Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-10

| Latom oss nu SO till huru slagtet
ter sig under sakernas nya ordning
vi behofva icke SO langt 6frigt, f6l
att lakttaga delta. Ty svenskarne
som pastas vara en- tr6g nation, hafvs
ocksa en- god portion hetsighet och nal
de On gang vaknade till det nya lifvet
So gjorde de det med kraft. Vana vid
sin hafdvunna fattigdom, flngo de, nd
got yrvakna kanske, pl0tsligt syn pl
sina 8. k. naturllga rjkedomar och Dor
jade med den haftiga parten af natio
nallynnet kasta sig in pa det allmanns
jagtaadet efter ekonomiska fordelar
stort.
Vid pass ett rjerdedels sekel har nu
f6rsvunnit sedan delta penningens
harskri hos oss blef dagens l6sen och
, den nuvarande generationen torde
kunna betraktas som tidsandans full.
blodige arfvinge. Hon har, atminsto.
ne | handels. och industritrakterna,
So att saga uppf6dts med sjelfviskhe.
tens modersmjolk och fran sin tidiga.
ste ungdom framf6r ALT fatt lara, att
penningar, langt ifran att Yara nagra
chimerer, tvartom aro det enda rik.
tigt vlssa och palitltga har verlden.
Lyckan igger enligt det allmanna be-
greppet rikedomens besittning och
fattigdomen ar det storsta bland on.
da. Fran ungdomen far man lara sig
fullt upp af denna teori. Pojkvaskern
k6per tidigt sin fattige skolkamrats
"beundran" (eller afund) genom de
pepparkakor den fattige ej kan skaffa
sig. Largossen kanner redan en- stark
aktning for den rike kunden med
drickspengarne, hvaremot han skan-
ker slit energiska forakt at den fat
tiges intet inbringande tack. SUDDEN
ten, som laser filosof och 0frigt '1ef-
yer med," inser mahanda lifligare an
nagon AMMAN penningens allenasalig-
g0rande verkap, kanske NEST darf6re
att han stundom saknar dess ljufliga
umgangelse och gor de basta foresat-
ser att blifva riktigt "praktisk" l Hf-
vet. Och mar han andtligen bestam-
mer sig for lefnadsmal, gor han det /
allnanhet mindre med hansyn till 81
ma egentliga anlag, an for att Sd fort
som nn6iligt blifva i tillfalle att for
+ tjena penningar pa lattaste ooh beQva-
maste satt.
Sc vi pa de sociala forhallandena,
m6ter oss med regelbundenheten af
en- naturlsg 6fverallt penningens all
herrskaremakt. "Aktenskapens an.
tal," sager Buckle, s'star noggrant
f6rhallande till spanmalspriseu, I"
Sk6nhet, behag och dyed vaga myc.
ket latt pa vagskalen gentemot kon-
tanterna. 1 umgangeslifvet bestar
onekligen st6rsta talangen att vara
rik; ju rikare, ju angenamare. Man
bugar sig for den form6gne, flera
fall icke darf6re att man har nagon
direkt nytta daraf; men hvem kan
vetas 1 ALA handelser ar delta en- sf
de fa fantasier tiden bestar sig. Kan.
ske ett slags instinkt. Och den med.
borgerliga aktningen. huru ar det
med den! Sc pa denne tvarsakre man
med de bestamda dragon och pollson.
gerna som skurna efter lineal, bur
ALA buga sig for honom! Ar han da
dygdig, storsint, valgorande, phlitlig,
god make och fader4 Hvad man !
sjelfva verket vet ON honom DR., att
han alltid varit vinningslysten och
alldeles icke noga ON medlen att sk0r
da ekonomiska f6rdelar. Den STAG
kars nedb6jde manner cit stycke dar
ifran. pastas allmant vara den myndi'
ges offer; men ingen tager motifs ON
houom. Framgangens hjul rullar Of
YER honom tungt och skonl6st.
Den teckning af tidsriktningen, VI
har nagra skizzerade drag utf6rt, d1
hallen val mycket svart, tycker for
modligen lasaren och det ar troligt
att paverkade som vi aro af intrych
fran vissa industrialismens och han
delns st6rre stationer, svartkri
tan anlitats nog starkt; men ma der
sta atminstone for tecknarens enskil
da rakning. ON bilden synes vackel
eller full, 6fverlemnas at allmanheten'
omd6me, for honom Ar det nog, at
han ar Sam. Afven skola vi satta dit
ljuspunkterna ca AMMAN gang.
Hvad nu penningen och for sil
betraktad ang8r, So ar han blott ct
medel, EFT verktyg for So val ond
som godt; men sason sadant visserli
gen det valdigaste vara dagar. Be
gagnar man honom det adlas och go
das tjenst genom att befordra seder
mas f6rbattring, Sam upplysning ocl
till lindring af nodstallda ikars sorg
liga lott, Or den allmanna valmagal
en- skatt, hvarmed ingenting kan jem
f6ras. Men ON penningen endast a
cit medel till sjelfvisk -njutning. on
han icke annat an f0rrycker och for
nedrar sinnena, | det han skapar el
| 6fvervagande mangd kanslol6sa, ego
istiska sjalar, hvars stadiga NAL On
; dast ar den ofverallt efterspanad'
egna f6rdelen. on han blott f6rma
vacka till lif och nara den hos menni
skoslagtet inneboende afunden ocl
; ondskan, frambringar han har endas
delta "allas krig mot alla,'. hvar
man aldrig sluter nagon fred, So ar al
var statliga industri, var utstrackt
handel och penningens efterjagand
till hvad pris som helst en- civilisatio
mems f6rbannelse och cit den altman
ma moralens tillbakaf0rande. vi sko
la ett kommande hummer tala dar
ON och r6rande botemedlen darf6r.
Il
EN- person Tyskland var haromda
gen dunn nog, att vid betraktandet a
nagra bildtr fran passionsspelen
Oberamergau. uttala den meninge1
. att bilden af den I spelen forekom
mande Judas Isksriot mycket liknad
kejsar wilhelm. Han blef genast ats
. lad Tor rnajestatsbrott. skall ma
skratta sller grdtaf