Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1882-05-31

och nagra glas pa bordet SAINT en- olstanka
och ett par kortlekar. Polisen kom och
tittade in genom d6rren och utropade for
vanad: "Har aro ju idel akta lutheraner,
och vi tankte komma pa pietister."
Mar de mariska broderna 1721 drefvos
fran slit fadernesland, mottogos de af grefve
Zinzendorf och Herrnhut anlades. Denne
avanige man dukade under, som vi val
veta, for medgangen och planterade ett
slags proselytmakeri, som for efterverlden
framstar nagot tvetydig' dagger. Hernhu-
tarne sokte ofveralIt yinna anhangare isyn-
nerhet bland sadana, som sokte behalla sig
obesmittade af samtidens otrospest. De
kommo ock till Sverige, och som de sjelfve
voro fattade och drifne al verkligt kristigt
lif, oaktadt deras manga skefheter, var Diet
naturligt, att de kristne landet skulle af
dem kraftigast beroras. .Sa skedde afven.
Och nu hafva vi EFT skede svenska kyr-
kans historic, da ALT hyad kristendom he
ter branmarktes med namnet hernhuteri
| Rutstr0mska forfoljelsen ar den NEST franz
staende iran denna tld.
Omkring ar ITO trader oss namnet "la-
| sare" f0rst till mote I Helsingland pa
| traffades en- iten skara, som afholl sig fran
krogar, dansstugor och andra lattsinniga
samqvam och anvande ALA ledigheter, sar-
deles sondagsaftnarne, till lasandet af Guds
ord. De begagnade dessutom Pratorii
Skattkammare och Sions Sanger. I senare
tiden har namnet :lasare" blifvit mera
kandt och afvensa mera smadadt. Pa lange
voro de dock glest utstr0dde. I den for
samling, der jag ar fodd, var blot en- Hasa
re. Den narmaste derintill bodde fulla 2
mil derifran. Jag Minis grant, mar under
aren 1856-1S60 laseriet borjade tilltaga,
hvilket forfarligt ovasen det blef Vid hus-
forhoren fngo isynnerhet de stackars GA
sarne" sitta emellan. Redan vid det andra
husforhoret jag bevistade egde ett dylikt
upptrade rum, da kyrkoherden IS lexade
upp ett par af dem. Sjelf var han en- hog
sta grad sedesl0s varelse Hans sk0rlefnad
och hans talrika frillor voro en- sd alldaglig
SAX, ,att det fordenskullej vackte nagot vida
re uppseende. Flere af hans oakta barn
voro nina skolkamrater. Hans eftertrada-
re, for hvilken Jag konfrmerades, var ej en-
smula battre. Han var sd forsupen, att han
nodgades ligga sangen och forhora oss.O Och
lasarne var han lika hatsk. (De bada man
men lefva annu och innehafva fortfarande
slit "yrke" inom svenska kyrkan, derfor
will jag for deras winners och familjers skull
tillbakahalla namnen). Sista tiden Jag var
i Sverige QS6s) hade lasarnes antal foro-
kats, och bland prestmannens antal funnos
ej sa ia, som raknades till deras leder. Der
for hollo forfojarne sig nagot mera fogliga,
men fendskapen lag dock qvar och sokte
blot att pa EFT fnare satt IA sig luft
AT en- lugn och opartisk betraktare kan
val nappeligen nagon AMMAN slutsats dragas
an att det ar delta papekade systematiska
forfoljande af de allvarligare kristna, hvil-
ket svenska kyrkans presterskap latit kom-
ma sig till last, som framkallat presthatet
hos vart folk. Da tranger sig oemotstand-
igt den fragan pa en-: Hearfor har sven
ska kyrkan tillatit sadana att blifva prester?
Derpa tror jag man n0dgas svara, att hon
varit sa lila tvungen. Kyrkan ligger bum
den till hander och fotter, en- statens slaf!
reda pa folket, inlemna. statistiska tabeller
och tjena som ett slags polls Forsamlin-
gen der hemma har verkligheten ej nagra
prester. De, som fnnas, aro manga att ej
saga de fiesta fall henne patvingade. For
samlingen, den lutherska kyrkan Sverige.
eyer ej hvarken moralisk eller juridisk
makt att utofva kyrkotukt egentlig mening.
Ty den hogsta bestratningsformen och den
n0dvandigaste ar henne helt och hallet fran
r0fvad.
Hela svenska kyrkan maktar ej med upp-.
bjudande af sina syttersta krafter utes'uta
en- enda den varste bof eller fritankare ur
slit skote. Skoningslost munkafas hon och
maste vara sa god och tala, att hennes dyr-
baraste rattigheter trampas under f0tterna.
Och mar hon ej med basta mojliga villa i
verlden kan utofva kyrkotukt mot sina en-
skilda medlemmar, skall man da rimligtvis
kunna begara, att hon skall 6fva kyrkotukt
mot sina prester? Jag vagar pasta, att Au-
gustana-synoden afsatt fera af sina prester
under sin tjuguariga verksamhet an sven
ska kyrkan gjort, sedan lutherska laran ge-
nom Upsala notes beslut stadfastes Sveri-
&c. Och enskilda medIemmar har hon ute
slutit fere pa ett ar an syenska kyrkan pa
hundra. Och da hon ej eyer formaga att
fran sig afskilja det, som ej hor henne till,
Dor hon derfor ej hallas ansvarig. Om va
ra kristliga vanner, som komma hit till
landet, vile besinna delta, att Sveriges pre-
sterskap ej ar kyrkans utan statens tjenare,
sd ar jag viss ON, att de ej skulle intagas af
sadan ovilja mot var kyrkas presterskap har
i landet.
Jag will blot till sist paminna ON, huru
Diet gick der hemma forliden riksdag. Fran
fritankarnes lager utgick EFT f0rslag, att
man skulle "a uttrada ur svenska kyrkan.
Genomdrifvandet af ett sadant forslag skull
lie satt kyrkan stand att m0jligtvis blifya
af med EFT ansenligt stort antal snyltgaster,
som bortsuga kyrkans ifskraft och marg.
Nei, statens tenare, presterskapet, insago,
att da maste bland annat folkrakningen fo-
retagas sasom har landet, och dertill gin.
ge at pengar. Man frestas att nastan har.
mas till dods, mar man hor, att sjelfva fri.
tankarne skola fors0ka att gifva kyrkan till