, framskralande hans egen
marseljas, traktade efter hans lif. Dietrich
ater, som var iberalt slnnad, men det oak
tadt fullkomligt tillgifven och trogen der
konstitution, han besvurit, fck pa schavot
ten plikta for slit mod och sin karaktars
fasthet. Betecknande, saval for hans eyer
ovanliga sjalsadel som for tidsandans storsIa
genhet 0fver hufyud, aro de sista ord. som
minnet af honom bevarat. "Om jag dor, :
skref han till sina barn. ''skolen I visser.s
gen djupt grama eder ofver den oratt.
visa dom, for hvilken jag faller EFT offer
men soken likna eder far deri, att nj alltid
alsken ert land. Ma det blifva er hamnd
att nj standlgt med orubbligt mod forsvarer
detsamma!"