Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-05-30
# A R M lE n.
Om Inejerisk0tseI.

". ]&
ON llpptagning och Devaring
af Is.
For de farmare, hy;lka icke arc nog lyck-
liga att hafva tillgang pa kallt lallvatten
for graddsattningens befordrande, utan ma
ste dertill anvanda is, ar Diet af stor vigt
att pa basta satt insamla och forvara det
nodiga forrAdet af denna vara, hvarfore en-
och AMMAN anvisning, for dem, som annu
icke harutl ega nagon langre erfarenhet,
icke torde sakna intresse.
Graddans afsklljande genom ssparatorer
har visserligen betydligt minskat behofvet
af is, men sasom vi forut anmarkt lampar
sig denna metod endast for st0rre mejerier,
hvarfore de farmare, som endast producera
mejerialster mindre skala bora upplagga
sd stort isforrad, som for mjolkhushallnin-
gen kan anses vara beh6Aigt. / de nord-
vestra staterna mota endast under ovanligt
blida vintrar nagra svarigheter att ratt
It'd insamla EFT tillrsckligt forrad af is,
hvllket deremot sodren ar forenadt med
stora svarigheter.
Upptagningen af is verkstalles bast genom
att saga isen fyrkantiga stycken, hvilka
sd fort sig CORA later bora undanskaffas,
emedan de belasta istacket och valla watt.
nets uppstigande, pa samma gang de afven
latt fastfrysa. Ju jemnare sagade blocken
aro, desto lattare aro de att fSrvara, och en-
dast nodfall och da isen ar mscket tunn,
bor den s0nderslas uti oiemna stycken.
Sagningen kan de fiesta fall verkstallas
med vanliga skogssagar, hvarvid blot er.
fordras sd djupt vatten under isen, att sa-
gen ledigt kan foras.
Upplaggningen och foryaringen kan an
tingen ske uti sarskildt konstruerade ishus
eller kallare, uti nagon afdelad plats uti EFT
uthus eller i hogar pa oppna marken. De
tvenne senare satten aro utan tvlfvel de
billigaste och i allmanhet fnlit tillfreds-
stallande, ON nodig omsorg dervid an
vandes.
Uppgiften vid forvaringen ar som be-
kant att pa ALA sidor omgifva ismassan med
nagot oledande amne och salnnda f0rhindra
dess smaltnlng genom varme utifran. Den
storsta uppmarksamhet maste harvidlag
rigtas pa bottnen som allmanhet erbiu-
der den storsta ytan och saval harlgenom
som pa grund af jordvarmen afven erbju-
der den storsta faran for undansmaltning.
Uti sarskildt uppforda ishus inrattas
denna botten bast salunda, at cit braid
golf anbringas ,lagra ursy,assyer jorden,
sd att luften har fritt spelrurn emellan;
pa delta lagges till omkr. fots hold en-
fyl]ning af torr hackelse, sagspan eller dy-
likt och derofver, hvilande pa sma MUIR
pelare, EFT TAFT plankgolf, pa hvllket isen
lagges. For ofrigt uppfores huset med dub
bla vaggar med 12 Is tums mellanrum,
af hvilka antingen bada kunna vara tegel-
muir eller ock endast den yttre, da den inre
ar af ira, och ishuset saledes bildar liksom
en- tralada mutt huset. Mellanrummet
mellan vaggarna fylIes med nagot sadant
anne som torfjord, ,sagspan, hackelse, agnar
eller dylikt, som fast sammanpackas, och
Ioftet 0fver isen lagges beqvamast af losa,
men kantskurna brader, pa hvilka fyllning
af hahn eller agnar kuana anbringas, men
som afven latt kunna borttagas, da huset ar
t0mt och man emellertid heit enkelt EFT
uthus lagga EFT is 20 tum hogt lager af
torfjord, sagspan, hyfvelspan, kolstubb eller
dylikt och omedelbart derpa isen eller ock
lagga denna direkt pa EFT tragolf med 4
tums luft thunder. Enligt noggranna obser-
vationer vet man, att bottenforlusten vid
forst omnamda metod - sd lange packnin-
gen mellan golfven ar torr =. knappt ar 8
tum pa aret; pa underlag af 2 fots tori
jord ar den dubbelt och pa bradgolf med
luft thunder tre ganger ed stor. Upplagges
is pa bara marken med ofvanbetackning,
gar samma t6rlust till fot, hvaraf man
bast kan fnna, huru opraktiska de gamla
stensatta iskallarna voro. Dessa siffror an
tyda afven fordelen att uppiagga isen till
storsta mojliga hold pa jemf6relsevis liten
bottenyta. - Lagges nu isen pa en- botten
af enkel fyllning eiler brader !; EFT hus med
enkla vaggar, kan antingep en- innanvagg
af brader pa en- lang stenfot - ed hog som
fyllningen nppforas liksom uti det sar-
skilda ishuset och mellanrummet pa samma
satt packas, men det gar afven val for sig,
att pa EFT sadant underlag af 'torGord eller
t. ex. hafre- eller hveteagnar inlagga ID
uti EFT vanligt golf logen, -- och endast
rundtomkring mellan isen och vaggen eller
travaggen lemna EFT mellanrum af l a
fot, som fast packas med agnar eller sma-
hahn, hvarefter hela ishogen, - som har
dock ej kan laggas hogre an golfbarrieren
- val tackes med hahn.
Uti hogar pa oppna marken kan isen
afven val forwards och upplzgges har lika'
ledes pa EFT 1S "a tums underlag af sag
span, torIord eller dylikt, men trappfor.
migt, sd att aet understa lagret af isbloch
dr. st6rst och hvarje ofvanliggande lager ma
got indraget, for att derigenom bereda fa-
ste at den fyllning af liknande ANNE SON
botten, nvilken omedelbart efter hogenl
afslutning Dor p&laggas till en- tiocklek Al
atminstone 2 fot. Ofvanpa denna fylInine
Dor hogen dessutom gerna skyddas genon
tickning af EFT lager saf, hahn, ,granris ellel
dylikt.
Vid isens nedlaggning saval hus som
hog CALLER, att ju hogre nassau ar och j,
fastare och tjockare isblocken aro, dests
battre; desamma bora sagas sd rata son
mojHgt for att noga passa samman och ALL
"' ...."