Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-20

petersyrad Kali (salpeter) gor ungefar
samma nytta. Vattnet i blomster-
karlen skammes ej SO hastigt, ON man
det samma lagger litet is eller nag
ra CROFT st6tta kol.
ON jordbafnilgar.
Med anledning af de f6r0dande jord-
skakningarne 6sterrikiska staden
Agram, jamie trakten daromkring,
villa vi meddela vara lasare ett nytt
antagande ON ursprunget till jordbaf.
ningar och ON nya, ur hafvet uppdy-
kande oar.
Huru uppsta jordbafningar Det
ar en- fraga, som annu alltid af de lar
de mycket olika besvaras.
Redan Alistoteles grekisk Wis
f6dd 38l f. Kr., dod 322, var grekiske
kejsaren Alexander den stores van
sysselsatte sig darmed for mer an
tva tusen ar sedan. Hans f0rklaring
bestar daruti, att hafsvatten eoh an
nat vatten, som sipprat igenom an
da till jordens beta inre, dar for
vandlas till anga och denna laddar ur
sig ofvantill iordbafningar och vul-
kaner. Annu dag hysa manga sam.
ma asigt och denna tydning kan vara
riktig med afseende pa manga jord-
bafningar och vulkanutbrott, isynnsr-
het sadana som intraffa under hafvet
eller nara hafsstranden.
Andra, sasom t. ex. Volger, geolog
Frankfurt, forklara jordbafningar.
ma, ur inst6rtandet af bergslager jor-
dens inre, som tidens langd blifvit
undergrafda af vatten. Ju fastare
och valdigare de 6fver de ursk0ljda
ihaliga rummen hvilande bergmassor-
ma aro och saledes ju vidstracktare de
darunder uppkomna ihaliga hvalfven,
desto ansenligare blifver slutligen in
stortningen och de af denna uppat
fortplantade skakningarna,j ,jordbafnin.
garna. Sakerligen ar ock denna for
klaring af rdbafningar med ringa
omfang ganska traffande. Men ar
den ock giltig for de stora, Oliver hela
land sig strackande jordbafningar .
vi tro det knappt, och det l6nar val
m0dan att lara kama hvarje nytt an
tagande, som skulle tjena till f6rkla-
ring af dessa storartade foreteelser.
Eft sadant har helt nyligen blifvit
giordt, som ser ut att vara val grun-
dadt.
En- osterrikisk fysiker, R. Falb. och
nastan samtidigt en- fransk forskare,
Percy Dijon, harleda dem namligen
fran springhoder den beta, fytande
jordkarnan. Liksom hafvets ebb och
fod, som forr voro helt och hallet
of6rklarade, nu kunna en- qvarts tim
me f6rut beraknas for hvarje hamn-
stad, for hvarje punkt vid hafvet, SO.
dan astronomer funnit, att de blott
bero af manens stallning till jorden
och att denna himlakropp slit lopp
omkring jorden genom sin otroliga at
traktion liksom drager en- valdig vag-
massa med sig pa hafvet, sa att haf-
vet trader tillbaka vid stranderna,
d. Y. 8. ebb intrader, och att mar ma
nen gar vidare och hans attraktion
upphor, hoden da aterkommer, likasa
uppsta jordbafniagarna, det dels ma.
nen, dels solen utofva sin attraktion
pa delta heta. r6dAytande haf, som vi
maste antaga f6refnnas jordens inre.
De trakter af jorden, som aro NEST ut
satta for jordbafningar, maste, enligt
denna teori, vara de, under hvilka
aodb6ljornas toppar betinna sig. Des.
sa toppar rata sig nu naturligtvis ef-
ter den attraheraude himlakroppens
standpunkt, SO att de standigt be1n-
ma sig dar, hyarest manen eller solen
sta zenit, d. v. 8. de maste just be-
Anna sig / raka LINEN fran jordens
medelpunkt till manens eller solens
medelpunkt. Manen r6r sig nu sasom
bekant omkring jorden salunda, att
han anda till cit afstand af 284 grader
norr och s6der ON eqvatorn kan komma
zenit for ALA punkter pa jordytan
inom denna eqvatorialzon. For So
len aro granserna pa hvarje ada ON
eqvatorn annu fem grader knappare.
ALT sa maste saledes den beta zonen
hufvudsakligen vara skadeplstsen for
jordbafningarna, och ju langre At po'
lerna, dess mindre sannolikhet fumes
for deras f6rekomst /; ditdt ginge blott
liksom svaga, boljor. Darmed STAN.
mer nu verkligen det faktum ganska
val, att tropikerna, ,sasom bekant, u tan
jemf6relse oftast hems6kas af jo, dbaf.
ningar och vulkaner.
Men annu en- AMMAN markvardig sta
tistisk erfarenhet talar for denna nya
asigt. Den nyaste jordbafningskata.
logon, som professor Schmidt, direk.
tor for observatoriet Athen, 1875 of.
fentliggjorde, vet att omtala icke min.
Dire an 22;O33 jordbafningar, som med
nsgon noggrannhet blifvit iakttagna.
Man har kunnat ordna dem allesam.
mans efter arstiderna. Man fam d6
for det for sta, att de fiesta jordbaf.
nipgarna falla pa vintern. Huru
stammer delta 6fverens med denns
nya asigt! Vid f6rsta eftertanke sy'
nes ju alldeles intet summarizing, och
dock eyer ett sadant rum. De for
teckningar q jordbafningar, som vi
hafva, r6ra nastan blott sadana, som
egt rum pa den nordliga jordhalfvan
NJ veta vi ju, att mar denna jordhalf
va har sommar, ar solen pa langre af
stand fran henns och att solen ar hen
ne narmare, mar hon har winter. Det
skulle alltsa stamina val 6fverens.
Likssa med manen. Det visade sic
at samma tabeller ofelbart, att jord
bafningar oftast intraffa vid den It'd
ida mSnen ar jorden narmast. Liksou
m8nens st6rsta narhet, sasom bekant
alstrar springfoder hafvet, So skull,
den ock alstrs sprlngaoder pa dett,
inre, upphettade hat. som utgor va
4
!. lords karna, och dessa springfoder
! som SID mot dan fasta jordmanteln
& il