Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-20

I
af sardeles gynsamma teller fastmer
egynsamma) omstandigheter for att
vi pa jorden skola ia kanning af Aod
b0ljorna / jordens inre.
Till de markvardigaste foljderna al
jordbafningar h0ra varaktiga hojnin
gar af jordytan, sarskildt da hsfsbot.
ten blifvit upplyft och oar uppsta.
Redan de gamla grekerna och ro-
marne pastodo, att nSgra af Egeiska
hafvets oar, hvaribland de sarskildt
mamma de stora 6arna Rodos och Delos,
inom menniskominne uppstigit ur haf.
vets dup.
Det var gamla traditioner, som in.
gingo deras mystiska forestallnin.
gar. On Rodos' uppkomst later
strangt historiskt icke bsstamma sig,
men Val vet man, att den beromda
kolossen pa Rodos, en- valdig brons-
stod, som var uppstalld framf6r In
gangen till hammer och mellan hvars
utsparrade ben de storsta skepp foro
fran, genom en- haftig jordbafning
nedst0rtades hafvet 420 f. Kr.
Men vi hafva saker historisk kun
skap ON uppkomsten af andra sma
Oar i Medelhafvet och isynnerhet ON
sadana narheten af den vulkaniska,
norr ON Kreta belagna on Santorin,
som af de gamle kallades Terra. Denna
bildar en- hastsko och inom hastskon
h6jde sig ar 86 f. Kr. On Hiera, d. v. s.
den heliga. Rodierna togo da genast
den nya gudagafvan besittning och
bygde darpa cit tempel at Neptunus,
hafvets gud. Ar 10 9. Kr. uppdykte
vid Hiera ater en- liten o, som de kali
lade Tea, den guddomliga. Ar 1927
hojde sig andtligeH landet mellan Tea
och Terra under fruktansvard jordbaf.
ming och bada blefvo en- q. Alter en-
ny o, Mikra Kammeni, dykte ar 1873
upp vixen yid Santorin, en- AMMAN vt
terligare ar 1850. Men den senare ha-
de knappt blifvit tagen besittning af
de narboende 0boarne, da hon ater
sjonk.
Men sardeles markvardigt och nog-
grannt beskrifvet ar uppdykandet af
den annu dag existerande, tamligen
stoEa On Neakammeni. Oar h6jde, sig
den at pimpsten bestaende hafsbott-
nen med en- stor mangd ostron darpa.
Det var den % Mai 1907 ON middagen,
som nagra 6skare, afven denna gang
vixen vid Santorin, sago nagot simma
pa hafsytan, liknande vraket af ett
skepp. De rodde dit, och Sc, det var
en- klippa, som langsamt steg upp ur
hafvet framfor dem. Redan nasta
dag landadade man darpa, under det
att klippan annu standigt f0rstorade
sig, och insamlade med valbehag pa
torr mark de lackraste ostron. Iva
dagar f6rut hade man haft kanning af
en- liten jordbafning. Darefter fort
for stigandet lugn anda till den 4 Ju-
nj, da den nya On var l,500 fot lang
och u meter hog. Ytan var gulhvit af
svafvel, vattnet rundt omkring var
ocksa varmt och manga fiskar dogo.
Den Is JUL h6ide sig mellan den nya
On och On Mikra Kammeni II svarta
klippor fran hafsbotten och den 18
Juli steg rok upp fran den nya On
med stort buller. Den 10 for enade
sig de svarta klipporna till en- 8, pa
hvjlken smart ocksa syntes cid och en-
hisklig rok, som fylde hela trakten
och astadkom anfall af vanmakt och
uppkastningar hos Santorins inva-
mare SAINT f6rderfvade inom ire tim;
mar hela drufskorden pa denna g..
Darpa lyfte sig den Invita- On ALT me-
ra och var smart cit med den svarta.
Standiga explosioner slungade under
dan och bullel glodande stenar luf-
ten, daremellan het aska och sma gl6-
dande stenar, som vid nedfallandet
betackte hela den lila On och f6ror.
sakade zen praktfg illumination. "
Mot slutet af Augusti manad hade On
5000 fot omfang och l21a meter /
hold. De vulkaniska utbrotten och
6ns hojning fortsattes linda till Ar
I'LL, da hon hade en- mil omfang och
Oliver so meters hold. Fran delta ar
afkyldes hon och har ALT sedan staff
fast och stadig. Da hafvet narheten
ar 150-l90 meter djupt, har ALT 81 en-
h6jning egt rum af 220 till $50 meter.
En- annu mycket mera storartad
foreteelse samma riktning ar upp.
komsten af On St. Johann Bogaslaw
A]enternas ogruppi Behring'S haf. Da1
kande sj6hundsjagarne anda till al
1898 blott en- k]lppa. Namda ar h6lj
de sig denna klippa ett bestandigt
tjockt tocken och hafvet narhete1
kokade. Ar 1900 skingrade sig tock
net; pa klippans plats stod en- 8 med
hog bergspets, som utspydde cid och
rok. Ar 1905 var on redan 6fvel
900 meter hog. Ar 1919 hade hon ma
stan tva Eails omfang, men blott 62(
meters hold. 1882 var hon blot
halften sd stor och blott 42O meter
hog.
I'm nastan komisk historic ar Or
Ferdinandeas vid kusten af Sicilien
alta mil fran Sclacca. Den steg upI
ur hafvet ar 1881. Betydliga jord
stotar foregingo. Hafvet var pa del
stallet l9O-2l0 meter djupt. Den
JUL lyfte sig nu under danande bullel
en- vattenmassa anda till % meters
hold, och delta upprepades hvarj.
1879 till 3O:e minut. Tdta r6kmoln
inh6ljde hela horisonten, manga d6ds
dskar floto omkring i narheten ocl
man kande pa langt hall lukten a
svafvelvate. Den 13 Juli varseble
man plotsligt pa platsen en- hog r6k
pelare med eld-det var uppenbar
cit vulkaniskt utbrott. Man kund,
nu komma narmare, och man fam 81
Hten fack, svart o, som sjelfya yer
ket icke var nagonting annat an kan
ten af en- krater ON 100 meters &c
nomskarning. Stora bollar af sn6hvi
anga stego upp anda till $40 meter, &c
nom dem 16go slaggbitar och afvel
sand och askmassor med brak .oc
: butler af mot hvarandra slaende ste
,Inar. Kratern -yisade ingen konstan
: .-:-.,s;s-Ts = cts Z
asz5f 80. ~ s, - $3.50, 81. l. j.