Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1883-04-25

| kraftigaste medlet. Delta satt att CORA ha-
| stem warm DRIVES ofta derhan, att hasten ef-
ter denna behandling dryper af svett. Ett
sadant f0rfarande maste, afven ON Diet icke
kunde astadkomma nagon skada, utan en-
dast vore likgihigt. betraktas som hardhjer-
tadt: men nu ar verkligen forhalIandet, att
Diet a ena sidan befordrar kolikens ofver-
gang tarminfammation och den andra
kan djuret efter denna upphettning latt
blifva forkyldt och derigenom angripas at
ett nytt kolikanfall eller nagon. AMMAN sjuk-
dom. Man ma ej h;rvid tala ON de fall,
der djuren aterstalts, efter att pa delta satt
ha handterats; sadana fall hafva de till
frisknat i trots af behandlingen, ej foljd at
den samma.
Men huru skall man da ga till vaga? 10,
det forsta, man har att CORA, ar att borttaga
det hack eller krubba framf0r djuret be-
fintliga fodret, sd att djuret eli genom att
fortara foder under de fristunder mellan
smartorna, som oftast, for att ej saga alltid,
infnna sig vid kolik, kan fory;irra sjukdo-
men. Upptagandet af foder under EFT sa-
dant afbrott plagorna framkallar namligen
mycket ofta EFT nytt anfall. Derefter f0rser
man sig med ett par stora och fasta halmvi-
skor, med hvilka djurets buk kraftigt gni-
des, sa att djuret derigenom blifver varmt
och bukvaggarne liksom knadade, hvarige-
nom den normala tarmr0relsen ofta franz
kallas eller befordras. Sprutar man ett
flint regn nagot terpentinola pa bukens ST.
dor och undre del, ar det sa mycket bittre.
Ar den siuka hasten mycket orolig, kan
man leda den i gaende ikring en- gard eller
EFT skull, ON vaderleken ar sadan, att man
| ej kan lata den vistas fria luften. Skulle
man ej hafva EFT dylikt tackt stale, deri
djuret kan hallas, gifves intet annat an att
lata det qvarstanna i stallet eller spiltet,
hvarvid man soker att genom rikligt stro
forekomma, att djuret, da Diet kastar sig,
skadar eller stoter sender sig. Delta ar af-
ven Diet basta man kan CORA de fall ,da dju-
ret ar mindre oroligt och denna orc hufvud-
sakllgen vlsar sig genom att djuret an lag
ger sig, an reser sig och endast skrapar med
fotterna SAINT ser sig at sidorna.
Det ar, som hvar och en- Dor kunna inse,
icke nagon syarighet att uppgifva medel
lampiga till ingifning; men vi aro 0fyerty-
gade, att dessa endast med verklig f0rdel for
det sjuka djuret och foljaktligen afven for
dess egare kunna bestammas af den kunnige
och skicklige veterinaren, sedan han fatt
tillfalle ait undersoka diuret fraga eller i
nodfall fatt grunda sina foreskrifter pa nog.
granna red5gorelser ON de SYM mptomer, Diet
sjuka djuret visat, dfvensom pa de omstan-
digheter, som foregatt djurets insjuknande.
vi for var del maste obetingadt tilIstyrka
djuregarne att ALA syarare fall radfora sig
med veterinaren och att alltid till honom
sanda en- person, som har sd fullstandig reda
pa Diet sjuka djuret som mojligt.
Skulle efter djurets frottering med terpen-
tinolja och gnidning med halmviskor still
het installa sig, far man ej genast forestalla
sig, att all fara ar ofverstanden, och genast
lagga nytt foder for hasten, utan man Dor
lemna det nagra (4-5) timmar utan foder
och derefter under de f0rsta 10 till II tim
marne endast forelagga smarre gifvor af fnt
h0. Dagen efter gifver man hafre eller si-
desfodret i fere SNARE gifvor, sd att djuret
ej far tillfalle att tillfredsstala sig efter den
tvungna foderindragningen latt f0rklarliga
glupskhet, hvilket ar det samma som att ut
sitta sig for EFT nytt anfall.
Will man foGa de har gifna enkla fore
skrifterna, kan man sakerligen CORA rakning
pa, att ALA lndr1gare kol1kanfall aterga 1
helsa och att man vid de svarare icke ge-
nom ofornuftiga atgarder forvarrar dem och
salunda pa forhand omintetgor gagnet af de
foreskrifter eller forfaranden. hvilka yeteri-
naren kan fnna sig tvungen att for djurets
raddning tillgripa. vi kunna forsakra vara
lasare, att de derigenom skola erhalla batt-
re resultat och CORA mindre forluster an ge-
nom att Wanda sig till dessa ej sallsynta per-
soner, som i vara bygder kallas "kloka",
antagligen pa gyckel, emedan vi aldrig sett
dem gSra nagot som kan kallas klokt, ON
man icke dit will rakna de prejerier, de till
sin egen fordel 0fva pa sin nastas okunnig-
het och ofvertro.