Skaffaren och Minnesota stats tidning. (St. Paul, Minn. ;) 1882-1885, 1883-02-21
Nykterhetsfragan.

Det amerikanska folket ar EFT rorliat
folk. Under olika tider ar Diet alltid nacos.
som upptar dess tankar, och det alskar
att befnna sig uti EFT standigt sd kalladt
eucttemeaat. For narvarande aro de fiesta
sinnen upptagna med nykterhetsfragan
Flere slater, som Maine, Kansas och Iowa
hafva redan diskuterat och superintendent
med denna SAX, och nu andtligen sr Minne-
sofa redoboget att taga tu med densam-
ma.
Att dryckenskapen ar ett ondt, en- forban-
nelse for jordens barn, will ingeni forneka.
Till och med krogaren vet och erkanner, att
dryckenskapen medfor daiiga och forderf
velsebringande folder. Att f0rtara starka
drycker ar under ALA omstandigbeter riska-
belt. Den, som mattligt hangifver sig at
denna vana, star fara att hvilken dag som
hslst ofyerskrida mattlighetens beprisade
ralinie och CORA en- utfykt pa superiets
allmanning. Ty fornekas kan val nappe-
igen, att ur NEUTRALITY-SUSPICIOUS. muntra
leder utga de forfallne drinkarne. Har
man deremot kommit sd langt pa drycken-
skapens bana, att bot EFT omattligt forta-
randesaf fssarka drycker kan for en- stund
s.illfredsstalla de.ssilla bssaret, did sr ju
ems lif forloradt. och det riskabla drycken-
skapen till fullo lagdt dagen. Sa har dryc-
kenskapen ALA tider skordat sina offer,
och mensklighetens valg5rare hafva staff
radville infor denna jattemakt. Val har har
och der en- och AMMAN drinkare likt en- brand
ryckts ur eldep, val har mangen yngling,
som varit pa Wig mot forderfvet, kunnat
hejdas, men stort har dryckenskapen visat
sig trotsa de NEST ada strafvanden, de
barmhertigaste forsok. God uppfostran i
hemmet, kristliga grundsatser och kanslor
j hjertat, moderliga formaningar, Gatds
ords kraft hafva dock bevisats vara de
medel, som varit verksammare att HANNA
det onda an de NEST drakoniska lagstad-
gar. Det kan ej f6rnekas. En- Sam och
raft nykterhet kan blott besta hjertat.
Fadren och modren, selfva nyktra, skola
hos det lila barnet, hos ynglingen och
jungfrun inplanta nykterhetens bud; de
skola hemmet - det ljusa, trefiga
och inbjudande hemmet - handla nyk-
tert, och uppfostra sina barn till nykter-
het. Borja hemmet, lnoder och fader,
borja der att vid aftonlampans sken for
talja ON Dykterhetens CODA verkningar j
delta ifvst, ON dess herrliga l6fte pa an
dra sidan grafven; sag din son och din
ldotter att dryckenskapsn for dem baddar
en- fortldig och en- nesans graf, att lycka,
sheder, ara och framgang lifvet aro twill
lingsyskon med nykterheten; dana deras
aunga sinnen for nykterhet ALT, och du
skall I'd glade af dem lifyet SAINT kunna
do det glada medvetandet, att Diet atmin-
stone icke ar dit fel, ON de sedan blifva
onyktra och cd forlorade. / tic fall af EFT
skola dina formaningar bara frukt och
god frukt.
Il Emellertid villa vi visst icke forneka. att
tillfallet att sd latt komma at starka dryc-
ker ar farligt och frestar mangen att blif-
va onykter. Icke ALA hafva kraft att med
stolt forakt ga forbi krognastena - de ma
sedan vara eleganta eller smutsiga och usla.
Derfor ar det utan tvifvel pa sin plats, att
aamhallet, att staten gripa in och soka att
genom andamalsenlig lagstiftning skydda
dryckenskapens slafvar mot det forderf. som
ovilkorligen maste sin rysligaste gestal,
f6rr eller senare drab',a dem, savida de
ohejdadt ia hangifva sig at sin olycksaliga
b5jelse. Da vissa individer af samhallet
ej kunna taga vara pa sig sjslfva, ar det
samhallets pligt att sDrja for dem. Hur kan
nu delta bsst ske? Kuude rusgifvande dryc.
ker helt afskafas, vore fragan lost latt
nog. Man har forsokt denna stvxg asra
aater, och ed langt vi kunna forstA -