Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-28
Blickar pa var It'd.
Ur "5vensks Ndningar.")
Stafford.

vi befara. och kansle ioke utar
skal. att dessa s'blickar" redan hafvs
strackt sig for vida, isynnerhet som
de icke skadat at vissa reat praktiska
hall, utan fastmera betraktat f6rhal'
landena mera ahmanhet. Imam VI
dock taga farval af var talrika lase'
| krets, villa vi bifoga nagca ord, hul'
ka val icke innehalla nya sanningars
men som dock torde vara val f6rtjen.
ia att allvarligt betraktas af dem, som
icke playa blott SO till ytan.
vi hafva har korta drag antydt,
hurusom var It'd f6rstatt pa EFT hap.
nadsvackand satt beherrska den yttre
verlden, materien; hurusom hon 81
ma former antagit mandomsskick och
brutit stafven 6fver hydda seklers
bilder och ihaliga fordomar. Men
med denna jsttelikaSy Syttre odling har
den moraliska utvecklingen langt
ifran hallit Jenna steg och ALT hen.
nes vetande, hela fonden af hennes
upplysning har blott sd mycket tydli-
gare visat henne den vanmakt, hvar-
af menskligheten fortfarande lider.
Var beprisade civilization har icke
kunnat radda oss ifrSn ett tillstand,
som vi nastan skulle villa kalla en- mo.
ralisk BANKRUPT. Och dartill hafva vi
icke kunnat finna AMMAN grund an en-
bristande eller bristfallig religiositet.
Den religiosa likgiltigheten uttor
kar ALA de kallsprang, ur hvilka CODA
och h6gsinta kanslor framspringa och
den allmanna sjelfviskheten jemte en-
granslos njutningslystnad aro inga-
lunda de brunnar, hvarur mensklighe.
tens lycka skall floda; men likval DR.
det ur dem man oser. Man har Of
veraIlt uppskrifvit den granna devi-
sen "Frihet, Jemlikhet, Broderskap'
-hvarest upptaeker man dock denna
treenighet vara dagars ALT hvad
vi satta sd hogt: f6rm6genhet, fran.
gang, rang, smile, arbetsskicklighet ct
och sddant bidraga endast att sondra
menniskorna kampen for tillvaron.
Det ar blot en- Sam religiositet, som
maktar mojligg0ra den verkliga fri.
heten, jemlikheten och broderskapet,
/ det hon drager individeR utom sig
sjelf och gifver honom ett nal, som
star 6fver de materiela intressena.
ON kanslan af en- gemensam likhet
i religiost hanseende late oss till rata
vardet uppskatta ds ayktiga olibhe.
ter, som forekomma i den menskliga
tillvaron, skulle forhallandena gestal.
ia sig pa helt annat satt
Darigeuom att den radande indiffe
rentismen forsvagat, ON ej alldeles
undanryckt de pa EFT kommande, bait
re lif grundade forEorpningarne, SO
vi den fattiges kamp mot den rike,
den ekunnlges afund mot den kunni-
ge, oformagan mot den begafvade
10. m. 0.verallt tusen skiftande for
mer. vi Sc afven som en- fold daraf
den ofverklagade bristen pa karakta-
rer, ansk0nt man val kan undra pa,
huru man will satta fraga frambrin-
gandet af verkliga karaktarer ur en-
sedelara, som endast t,ar Dyttan till
hufvudsyfte.
Hvad den kristlige anden politiskt
hanseende medf6r ar aktning for in
dividen. Darigenom att evangelium
visar oss en- lika od6dlig sjal inom af-
ven den uslaste kroppshydda som un.
der furstens purpur, larer det oss, att
afven den obetydligaste samhallet
har lika ratt sin egenskap af menni-
ska som den h0gste. Och det en-
skilda lifvet biuder oss samma krist-
liga ande att stadse hjelpa och upu-
muntra hvarandra.
Visserligen ser det for narvarande
m6rkt ut pa det religiosa faltet; det
tyckes ligga trade eller mangahanda
ogras hafva trangt upp och f6rqvaft
den CODA saden. Men atskilliga tee.
ken tyda pa, att de ratte saningsman
men aro i annalkande med helt andra
from och redskap an de gamla slen.
trianmassiga. vi 6nska dem lycka
till 1ika sk6rdar af tro, hopp och kar.
lex, fastan vart 6ga troligen ej far
skada den sol, som mognar dem. Men
vi aro glade det medvetandet och
den sakra vissheten, att verlden nog
gar fran mot ljuset och friheten