Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-04-18
En- lied" stjerna.
Herr redakt0r!

Var It'd lider at manga fel, det kan eJ Tor
nekas. Och stundom sro dessa fel blott fol
lapgt drifna dygder. Som EFT sadant fel
maste vi anse den tilltagande vurmen att
utgifva tidningar. Att utgifva en- tidning
hvars NAL ar att framja upplysnlng, bid
ming ,sedlighet och hemtrefnad bland folket
det ar en- lofvald och god SAX. Men ej kar
hvarje menniska, som ider af 'skrifklada'
i och tror sig vara cit stort ljus pa littera
turens himmel, vara kallad att utgifva er
tidning. Annu mindre kunna sadana skri
benter vara kallade dertill ,hvilka sakna in
sigt j folkets verkliga behof och derfore G!
kunna producera sund och bildande lasning
Att utgifva tidningar ar visserligen ma
got som tillh0r de allmanna menskIiga rat
tigheterna, men det wore godt, om somliga
mindre begagnade sig af denna rattighet
Det skulle vara en- lycka bade for dem och
allmanheten. Att delta stycke missbruks
sin menskliga frihet, kan ej langden blif.
va ostraffadt. Var framgangsrika stat hal
gifvit lif at atskilliga tidningsforetag
och Innu har ej slutet kemmit; just Au hal
en- ny svensk tidning sett ljuset med namnei
"Led*", och vi maste tillsta, att vi ej anat,
att svenskar skulle finnas med I'd liten sjelf.
respekt och sa foga aktning for den svenska
tidningslasande allmanheten, att de skulle
villa utgifva en- tidning med sadant pro-
gram och sadan tendens. Den nya It'd
ningen will vara en- ungdomstidning. Den
will uppmuutra och leda det uppvaxande
slagtet till ada och stora dad. Och hyad
for dad? 10, att gifta sig Fortvifla da
"Ledstjernans' utgifvsre "a alldeles pa var
tids ungdoms wisdom och insigt j akten.
skapsangelagenheter? Undras huru "our
great grand-fathers" kunde den konsten
utan tidning! Men saken ar allvarlig.
Afven vi tro, att ungdomen behofver led
ming och rad ej blot denna vigtiga fra
ga utan manga andra af lifvets fragor.
Men dessa rad maste vara af helt annap
beskafenhet an det oblyga skamtet och det
lagsinnade snacket. sedlighetens och ung
domens namn villa vi prOtestera emot at,
utgifva och sprida en- tidning sadan som
den namda. Aktenskapet ar EFT af de Wig
tigaste och 0mtaligaste forhallanden pa
jorden. Derom L0r man tala och skrifya
pA EFT blygsamt, tuktigt och allvarsamt satt.
Deri Dor man intrada med nykterhet, tukt
och besinning. Och betanker man, huru
aktningen for zktenskapet med hvarje ar
aftager bar landet pa EFT hapnadsvackan-
de sah och huru benagen menniskonaturen
sr att taga obetanksamma och lattsinniga
steg, da det CALLER forhallandet till de,
andra konet, "a borde det vara uppenbart,
att hvad var It'd behofver, det ar ej sadans
lattsinnets och skamtets Organ, som It'd.
ningen fraga, utan kristliga och sediiga
tidningar, som egga och uppmuntra ung'
domen till kyskhet, tukt och sllvar ALT
som r6r aktenskapet Hvad inflytande till
adla kanslor och besinning kan stycket:
"Pelles frieri" hafva, som kunnat ia plats
blott en- krass skandaltidning men 81 er
tidning, som will handleda ungdom till del
som ar "sant och ratt?" Och hvad sedlighel
ar det att lata en- gosse pa 16 Or annonsers
efter en- flicka for att korrespondera med
henne? En- redaktion, som kan CORA sig
till organ for sadant, ir att beklaga. On
tidnipgen ifraga fnge sprida slit lattsinnigs
och forderfliga skamt bland ungdomen, I'd
beklaga vi det alagte, som skall afloss
narvarande generation. vi vile allvarlig
och kraftigt uppmana ALA foraldrar och
all kristen och sedlighetsalskande ung
dom att skanka 'denna tidning, ifall hor
skulle CORA forsok att snarja dem, henne
rata lon: det djupaste forakt. "
Cdp,a.