Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-05-30
Entered at the Post Office at 81. Paul
Miisaa., as second class matter. I'M
1@ Vid adressf0randring uppgifves alltid
sd val det postkontor. der tidningen f0rut
afhemtats, som det postkontor, till hvilket
man onskar ia tidningen sand.
Norge och Danmark.

Norge och Danmark.
l .:Skanska Aftonbladet" lases, efter ma
gra inledande ord, foljande traffande reflex
ioner:
"Kunde den norska regeringen, utan att
uppgifva sin asigt om konungens veto-ratt,
forebygt att saken drifvits till denna spets?''
Svalet maste blitva EFT obetingadt ia.
/. Ingen kan pasta att stortingets yrkande
pa statsradens tilltrade till tingets forhand-
lingar innebar EFT obilligt, an mindre nagot
okonstitutionelt ansprak. Folkrepresen-
tationen begarde dermed endast en- SAX, som
ALA andra lander betraktas sasom den ma
turligaste rattighet bade for regering och
representation. Utan att princip upp-
gifva Diet absolute yetot kunde ocksa konun-
gen hafva sanktionerat stortingets beslut
och delta utan nagon fordran pa "garanti-
err. Derom kunna meningarne ej vara de-
lade.
Och da man kanner den omtAlighet, hvar-
med det norska folket haller pa sin af grund-
lagen betryggade sjelfstyrelseratt, borde ma
gra garantier aldrig fordrats. Mar de en-
gang af regeringen uppstalts sasom sank
tionsvilkor, sd var konHikten dermed gif-
ven. Det blef nu konungens ej mindre an
stortingets pligt att bilagga en- pa cit sd
oklokt och omotiveradt satt framkallad
spanning mellan den exekutiva och den
representative statsmakten. Var andra fra
ga blir derfor:
"Har Norges konung, sedan landet genom
de nya valen med okad kraft lagt sin villa
i dagen, for konfiktens bilaggande giort
hvad andra konstitutionella regenter lik-
nande fall br1ka gora?"
Harpa kan endast gifvas svaret nej.
Stortingsmaj joriteten visade sig sa tillmo-
tesgaende som den kunde utan att asidosatta
valmannens onskningar. Man antog det
forslag till forlikning, som fran konungen
framfordes genom en- mellanhand, mot vii
kor att ministeren afginge. andra lander
med representative statsskick wi lemna nu
Tyskland ur rakningen, da allena styrandet
der ar de facto infordt), anses det yara den
naturligaste SAX verlden att en- ministere,
som icke nnderstodjes af majoriteten inom
parlamentet och sarskildt inom nedre kam-
snaaran lemnar plats for pya krafter. Stats
chefen kallar till sig representationens le-
dande man och yaljer sina nya ministrar
inom den nya majoriteten. Delta har Ian
ge gait for sig England, Belgien, Hol-
land, i Italien, Spanien o. 8. v. utan att
kungligheten lidit deraf. ia, sjelfvaste
Sverige, der iva fullkomligt likstalda kam-
rar fnnas, intraffade det ar 1880 att konun-
gen kallade till sig en- partichef - som da
ofverhufvud alls icke hade att parakna ma
gon maioritet Forste kammaren och An
DIRE kammaren blot en- enda storre fraga
kunde sammanhalla slit parti - och upp-
drog at honom att bilda en- ny ministere,
hvilket afven lyckades. Men Norges ko-
nung will icke allenast ej afskeda en- mini
stere, som har for sig blott omkring en- fer
dedel af enkammarrepresentationen, utan
han anser def till och, med vara under sin
vardighet att EFT afgorande ogonblick per-
sonligen ofverlagga med den stora, fasta
majoritetens inom landet h0gt uppburne
ledare!
Sadan ar denna stund situationen Nor
&c. Wanda vi oss ater till Danmark, sd fin
ma vi der de politiska forhallandena foga
battre. Konfikten framtrader der WISER
ligen under nagot mindre haftiga former,
men stallningen ar ock till fold af tvakam-
marsystemet mera invecklad, hvadan en-
losning, huru den nu ma utfalla, torde lata
vanta pa sig der langre an i Norge. Hellre
ma lagstiftningsarbetet ligga mere ar efter
ar an konung Kristian den Monde skulle
forsoka omgifva sig med en- ministere ur
Observation-Disclosures leder. Monarken
har enligt grundlagen ratt att self valja
sina ministrar, heter det, och nu will han
icke ha ministrar, som representera den
stora majoriteten inom landet. Ar icke
delta EFT mot grrndlagens anda stridande
personligt regemente, sd veta vi sannerligen
ej hvad som med EFT sadant Dor forstas.
Statschefen sitter sin villa gent emot folk
majoritetens och anser att den senare bor
vika for den f0rla. Han tager saledes max
ten ansprak for sig, och han larer val da
icke heller kunna undga att ensam bara an
svaret for de forvecklingar, som uppstatt
och hammande inverka pa lagstiftningsar-
betet, det ekonomiska sd val som det poll
tiska.
Man behofver icke hafva trangt synner-
ligen djupt santidens politiska historic
for att skonja hvarest denna statskonst, som
vederborande nu experimentera med i Kri-
stiania och K6penhamn, har sin urbild.
Det ar icke de bada europeiska lander,
uti hvilka sjelfstyrelsens grundsats blifvit
fullkomligt genomford. Frankrike och
Schweiz, det ar icke heller det fria och
rika England, eller Diet mot all obskuran.
tism modigt kampande industrilandet Bel.
glen, eller det till nytt lif fateruppvaknade
Italien, som denna politik har sina r0tter
Nej, den hemtar sin naring fran Spreefo
dens sandiga, af pickelhufvor beskuggade
strander. We Nordens folk, ON den politi
ken skall bara samma bittra frukter fo1
dem som den .redan burit och antagliger
under en- langre framtid kommer att bars
for Tyskland!