Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-03-28
(CANNoN RIVER FALLS
Mimi. mars 1883,


Hrade Redaktion af SIX. & M. S. I.
Eder tillvaro och framgang onskas. Det
har f6rekommit mig att iksom manga an
dra skrifva nAgon liten uppsats, ON den
kan blifva upptagen Eder atade tidning.
Det ar med n0je, och afven med gladje,
en- nykter och redlig menniska kan taga
del i de forhanden varande rorelser, som
nagon man angripa den for sa manga men
niskor skadliga syndafoden, som uti sig in
begriper ALA slags rusgifvande drycker. Det
ar sakerligen ALA kristnas glade och on
skan att delta skadliga element blefve utro-
tadt; men ocksa pa samma gang onska de
Cd den vag, som wore den NEST tjenliga och
Gudi behagliga, for dess tillintetgorande. l
denna stora rorelse, namligen ny ykterhetsfra-
gan, deltaga saval den enc som den andre,
okristen saval som kristen, den hemlige sa-
val som den uppenbare, stat saval som kyr-
ka 0. $. v. Will man blot 'likgiltigt blicka
in i delta foretag, sd skall man yara bold for
att tanka, att det ar j ofyerensstammelse
med skriften; ty sl@iften ar emot svalg och
dryckenskap, men ocks$ pa samma gang
delta letvernets omsorg. Bibeln ar ocksa
emot hogfard, girighet och frosseri, SAINT
ALA andra syndagrenar. Det synes, "sasom
hade dessa tire syndagrenar, namligen hog
fard, girighet och frosseri", erbjudit sina
hander till den ferde syndagrenens (dryc-
kenskapen) hammande, men icke tillintet-
gorande. Man talar ON att saloonerna maga
nedrostas, eller hog license palaggas dem,
som skola utskanka starka drycker; men
hyad will detta CORA till saken sd lange sa-
dant far fritz tillverkas och inforas? Det
wore hvad undertecknad tror det basta att
angripa sjelfva foden (vid hennes mynning)
der hon utloper, ty da skulle det ga lattare
att reformera land och folk, an hvad fallet
nu ar. Men skall det blifva till nagon val
signelse, med delta arbete, sd borde det ske i
forening med Guds villa, och Guds villa ar
att synden gemen matte omintet varda,
och att syndaren matte komma till sannin-
gems kunskap. Det borde ligga ALA redliga
larare och kristna gpmen omit ON hjertat,
att genom Guds ord ofvertyga och ofverbe-
visa den synder Och laster nedsjunkne syn
daren, ON den vadliga belagenhet han star
uti. Den allrastorsta fara, hvilken genom-
tranger var nuvarande It'd, ar formodligen
den, att den andliga lagen, som ar af Gud
gifven, far icke hafva sin makt och myndig-
het, sasom den borde och skulle hafva. ON
vara borgerliga lagar bygga sina grundsat-
ser pa den lag, som Gud self har utgifvit,
och derefter handla, sd kan det blifva till
stor valsignelse bade for land och folk, saval
det ena som det andra. Med hog license
skulle naturligtvis saloonerna blifva betyd-
ligt reducerade till slit antal, men pa SAM
ma gang skulle de qvarblifvande blifva
istandsatta att utskanka sa mycket mera,
till sin egen fordel och den fattiga klassen
till skada, ty sakert ar, sd lange har fnnes
tillgangar pa denna vara, skall det nog fin
mas kopare, kosta hvad Diet kosta will, och
skulle sadant fall icke alls vara till nagon
nytta. Emellertid, du kristligt sinnade
man och qvinna, gor och lat oss CORA ALT i
Herrans MANN hvad vi kunna CORA till nyk-
terhetens och sedlighetens beframjande, att
Herren himmelen matte "a mera med sin
mad och anda verka slit verk ibland oss.
Men har aro tillafventyrs fera laster som
bora papekas, som for menskligheten aro
likasa skadliga som dryckenskapen, namli-
gen hogfarden, som aldrig blir matt pa
granlat och stolthet, utan tror sig vara batt-
re an andra, ia an Gnd self. Och girighe-
ten, som ar en- rot till ALT ondt, som aldrig
far nog idetta lifvet, utan ar standig orc
6fver att samla sig skater pa denna jorden,
hvilka slutligen rost och NAL fortara skola.
Min epistel ar kanhanda lang nog for dem
ma gang; far derfor sluta sasom en- opraktisk
skrifvare. J. A. JOHNSON.