Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-06-13
TOnkin och dess inneva-
mare.

De sista dagarnes handelser hafva gifvit
anledning att mamma EFT och
annat om EFT land, som torde vara temligen
obekant for de fiesta af vara lasare. Man
vet nemligen att forvecklingar uppstatt
mellan Frankrike och Tonkin, som synas
hota, att blifva af ganska allvarsam natur.
Men da Tonkin, som sagdt, endast foga tor
de vara kandt, anse vi det vara lampligt att
meddela nagra upplysningar ON delta
land.
Tonkin ar en- del af riket AMMAN. som
ar belaget pa den stora ostra ind,ska
halfon. Riket ar sardeles lyckligt gynnadt
af naturen, under det att dess invanare
tryckas af despotismens bojor. I afseende
pa seder och bruk erinrar ALT har ON Kina
Katolska missionSrer hafva har grundlagt
talrika forsamlingar, hvilka dock ofta aro
utsatta for blodiga for foljelser. narheten
af Mekongs mynning ligger sta den Saigun,
som innehafves af fransmRnnen.
Tonkin, hyars nordliga del vidstrackta
slater utbreda zig, ar rikt pa guild, silver
och koppar och forser nastan hela riket
med jsrf Landsts kiimat ar tropiskt, mild.
radt genom en- periodisk Wind kallad mon.
sun. De vixter, som trifvas der, aro bonn
ullstradet. sockerr0ret, rls, peppar, aloe m.
m. Djurverlden ar den akta sydasiatiska:
elefanter, noshorningar, bufflar och moskus-
dur forekomma talrikt. Spraket ar utom-
ordentligt svart; att fullkomligt tala det
lar sig en- europe aldrig. Det fnnes hvsr-
ken deklinationer eller konjugationer, men
en- mangd smapartiklar. Stamina ord kan
efter behof anvandas som substantiv, adjek-
tiv eller verb. Spraket har sex olika Stag
af betoning. Eft efter desaa sex olika be-
toningar uttaladt ord har sex olika betty
delser, och da man har tre a, tire o, tva och
iva u, sd uppsta derur EFT nistan obegran-
sadt antal rorelser af talorganen, hvilka for
en- framling aro sardeles svara att lara. Det
hgger i,sakens natur, att EFT dylikt sprak
skall yara till stort hinder for kulturen.
Tonkins invanare aro det hela EFT vac
kert folk, som manga afseenden narmar
sig kineserne, men dock pa intet satt kan
mata sig med dem arbetsambet och FORE
tagsamhet. Vida stammar bebo det inre
af landet. Istaderna uppehalla sig en- stor
mangd invandrande kineser. Litteratur,
seder och kladedragt likna Xmas, afven
statsformen, den absolute monarkin, ar mo-
dellerad efter Diet himmelska rikets monster,
och det samma ar forhalIandet med religio-
men, ty Konfutzes, Laotsis och Buddhas
bekRnkare hafva samma politiska och socia-
la rattigheter. Omkring 100000 af dessa
aro omvanda till kristendomen.
Ar 234 +. K. er0frade den kinesiske fur
stem Tsching-schi-hoang-ti Tonkin och
Cochinkina och ditsande kinesiska koloni-
ster. Den kinesiska styrelsen regerade med
omvexlande lycka, 0msevis fordrifven och
aterinsatt, till dess att andtligen ar 1923 de
bada namda landerna afkastade Diet fram-
mande oket och bildade EFT gemensamt rike
under dynastien Leh. Herskarne al denna
att voro dock sd vanmagtiga gent emot sina
premierministrar, att bredvid dem Tonkin
dynastien Trinh. sedan 1916 och Cochin
kina dynastien Nguyense sedan 1000 regera-
de. Vid ett uppror 17l7 uppstod pl6tsli-
gen en- ny dynasti, Tay-song, som utrotade
de tire andra konungaatterna utom en- att
ling af dynastien Nguyen, som 1857 med
fransk hjelp aterer6frade Annams tron. Han
dog 1920, hyarpa hans naturlige son Mimi
many tilltradde regeringen efter att hafva
fordrifvit den legitime tronfojaren. Mimi
many anstalde blodiga f6rfoljelaer mot de
kristne och giorde genom EFT kejserligt pa
bud bekannelse af den kristna religionen
liktydigt med h0gforraderi. Han dog 1S41.
Da afven de fojande kejsarne af AMMAN
for,farande forfoljde de kristne, I'd forde
delta till krigiska forvecklingar med Frank
rike, som 1862 skaffat sig fast fot i Cochin
kina och 1867 utvidgat sina besittningar
derstades annu ytterligare. Den franske
upptacktsresande och k6pmannen Jean
Dupuis stod under sarskildt beskydd at vi.
cekonungen den rika provinsen Yun-nan
1873 hade han till och med erhAIlit titel al
stormandarin. Han insag af hvilken Wig
Diet skulle vara for Frankrikes handel, at,
en- snabb forbindelse upprattades mellar