Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-01-24
EaEntered at the Post Office at ST. Paul,
.Mian., as second class matter.
BetaIa Of0rdr0j 0jligen gam
la skulder till tidningen!
Betala Om m0jligt tidnin-
gen j f0rskOtt!
nE- Vid adressforandring uppgifves allti,l
sd val det postkontor, der tidningen forut
afhemtats, som det postkontor, till hvilket
man 0nskar fa tidningen sand.
Har och Der.

Har och Der.
Nykterhetsfragan Kansas och Iowa. =
Krisen Frankrike. Senatorsyalet
Minnesota. #*
Om nagon f0restallt sig, att striden mel
Ian samhallet och krogrorelsen skulle blifva
kort och segern lstt for det fora, ed kan han
i tuti ny nykterhetsfragans nuvarande stallning j
Kansas och Iowa lara en- lexa, som kan
blifva honom till stor nytta vid kampen mot
dryckenskapen. Sasom manga redan torde
veta, har hogsta domstolen Iowa forklarat
Observation-Disclosures vara okonstitutio-
melt, emedan formfel begingos, da det dryf-
tades och antogs legislaturen. Det hjelpte
icke, att amendementet antogs f6rst af iva
pa hvarandra f0lande lagstiftande f0rsam-
lingar och sedan af en- stor majoritet at sta
tens medborgare. Vederborande lagutskott
hade antingen okunnighet eller med afsigt
format forslaget sd, att det erbjod EFT upper
ligt tillfalle for spetsfundiga jurister och do
mare att CORA amendementet om intet. F0lj-
den blir nu, att hela saken maste goras ON
fran borjan. Observation-Disclosures ledare
hafva dagarne haft mote och dervid beslu-
TIT att halla EFT konvent den nasta februa-
ri for att 0fverlsgga om de matt och steg,
som bora tagas. Att folket icke will lata sig
dragas vid nasan, derom kunna vi vara Of
vertygade. Det skall icke medgifva, att en-
fullsandigt vunnen seger skall goras ON in
tet genom blotta formfeI, och derfor kunna
vi vanta, att fragan skall aterigen upptagas
och genomforas och gjorda misstag undvi-
kas. I Kansas har nykterhetsamendemen
tets genomforande blifvit uppskjutet pa EFT
par dr., derigenom att en- demokrat och mot
standare till nykterhetsrorelsen blifyit valid
till guvern0r. Republikanerna togo forli-
den sommar det kanske mindre val betank-
ia steget att for tredje gangen uppstalla gu-
vernor st. John till kandidat for statens
yldrsta embete, och mania republikaner.
sscm aro snot sh tFeiijs ter1nfn1, rskaaae vidI
valet for demokrasen Click, hvilken deri-
genom erh6ll rost6fvervigt. Nykterhetsla--
gen blef visserligen harmed eli itiIlintetgiord,
men den kommer under guvern0r Clicks
administration att lamt verkstallas. Dessa
tilldragelser Iowa och Kansas kunna val
synas nedslaende, men de hafva dock med
fort vigtiga lardomar, som till fullosnppva-
ga tidsutdragten och som bora val beaktas.
Frankrike genomgar for narvarande en-
kris. Imam republikanerne fullt hunnit
aterhemta sig fran det Stag, som genom
Gambettas och Chanzys plotsliga dod tillfo-
gats dem, .utiardade prins Napoleon, mo-
narkisternas ledare, ett manifest, hvari han
angrep den nuvarande forvaltningen
Frankrike. Harigenom har en- stor upp-
hetsning astadskommits sinnena. hvilken
deputerade kammaren giek Sd langt, att man
beslot forvisa ALA personer tillh0rande forna
franska dynastier ur landet. Men icke nog
harmed. Fara hotar afven landet fran
anarkisternas sida. Visserligen har dom
nyligen fallit 0fver ledarne uti anarkistr0-
relsen, men ljuga icke underrattelserna fran
Frankrike, har man blott derigenom gjutlt
ny Ola pa elden och forskaffat omstort-
ningspartiet nya anhangare. Det will hari-
genom synas, som ON den It'd annu vore
langt afagsen, da republican kunde sagas
vara fast grundad Frankrike, och omoj-
ligt ar Diet icke, att svara och blodiga for
vecklingar sta for dorren delta land, hvar-
igenom styrelseformen kan f0randras. Det
vore for den lugne betraktaren ej ovantadt,
ON sadant skulle intraffa; ty ID undervis-
ningsvasendet Frankrike beinner sig Ia
gervall, da de sedliga begreppen aro for
dunklade och da menniskodyrkan antagit
en- sadan form, att Gambettas d0d betecknas
sasom forlust af landets "sja" och Chanzy's
sasom forlust af dess "svard"; da ar det i
sjelfya verket ej mycket man Bigger pa.
Vara wise lagstiftare hafva fraga ON val
af senator till Forenta Staternas kongress
Htott pa manga svarigheter vid forsoket att
ena sig ON den rat:e mannen. For en- van
lig medborgare synes denna fraga vara gan
ska latt, da den ojemforligt storsta delen af
statens republikaner tydligt latit forsta, att
den 0nskar William Window ateryald.
!. Hvad det kan vara for en- wisdom, som be-
sialar vara lagstiftare delta fall, kunna vi
ej fatta, ty vi villa ogerna tro, att de latlt
sig forledas af det fortal, som Windows fen
der hopat ofver honom. Emellertid har
man fran tisdagen till lordagen fora vec-
kan f0retagit tolf omrostningar, under hvil.
ka antalet af Windows, anhangare smanin-
gom nedsjunkit fran sjuttio till fyratioatta
utan att derigenom befordra nagon AMMAN
kandidats utsigter. For narvarande ar det
ej latt att saga, huru valet utfaller. Window
har pa sina vanners entragna uppmaning
infunnit sig for att egen person fora de ST.
na an, men ON hans val derigenom befor-
dras, aterstar att se. Han har dock till aitt
forfogande en- skara, som oryggligt staff pa
hans sida och bland hvilken befnna sig
skandinayerna Rice. Shaleen, Steenerson,