Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-05-16
NagOt ON Amerika.

NagOt Om Amerika.
{Anteckningar af E. BeckmaR.)
Svensken Amerika blir mycket snar
god american.
Delta beror derpa, att det svenska lynne
af gammalt ar vandt att insupa utlandsks
tankesatt.
Det beror vidare derpa, att onekliger
stort slagttycke raider mellan det svensk.
och det amerikanska sinnelaget. Ocks& al
svensken framf0r andra folk val se Id A.
merika.
Det fins tvenne krafter son CORA, att de-
osynliga bandet mellan Diet svenska foster
landet och dess utvandrade barn bristel
langt senare an man vid anblicken af der
snabba amerikaniseringen skulle kunns
vanta. Dessa krafter aro pressen och pre-
dikstolen.
Predikan mar till det mesta endast den
som vaknat till nagon grad af religios ON.
vardnad ON sin sjal. Tidnlngarne ater smy.
ga sig ljudlost ofver nastan hvarenda tro-
skel hela uhionen.
Pressens infytande ar derfor det NEST
utbredda; men predikstolens det mest dup
gaende.
Laslusten Amerika ar storre an pa nd.
gon AMMAN fack af jordklotet. Afven sven.
sken smittas, sd smart han tillbragt nagon
It'd de elfva tusen tidningarras land. Det
ar alls icke ovanligt att den ferran We
sterns torftiga stockhydda finna iva eller till
och med tire tidningar: en- amerikansk plats-
tidning, en- svensk tidning, utgifven Chi
csgo eller St. Paul, SAINT slutligen, ma ham
da, en- religi6s tidning, afsedd for uppbyg-
gelse och for framjande af nagot visst reli.
gionssamfnnd.
Bland de tjugu olika tidningsspraken ar
naturligtvis tyskan mast engelskan det for.
namsta. Sedan foljer i ordningen s'det
skandinaviska spraket", sasom den skandi-
naviska nordens tire sprak derute playa ge-
mensamt benamnas. Bland de-a torde Diet
svenska vara bast foretradt.
Att med bestamdhet uppgifva antalet
svenska tidningar later sig knappt CORA.
Delta redan derfor, att de likt sd manga an
dra foretag, hvilka bestr5las af Americas
drifvande sol, vaxa upp som svampar den
ena dagen for att sparlost forsvinna den ma
sta. 3Afven ar Diet hogst vanligt, att olika
tidningar ''consolideras" genom att i sig
upptaga olyckskamrater, nlagrare an de
sjeIfve. Nagon gang handler Diet ock att Diet
magrare notet uppslukar ett fetare.
Enligt Hubbards stora tidningslexikon,
fnnas 10 svenska tidningar Amerika. Men
nog ar val antalet storre.
De svenska bladen saval som deras ame-
rikanska kusiner kunna indelas politiska,
half-religiosa - "semi-religious" eller s'fa-
mily papers" - SAINT rent religi0sa, de 81
sta bland amerikanerne afven kallade
Church papers.
Den svensk-amerikanska pressen har slit
hufvudqvarter Chicago.
Gamla och nya Hemlandet och Svenska
Tribunen aro bland de politiska tidningarna
hvar pa slit hall hufvudet hogre an ALA de
andra.
Bada likna hvarandra till slit yttre. Bada
aro veckotidningar, attasidiga, med sju spal-
ter pa sidan.
Framlingep, som will CORA deras bekant-
skap, bor ordentligt ga igenom alltsam-
man, fran den forsta sidan, der ny heter ell
ler artiklar allmanbildande lasning taga
sin borjan, sd till den hela Americas press
h0gtarade fjerde sidan med dess 'ledare'',
derifran ofyer folietengsuppslaget, som
stundom samtidigt bJuder pa iva folieton-
ger, och anda till attonde sidan med dess
Chicagonyheter, midi ibland hvilka man
h0r puffarnes trumpetstotar pa reklamens
tummelplats.
Det fins en- tidning som framfor andra So
ker att pa ALA satt starka bandet mellan det
gamla fosterlandet och det nya. tvinnadt af
karleken till modersmalets ljufva klang och
vordnaden for Diet tordna hemlandet med
dess minnen.
Den tidningen bar det besecknande NAM
net "Gamla och Nya Hemlandet."
Svenskheten ar enlIgt Hemlandets asigt
en- varde,ik insats Amerikas lif. Hon ar
EFT dyrbart arf som svensken ar skyldig att
noga akta. Hon far icke forqvafvas. icke
suddas ut, icke en- gang trangas undan af
det nya spraket och de nya tankesatten.
'sSvenska Tribunen," den andra ordnin-
gen af de stora svenska Chicagotidn1ngarna,
har en- olika uppfattning. Med ALT erkan-
nande af svenskheteni och for sig bor dock
for den som Walt att kasta sin lott Amerika
engelskt sprak och amerikansk askadning
intaga h0gsatet.
Ur Tribunens asigt foljer naturligtvis, att
ocksa tidningar pa svenska spraket endast
tillh0ra EFT ofvergangsskede.
Med sprak- och nationalitetsiragan SAM
manhanger narmare, an man vid forsta pa.
seendet skulle tro, fragan ON den andliga
nationaliteten: ON de kyrkliga samfunden.
Svenska spraket ar EFT af de band som kny-
ter svensken Amerika vid den fran fader-
nehemmet arfda bekannelsen, ,vid den luther
ska kyrkan.
Afven har f0retrader Hemlandet den
gamla skolan. Tribunen den nya.
Mar HemIandet for trettio ar sedan grun-,