Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-28

vid Donaus eller Eufrats bifloder. Ty
skjutas maste han, hvarhelat bar, la
ter SO sig, da hans skim har stort
varde och menniskans .vinningslyst
mad 81 tillater djuret att behalla :det
Amerika har hvimlat af bafrar, och
nastan vid hvarje liten fiod ser man
lemningar af deras byggnader. Men
redan nu maste pelsjagaren begifva
| sig till Missouris kallor, till Oregon,
Montana eller Wyoming for att finna
On bafver. Med befolkningens tillta.
gande | dessa territorier f6rsvinner
afven bafvern ur de lefvandes land.
Med muskusoxen, som nu f1nnes blott
Amerikas polartrakter. 'utd6r afven
den stora rafven pa Falklands6arne.
Den forre f6rf6ljes at jdgarne, den an.
Dire af nybyggarne. For narvarande
f6res ett riktigt utrotningskrig mot
salarne. > I nora Atlantiska och Stilla
-hafvet lefds fol dom en- slagting till
dugongen (halicove) och monatus (sj6.
kon), men siljagarne ha sorjt for att
den redan for tjugu Or sedan for
svann ur naturalhistorien. Afven
ON man icke beh6fver frukta- for att
salarne skola utretas under den mar.
maste framtiden, ar det dock utsigt
till att enskilda, mindre talrika arter
skola Cd f6rlorade, isynnerhet ON man
huserar sasom amerikanska "pels-
verkskompaniet," hvilkst begagnar
sig af regeringens privilegium pa det
satt att det later sR ihjal hanar och
honor, dragtiga eller icke, SAINT ungar
ON hvartannat.
Hvalfiskfangarne ha redsn gjort
tomt hus i de nordliga hafven, och
stallet for att lemna hvalarne | fred
under cit arhundrade for att f6r6ka
sig. hems6ka de nu pa samma satt de
sydliga hafyen. Endast for winnings
skull utrotas dessa oskadliga dur,
liksom Indiens och Afrikas tjockhu-
dar.
Afven fagelarterne utrotas. Salun.
da ar pa Nyzeland den strntsliknande
fageln diornis utd6d; pa Madagascar
finaer man qvarlefvorna af en- med
kasuaren beslagtad fagel. Pa 6arne
Mauritius och Bourbon var for 200 ar
sedan dronten annn altman. Det var
en- fet fagel, stor som en- kalkontupp.
M ar ocksa ban utd6d. Likaledes har
man utrotat den vackrs dufvan pa Sa.
van6arne. Da Norfolk6n sydliga
oceanen uppta cktes, lifvades dess sko-
gar af en- papegoja, som hade en- lang,
tunn nabb och som lefde af honung
och vissa slags frukter. Afven delta
oskyldiga dur f6rsvin1er. Likasa
har den stora alkan, en- dykare af
samma storlek som en- gas, hvilken
fora arhundradet stora massor be-
s0kte nordamerikanska kusterna och
bankarne vid Newfoundland, blifvit
f6rfoljd och utrotad. 17:de och
18:de Srhundranena plagade fskare.
ma f6rse sig med dessa faglar och
deras agg som proviant, ty my
riader alkor bygde sina nasten pa
Newfoundlands laga kuster. De ned.
saltades tunnYis, och man behofde
blott med en- kapp ga in i skarorna
for att sla ihjal sa manga man Vile.
Och nu 6nnes icke en- enda qvar. Ko-
libri och paradisfaglarne ga likale.
des sin fullkomliga tillintetgorelse
till notes. Hartill kan man lagga
nattugglan, som icke blott Europa
utan afven Amerika forf0ijes af vid-
skepelsen. Vid sidan af alrunan och
hastskon inner man annu Tyskland
och ofta Sverige-en uggla upp.
spikad pa stalldorlen, ty den vidskep.
lige landtmannen frojdas at att pima
sin baste van. Att akerrattorna, som
aro ugglornas f0rnamsta f0da, sedan
forst6ra hans sk0rd och att inbyggar-
ne hela landskap maste uppbudas
for att hanna denna landsplaga, ar
blett det rattvisa straffet for hans
of0rstand. M later man andtligen
mullvadarne vara fred, sedan man
insett att den skada de CORA genom
sina grafningar forden tusenfaldigt
uppvages af den nytta de CORA genom
att alta upp allonborrarne. Skulle har
vid lag ej f0religga stora uppgifter
for Observation-Disclosures att losa?