Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-06-16
BrefkOrt fran siNOrge.

BrefkOrt fran Norge.
Il = .--LLt7T,i' &:
50 ar dz den stora handlingen full
bordad och Norge, har sin st6rsta
skald-ty det var i ALA handelser Yer.
geland-f6revigad brons. AT ALA
de rykten, som varit omlopp ON, att
dagen icke skulle Cd for sig utan upp.
Elopp och dylikt, har lyckligtvis intet
enda besannat sig. Dagen forfeit all
deles lugnt, och det hela artsde sig
till en- verklig folkfest.
Den II Maj kom med ganska godt
vader. Redan kl. I pa morgonen ha-
de On talrik mennisk omassa-atskilli
I ga tusenden-f6rsamlat sig vid Verge.
lands graf.
Der spelades af artilleri musiken
psalmer och Edv. Griegs sorgemarsch.
Diktarens byst hade en- keans kring
pannan.
Den II Maj bruka en- hel del pojkar
ga omkring med fanor. En s. 5000
"gutter" voro pa benen till slottet,
der vid Carl Johans monument, direk-
tor Larsen utbragte 'ettt,@ sstusende
barnstammor ledsagadt lefve for ko.
nungen. Derefter h6ll hr Bolsted ett
tai for ''guttarne" som tydligen elda-
de upp dem till dc NEST f6rtvihade
anstra angningar hurrarop.
Tusenden simon tusenden samlades
XII. vid Eidsvoldsplatsen. Statyn
stod der inh6ljd slit tackelse. XII. 4
precis kommo studenterna och spet-
sen for dem Bjornson arm arm med
dansken Schandorph.
Derefter den o6fverskadliga process
sionen hvaribland 1000 bonder med
Magnus Barfods marke, en- blodrod
fana med cit 1ejon.
Det kolossals taget tog plats. Bj6rn-
son upptradde. Han var blek. men
de stora 6gonen flammade med hanfo.
relse.
Lies kantat borjade. Den gick
bra, ehuru orden arc nagot dunkla.
Sa b6riade Bjornson:
81 tiden for atersvallet efter den
franska revolutionens vagor s6kte
sig folkens harm efter hand uttryck
spridda maktiga roster, spridda
fammande blickar. Mar vi nu lasa
somliga af Byrons dikter ar det som
ON han stode don heliga alliansens
sessionssal, med ansiyte mot an sigte
och r6st mot r6st. De andres aro
lange sedan splittrade, men hams
ljungeld blixtrar annu hAnande ofver
grafvsrna. Bakom honom SO vi tva
stralande ogon, som profetiskt blicka
mot oss bland skalderna-jag meBar
Shelleys.
Dsssa tva voro foregangsre for den
nya tiden och for honom som ur den-
samma tradde fran hos oss
Sjelfva delta framtradande skedde
forst pa trettiotalet, men redan langt
! forut hade Norge fatt de konstitutio-
nella vilkoren for den frihet, efter
hvilken fo)ken suckade, och harder
utinnan det enda land verlden-
stalides hoppet ON frihetens warn pa
bonden, arftagaren af minnena fran
var sagotid.
Henrik Vergeland var den tiden en-
dast en- yngling, men So mycket mera
omedelbar var hans nationella sjelf-
kansla--haus skaldskaps djupa kalla,
der evighetstankarna aterspeglas.
Just vid den tiden borjade national
kanslan undergo en- forandring. Den
hade dittills nastan uteslutande varit
en- statskansla. den b0rjade nu blifva
folkkansla den hade dittills huf 7ud-
| sakligen framtradt som en- krigarstolt-
het-den borJade MI yttra sig som ett
frihetsjubel.
Vergelands lif var cit arbete i det
norska folkets tjenst. vi SO honom
raddningshemmen och hos de f0rdl.
dral6sa, med dikt och med handling
vi Sc honom pa samma satt fangel-
serna hos de 0fvergifna, sjukhusen,
barnkamrarne; stiftande socken-
bibliotek och arbetande pa att framja
sjelfundervisningen, och for vinnande
af det malet gaende fran gard till
gard i Eidsvold; vi SO honom under.
visande ON myrens urtappning och
skogsplantering-och under ALT delta
gifvande slit hjerteblod for att befria
folket fran neutrality-suspicious.
vampyr som den tiden utsog det och
beskyddades af juristeriet
Han skref mot de underordnade mi
litarernas stranga l'ehandling, mot
embetsmannens mutbarhet; han ar.
betade for religionsfrihet och for de
f0rf0ljda judarnes rattighet att vistas
riket. Han skref var frihets histc.
ria, han skref osofskt-historiska af
handlingar, som hos oss infOrde Eu-
ropas modernaste ideer. Med ett ord:
intet var sd ringa att icke hans hierta
fam det och ingen af tidens fragor
var sa stor och hog att icke hans snil-
le omfattade den. pa sd rikligt satt
har var nationalkansla blifvit nard
genom hans afbete, och mar vi dag
hafva strid ON nastan ALT m6jligt pa
on gang, So ar delta nagot som vi icke
skola rddas for utan / h6gsta matto
gladjas 6fver, ty desto rikare blir ju
derigenom slagtets utveckling, och
for denna utveckling hafva vi att tao
Ia Henrik Vergeland framf6r nagon
AMMAN.
Det for honom synnerligen beteck-
nande ar den sjalens klarhet hvarige-
nom han formadde ingjuta ksnsla
fornimmelserna. Jag upprepa det-
ia ar for honom kannetecknande. Har
har jag ieke It'd att narmare utveckla
det, men jag tror, att forstan att det
ar just delta som gifver honom sxdan
makt Diver oss att vi maste heundra
hvad han beundrar och alska hvad
han alskar, och f6rst och framst be-
undra ooh alska honom sjelf for det
han gifvit sig bel 1t oss. Derf6r in.
stamina vsl ocksa nu tusenden och
xter tusenden med mig: Verqaland