Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-06-13
Missledt nit.

va under senare tider varit esadda oafbru-
tet tilltagande inom Sverige. Upprinnel-
sen till dessa markliga f0reteelser, hvilka
afse att inom eller vid sidan If statskyrkan
skapa nya kyrkosamfund, kan eokas tillba-
ka anda till borjan af delta arhundrad., och
ofta till och med annu langre; derae altman
ma orsak ar heller icke svar att uppvisa. De
hafva nemligen ALA framgatt lr de vexlan-
de religiosa behof. hvilka standigt maste |
'ett eller annat afseende fdrandras och te sig
olika hos olika menniskoH smart sagdt efter
hvars och ems olikaskspi5 5nne.
Derf6r maste Diet ocksa vanligen mredeif.
vas, att den religiosa ifvern och den SAINT
kristliga nitalskan ingalunda aro minst
bland de frikyrkliga larornas bekannare
utanfor statskyrkans ramarken. Delta har
ocksa haft till foljd, att dessa sig fran stats
kyrkan skiljande religionssamfund vidkom-
mande sayal andaktsofningar som borgerlig
sammanlefnad regeln tillerkants all den
frihet, som kunnat anses vara med en- ost6rd
samhallsordning forenlig.
Tydligen far dock den fria andakts6fnin-
gen icke anses ursakta EFT forargelsevackan-
de upptradande inom samhRllet. Derfor
hafva t. ex. mormonerne, med sina SAM
hallsupplosande och af inga den kristna re-
ligionens bud betingade satser. heller icke
kunnat vinna erkannande inom nagot ord
nadt samhalle. Detsamma maste afven
mer eller mindre blifva fallet med hvarje
AMMAN religionssekt, som sammanlefnaden
eller den yttre kyrko ordnlngen upptrader
pa EFT storande satt. Detsamma blefve af-
ven till en- borjan forhallandet med den SEX
teriska rorelse, hvilken Sverige sedan
nagra manader tillbaka verkat genom den
s. k. fralsninasarmeen.
Som bekant torde vara, upptradde denna
fraIsningsarme till en- borjan Stockholm
ofentligen pa gator och torg, sokande att
pa delta satt varfva sig anhangare. Delta
blef dock smart rent af ftorbjudet af ordnings-
makten. Huru mycket man an ma halla
pa den storsta m0jliga religlonsfrihet, kan
man likval icke undga att gilla denna At
gard fran de boigerliga myndigheternas
sida. Eft sadant larmande och teatraliskt
upptradande som delta var nemligen egnadt
att vacka forargelse icke blot allmanhet
med hansyn till den storda gatufriden, utan
afven och NEST hos dem, hvilka med ett
SAINT religiost SHINE icke villa se heliga ting
pa delta satt stallas till atloje for den likgil-
tiga och vrangsinta hopen. Nu har denna
form for ''fralsningsarmeens" verksamhet,
som sagdt, blifvit afskaffad, men omvandel-
severket fortgar dock icke desto mindre /
samma riktning, ON an nu mera infor lykta
d6rrar.
bet infytande denna rorelse kan komma
att utofya Sverige torde dock ej blifva sym
nerligen langt gaende. Afven ON man
nemligen will medgifya, hvad vi ocksa hop
pas ma yara en- sanning, att det verkligen
ir EFT allvarligt religiost nit, som har leder
upphofsmannen till det hela, kan Diet dock
icke fornekss, att delta nit forevarande
fall kommit svarliga pa afvagar och viss
man afven star iuppenbar strid mot hela
andan den kristna laram.
Kristendomen ar en- det personliga ham
,gifvandets religion och ;eke forgafyes blef
dess misunderstanding sammanfattad den
enkla foreskriften: Mar du beder, sd gack
in din kammare och sla dorren igen efter
dig. Men harmed passar EFT sadant upp-
tradande som fralsningsarmeens foga ihop.
Och en- AMMAN ornstsndighet, som val an me-
ra ar att lagga marke till, ar Diet satt, hvar-
pa sjelfva omvandelaen ar foregar. Den
skall namligen vara ett verk af 6gonhlic.
kets sinnesrus. Forst upproras sinnena ge.
nom processioner, fanor, uniformer och ett
oafatligt upprepande af en- eller Hera korts