Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-03
tIusandt.)
Nagot ON sl1dskolor.

Slattl8ndot. Uud6rVl6nlnS Oo1 AoA
mas uti snickeri, svarfveri, mattbind-
ming af hahn, bast, SAT, mossor m. m I,
f6rfardigandet at sopqvastsr och VI
spar for hushallet och traskedar, lagg'
karl for enklare behof, rafsor, trad
skoflar, skarbraden, k0rgar af ira och
tradr6tter m. m. d., som for landt-
manneu ofta erfordras. St6rsta delen
af dessa arbeten kunna utforas at
barn ON endast anvisning och tjenli-
ga modeller Annas att tillgs. Delta
for den manliga befolkningen; for
den qvinliga Dor syskolor vara en- huff
vudsak, dar lickorna ca lara sig sy
linnes6m. k'adsom, och att vafya och
spinna, Maintaining och flators hop
sattning till hattar m. m., SAINT en-.
kelt bokbinderi. Afven denna skola
Dor 81 stallas. att barnen l It'd lara
sig, att de med sina handlers arbete
kunna f0rtjena nagot.
Det ar Joke alltid gifvet att det
eller de handtverk, som en- sl0jdsko-
la inlaras, blifva de hvaraf larjungen
l en- framtid kommer att begagna sig,
synnerligast da han sl6jdskolan 81
skall bildas till handtverkare; men
hvad som ungdomen lares blffver
alltid till nytta, da ingen kan lara sig
for mycket, och for den som skall
blifva jordbrukare, ar det af stor pytr
ia och af stor vigt att ofvan upprak
made handtverk icke aro frammande,
sa att han self kan f6rfardiga sina
redskaper SAINT laga och forbattra
dem. Den jordbrukare, som, utan AN.
litande af andla personers hjelp,
sjelf kan underhalla sin redskap, ar
alltid battre omstandlgheter,a in den,
som for kontant betalning naste an.
skaffa sig alltsammans. Jag kanner
gamla farmare, som val kunna nyttja
yxan SO val till timring som vedhugg-
ming, men de aro sa okunniga l hand
sl6jd att de ej ems kunna CORA sig ett
yxskaft, annu mindre laga cit h5ul
eller en- slade de aro saledes alltid
beroende af andra menniskors help,
hvarigenom ock mycket arbete kan
forsinkas och ej utrattas pa den It'd
Diet horde g6ras, da det Joke alltid ar
gifvet att sl6jdkunnige personer sta
att erhalla den dag de teh6fvas. ON
en- otiondedel at det som ar gjordt for
folkskolan kommit sl6idskolan till
gagn, skulle sakert en- stor del at var
talrika befolkning, som nu har svart
att tarf]iga omstandigheter uppehal-
la lifvet, vara vida battre ON.
standigheter an hvad nu ar fallet.
Sedan folkskolan ataglt sig det upp.
vaxande slagtets undervisning, och
undervisningen hemmet det mar.
maste helt och hallet upphort, kallas
ungdomeu tidigt till skolan, och un-
der skoltiden saknar den afven under
visning handslojden, f6rnamligast l
de hus, dar f6raldrarne icke sjelfva
kunna nagot, och da de sedan genom-
gait felkskolan med h65re eller lagre
betyg, och, som man sager. last fran
sig, da nalkas den It'd, da hvar och en-
will skaffa sig egen bergning. Men
da aro Aertalet af de ynglingar, so m
komma ut / verlden fullkomligt okun-
niga ALT hvad till handarbeten h6-
rer.
Jag upprepar annu On gang, att var
befolkniag ar allmanhet handig, men
sa val handsl6jd som ALT annat for"
dras undervisning och det ar denna
underwriting. som / ungdomen skall
iuplantas fran slojdskolan, darifran
den ock skulle bara valsignelserika
frukter.
Da lnrattandet at sl6jdskolor ar
f6renadt med betydliga kostuader, och
da materialerna till en- dylik skola sa'
kerligen ga till vida mer an materi.
alerna till en- folkskola, sa vagar Jag
tillstyrka, att dar en- slojdskola pa
landet inrattas, de battre lottade un-
ders6ka sina vindar och skrxpg6m.
NOR, dar manga sakerligen skola finna
en- svarfstol, hyfvelbank, albank, Sd
gar, hyflar, skrufstad SAINT AMMAN red
skap undang6md som kanhanda mAn'
gen gang varit till f6rargelse. Nd
val; skanken da dylika redskaper till
slojdskolan, som aldrig kan ia f6r
| mycket at sadana saker; dar kunna
de blifva till nytta och valsignelse
! for gifvaren.
Olaestorp d. 4 December,
@. NJ. Letoenhaupt.
Matte de ord, som en- fosterlandsk'
sinnad man salunda uttslat och de
exempel han gifvit icke vara utar
frukt. Vart svenska folk har all
manhet On betylig naturlig rikedom
att CORA sig till godo genom arbete
och det bar sin sa mycket omtaladt
fattigdomsb6rda darfor, att det lange
f6rsummat att arbeta pa det rata
sattet, att vid ALT arbete Sc sig ON eff
ter den st0rsta m6jliga sfkastnine
och vinst at detsamma. Mendet hal
sarskildt en- rikedom, som var nordl
ska natur och langa winter skankel
ss-rikedom pa It'd, som ej kan to-
jor bruksarbete anvandas. Denni
tillgang forsl6sas pa cit of6rsvarlig
satt. Det ar en- hvars angelagenhet,a at
den tages tillvara; men dartill horel
tvanne ting: Undervisning ON de-
rata sattet och de basta utvagarne at
anvanda denna It'd, och leaning af ar
betet 1T sadsnt hall att det gifver ba
sta vinst. bagge dessa hanseende'
tillh6r zdet: bygdernas NEST framsta
! iende och NEST vidtseende man at
eripa In. De skola IRA for undervis
4 ming dylika stycken; dc skola spa
| M efter dc eutsigter, som finnas for at
"a en- l6nande binaring till .stand. .hvar
4