Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1882-05-31
(Insandt.)
Pres:thatet.
(Af Magnus.l

Att redlige och nitiske sjalas6rjare och
evangelii forkunnare skola vara "verldens
afskrap och hvars mans afhugg" Diet ligger
sakens natur foljd af den outplanliga f.
endskapen mellan ljuset och morkret, mel
Ian Kristus och Belial Men i vara dagar
markes en- foreteelse, som synes vara pa vag
att ofverandakasta den gamla valkanda apo
stoliska satsen, ity att nutidens ifrigaste och
trosvarmaste kristna esomoftast hafva den
storsta vedervllja for ALT hvad 'prest heter
Isynnerhet tyckes Diet vara fallet med vart
folk. Hafva tiderna sa forandrats och vi med
dem, att verlden och presterna nu ingatt
forlikning och fendskapen forhyttats mel
Ian evangelii bekannare och evangelii for
kunnare stallet for att vara melIan dess
forkunnare och forfoljare? Eller hvarfor
skola vi framfor ALA andra nationer hafva
den tvetydiga aran att delta hanseendet
sta frimst for att ej saga ensamma? For
att ia losning pa denna gaia maste vi gran
ska uppkomsten och utvecklingen af delta
missforhallande. vi maste taga narmare
kannedom ON presthatets historic.
Under den store Gustaf Adolfs dagar, da
svenska folket sasom en- man sired mot
evangelii fortryckare, horde man ingenting
af en- dylik afvoghet. Det ar forst med
Gustaf III den sparas i kyrkans historic
Presthatet tog sin b0rjan sd att saga, mar J.
Arndts skrifter och isynnerhet hans "Sjala-
skatt'' ofversattes pa svenska. Rationalism
och fritankeri uppmuntrades af den religi-
onsforaktande konungen, och landets pre-
sterskap hade ALT for ymnigt matt druckit
af den somngifvande giftbagaren. De ia
vakna eller vackta sjalarne, som funnos" har
och der forspridda", hade ingen att wanda
sig till for ledning och rad. Genom Arndts
skrifter forbes dessa nadesokande till kla-
rare insigt af bade sin synd och Guds mad.
De hanvisades till den kostbara "skatten",
de kommo till frid med Gud.
Dessa fingo; som alltid tillborligt ar, af de
sorglosa verldsbarnen uppbara han och for
foljelse. Men Diet stannade ej dervid; man
ga utaf observation-disclosures gingo hari fore
med kraftiga exempel. 1 handlingarna for
aren 1729-32 af den Stockholm religions
saken hallna kongl. commissioner fnner
man, hurusom bade embetsm;in och andra,
af bade andliga och verldsliga standet, ia,
till och med qvinnor drogos for rata som
kattare. De till domare utsedda presterna
funno sig, af hvad de anklagade anforde ur
Luthers, SERVERS, Arndts, Mollers, RAM
al,e IL Srfo III
sd kraftigt besvarade, att de de fiesta fall
n0dgades frikanna dem. En- och AMMAN
fiek dock Ida for sin tro. Sa hafva vi Pc
ter Schaeffer och Olof Ulheg Finland.
Bada maste utsta EFT langvarigt fangelse.
Goran Lybecker, dod 1716, utgifvare af
''Mose och Lambsens Wijsor', antastades
af Stockholms konsistorium 17l2. DOM
prosten Goteborg, A. Hillstrom, forbes ge-
nom Lybecker till rata, och afven han fck
sin dryga del af forfoljelsen fran sina embets-
br0der. Hvarf0r voro da sd manga af Sve-
RIGGS presterskap kristendomens motstanda-
re? Umea-pastorn Lars Ullstads 0den
kunna saga oss det. Under en- sjukdom
kom han till besinning och erkansla af sina
synder. Isynnerhet hans ungdomssynder
fran studentaren gramde honom. Han
vande sig till medbroderna trakten, men
fam bland dem allesamman ej en- enda
andlig radgifvare. Jagad af samvetsqval,
fydde han till kallan sjelf, Guds ord, och
fam der den frid han sokte. Men ej blot
det, han sokte ock fora andra dit. Delta
uppvackte grannpresternas ovilja. Slutli-
gen blef han tillsammans med EFT par ika-
sinnade vanner anklagad och af den andli-
ga domstolen domd forlustig bade ara och
lif. Den verldsliga domstolen var dock fog
ligare och lindrade strafet till lifstids arbe.
te q tukthus. Jacob Boetius, den at oss
ALA bekante P. Murback, E. Tollstadius
och fere andre prestman fngo vid denna
It'd CORA samma ron. Fran Tysk
land inf0rdes ocksa vid denna tic
namnet "pietisteri", for hvilket dess:
ankIagades, och hvilket betraktades som ct
farligt katteri. De antastades af poliser
mar de understundom kommo tillsamman
omkring Guds ord Val funno de det ma
got besynnerligt, att mar folk samlades at
supa och dobbla, polisen da ej ingrep; mel
dylikt ansags af vederborande sasom bevi
pa verklig renlarighet. Vid ett tillfall
voro Stockholm nagra af dessa S. K. pieti
ster tillsammans till aftonbon, da de under
rattades ON att polisen var pa dorren. Hus
varden skaffade da en- hast undan bibel