Skaffaren och Minnesota stats tidning., 1882-06-07
uu&uu
Giuseppe Garibaldi.

Telegrafen forde den dennes 0fver hela
verlden den underrattelsen, att general
Giuseppe Garibaldi samma dag aaidit XII.
$50 pa aftonen. Delta gifver oss anled-
ming att for vara lasare lemna en- kort skill
dring af denne beryktade och framstaende
mans vexlande och sagolika lefnadsoden.
Giuseppe Garibaldi foddes Nizza den
JUL 1907 och uppfostrades sjomansyrket
Vid EFT bes0k, som han sasom yngling gjor-
de i Rom, mottog han fold af der her
skande forhallanden djupa intryck, hyilka
fostrade hos honom revolutionara ideer och
foranledde hans f0rdrifning ilandsfykt ar
Hal hegaf sig nm till Koastantino-
pei hvar9st han blef Isarare, och desifran
till Rio Janeiro, der han bolag med andra
personer egnade sig at affarer. Efter ma
gon tids forlopp afseglade han med tjugu
man under slit befal for att bitrada Urugu-
ay uti dess strafvan att vinna sjelfstandig-
het. Harunder erholl han vid en- sjostrid i
nacken ett skott, hvilket hotade att anda
hans Gf. Han togs till fanga, fordes till
Gaulaguay, forsokte att rymma, men blef
gripen och underkastades tortyr, sa att haa
var nara doden. Slutligen lyckades han
komma till Uruguay och tjenade dess rege-
ring till. krigets slut. Han aktade en- sgd
amerikansk dam, hvilken anda till sin d0d
ar 1S49 delade hans faror och m0dor. Da
kriget br0t ut med Buenos Ayres, samla-
de Garibaldi en- fotta och raddade Monte
viieo. Ar 1S4S afseglade han fran Syda-
merika jemte en- del af sin italienska legion,
landade vid Piemont och erbjod konung
Carl Albert sin tjenst men blef af denne
kallt mottagen. Sedan konungen blifvit
besegrad, fortsatte Garibaldi jemte nagra
fa beslutsamma foljeslagare motstandet,
till dess han af en- 0sterrikisk armekar TWIN
gades ofver gransen. Han begaf sig nu
till Bologna, hvarest den pafiga regerin-
gen visade honom ifran sig. Vid pafvens
fykt erh6lI Garibaldi af den nya styrelsen
EFT befal och sandes att bevaka den neapo-
litanska gransen, och harifran blef han ar
1S49 af krigsministern kallad till Rom.
En- fransk expedition, som narmat sig
staden, blef af Garibaldi med en- underlag
sen styrka besegrad och forlorade 800 fan
gar. Neapolitanerna, hvilka hotade Rom,
besegrades af Garibaldi vid Palestrina och
Velletris; men mar fransmannen derpa ef-
ter erhallna betydliga f0rstarkningar lyc-
kats intranga inom Roms murar, blef ALT
motstand fafangt och det republikanska
triumviratet Mazzini, Saffi och Armellini
nedlade regeringen. Garibaldi beslot dock
att fortsatta kriget och lemnade Rom for
att soka bana sig vag genom Venedig med
1000 man. Vid Terni motto han den an
dra legionen; men lyckades vid delta till
fslle liksom vid andra att skickligt reda sig
ur faran. Den 30 JUL 1s49 uppnadde han
San Marino med .sin trupp, som nu ned
sjunkit till 1900 man, och har stotte han
pa en- 0sterrlkisk armee utom den Il, 900
man starka har, som befann sig hans
rygg. Forsmaende att begagna sig af den
proklamerade allmanna amnestien, banade
han sig jemte 300 foljeslagare vag till Ce-
sanatico, hvarest man steg ombord pa nag
IA iskarbatar, men storsta delen af dessa
togs af osterrikiska fartyg. Gariba!di och
hans naka lyckades emellertid komma un-
dan land. Iva dagar derefter dog den
henare j fold af de utstandna m0dorna.
Vid denna It'd hade inkraktarne med doden
hotat hvar och en-, som gaf Garibaldi brod
eller vatten. Garibaldi haktades vid Chea-
vori, forbes till Genua och blef slutligen
forvisad fran Sardinien. Han afreste nu
till New York, hvarest han afbojde EFT pub
likt mottagande, och har fortjenade han
sin utkomst genom att stopa Ius ett fax
tori pa Staten Island.
Efter tire ar mottog han en- inbjudnine
att atervanda till Nizza, hvarest han lefde !
tillbakadragenhet. Da kriget ar 1859 ut
br6t mot Osterrike, erholl han uppdrag al
Sardiniens regering att bilda en- armeekar,
hvilken sedan blef beryktad under namnet
"alpjagarne". Med denna tagade han In !
Lombardiet, slog fera osterrikiska afdelnin-
gar och bidrog harigenom kraftigt till den