Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1882-06-07
Lustgasen och den lidande
menskligheten.

Mer an hundra ar ha forfutit sedan upp-
tackten af qvafveoxidulgasen, innan den
lIangsalnt men 81 xers fla Sfskf iaarie IA
|t,irvetenskapen lyckats siilkiigt konlma un-
der fund med dess egenskaper och derige-
nom bereda den lidande menskligheten en-
valsignelse.
Ar 1772 upptackte Priestly qvafveoxidul-
gasen, qvHfvets enklaste forening med sy-
ret. Ar 1879 larde Davy kama den nya
gasens rusande inverkan pa den djuriska
organismen och kallade den, sedan han af-
ven funnit dess smartstillande verkan och
ofta nytjat den mot tand- och hufvudvark,
for "the laughing gas' eller lustgasen, ders
med antydands den munterhet eller lustig-
het, som inandningen deraf astadkommer.
Davy fck, enligt hvad F. J. Ruhl berattar,
en- riktig passion for inandningen af denna
gas och begagnade sig deraf fran mai till
juni 3-4 ganger dagligen, senare blot
IS ganger i veckan, utan att marka nagon
minskning dess verkan. Dervid forsvunno
tand- och hufvudvark, och en- stor munter-
het, upprymdhet och spanstighet bemakti-
gade sig kroppen. Davy kom till samma
resultat, da han utsatte andra personer for
gasens inverkan, utan att de visste derom,
och pa denna grund trodde han sig kunna
anbefalla den till anvandning inom kirurgi-
en-. fTyskland, Frankrike, Sverige och For
enta Staterna anstaldes nu f0rs0k med lust
gasen, men dessa lemnade otillfredsstallande
resultat och voro ej egnade att uppmuntra
Davys forslag. Man afskracktes ocksa af
besvarligheterna vid gasens transatlantic.
dess dyrbarhet m. m. och hela denna SAX
rakade sd smaningomi gIomska, anda tills
for femtio ar sedan en- tandlakare, Horace
Wells, anyo upptog denna ide. Ar 1s43 lat
han en- yrkesbroder draga ut en- tand pa sig
sedan han forut d9fvat sig genom inand-
ming af lustgas. Tandem utdrogs utan nagon
kansla af smarta, och inom kort It'd gjorde
Wells lyckade forsok med en- hel mangd
patienter. Tanken att kunna CORA mensk-
ligheten en- stor tenst dref honom da att
fara till Boston for att inf0r en- st0rre SAM
ling fackman CORA sin upptackt bekant.
Olyckligtvis lat Wells inandningen sluta
for tidigt, patienten, pa hvilken gasens egen-
skaper skulle adagalaggas, kande smartan
oforminskad, Wells blef utskrattad och hans
smartlosa tandutdragningar forklarade for
humbug. Denna motgang grep honom sd
svart, att en- dup nedslagenhet bemaktigade
sig honom; han blef vansinnig och berofva-
de sig aelf lifvet 1s4s.
h Men pa de orter, der Wells gjort sina for
sok qvarlefde minnet af lustgasen; man in
andades den for att lifva upp sig och man
anstalde med dess tillhjelp manga skamt
anda till ar 1868, da DIR Dunham Hartford
anyo med dess tillhjelp drog ut en- tand utan
att den sjuke kande nagon smarta. Efter
delta tog anvandningen af lustgasen ny
fart. Inom "a manader hade man endast
i New Haven utfort mer an 5000 lyckade
smartfria tandutdragningar, och journa-
len Rolton Dental Institute New Y ork an
tecknade icke mindre an 81, ,423 personer
sina namn. Allesamman hade begagnat
sig af lustgasen utan att nagon olycka in
traffat, och ala storre stader Forenta
Staterna b0rjade man alltmer anvinda dof-
ningen med denna gas.
1 Europa anvande man delta dofningsme-
del forst Frankrike, England, Italien och
Tyskland, och ar 1868 nytjades det afven
vid mindre ogonoperationer SAINT afven vid
nagra betydligare kirurgiska manipulate.
ner. Nagra onstandigheter hindrade dock
annu dess allmanna anvandning, t. ex dess
dyrbarhet, tidspillan vid gasens framstal