Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-12-27

l stallet fer att sla sig ned pa afsides
liggande och kanske mindre godt re.
geringsland i den af1agsna western.
Eft bevis pa, att f0rsta klassens land
haft en- sa stor efterfragan. 1jenar den
omstandigheten, att till och med in.
komsterna af regeringsland, hafva
varit nara 100000 dollars st6rre an
under f6regaende ar. Folk, hvilka
besitta n6dvandiga medel, sla sig
hellre ned en- civiliserad trakt nara
iernbanorna, der de finna en- latt till.
ganglig marknad for sina produkter,
an att draga bort till sadana afsides-
liggande trakter. hvarest de aro af-
skurna flan att civilisation, och pa
grund af de lSnga afstand, som arc
till nagon afsattningsort, blott med
m0da och stora besvarligheter kunna
f ira sina produkter mar knaden.
Jeanette" funnen. Till Wash.
ington och New York ingipgo It's
days telegram att tva bat r, som for
de en- del af a-ktiska upptacktsanga.
ren Jeanette's manskap, landat pa 81.
biriens nora kust. Jeanette seglade
JUL manad 1879 fran San Francisco
pa en- upptacktsresa, och var sista
gangen sedd september manad for
mer an tva ar sedan angande fran
nordost ON Wrangels land. Skepp
hafva utsandts for att s0ka Jeanette
men utan resultat. I juni delta ar
krossades angaren mellan isberg fem.
ito miles norr on Lenas mynning,
och befal och besattning lemnade far.
tyget trenne batar, af hyilka tva
efter manga fa1or och vedervardig.
heter landat pa Sibiriens kuster. Be-
sattningen den tredje baten vet man
intet OH, men den ar, alven den, ma.
banda raddad. An2aende Wrangels
!and henta vi f0ljande uprgifter ur
sista numret af &c. 0. N. IL Den
f0rste som horde talas ON delta land,
hvilket nu blifvit kringsegladt och
bes6kt af besattningen pa angaren
Rodgers, var den bekante ryske ami
ralen Wrangel. Den f0rste hvite man
som ar 1849 sag det pa afstand var
nuvarande engelske amiralen Kellet.
Man vile dock ej tro pa tillvaron af
detsamma, och den amerikanske ami
ralen Rodgers, som bes6kt de arkti-
ska vattnen, sade gackande: "Jag har
seglat 6fver Wrangels land" NJ ar
det Just angaren Rodgers, uppkallad
efter samme Rodgers som betvidade
landets tillvaro, som lyft sl0jan fran
det obekanta landet. Da Jeanette
for iva ar sedan b0rjade sin nordpols-
fard, trodde man, att man hade den
basta utsigten att ma en- hog latitud,
ON man fo1jde kusten af Wrangels
land och sande sladexpeditioner utef-
ter kusten. Men. da Wrangels land
visade sig vara en- o, hal betydelsen
af Becingssundvagen for uppnaendet
af nordpolen betydligt minskats; ty
det ar en- allmant erkand grundsats
bland de arktiske forskarne. att det
ar om6jligt att fSrdas lapga afstand
slade pa 0ppna isen och att man ma
ste f0lja naaOn kust som straeker sig
1t norr. For nagra ar sedan betrok-
tades tre vagar som m0jIiga att ma
nordpolen. Den ena f6ljdes af den
engelska expeditionen under George
Mares, som seglade genom Baffins
bay, Smiths sand och f6rbi Grants
land; men denna visade sig sedan va
"a o,n0jlig. Den andra f6rs6ktes af
Jeanette och gar igenom Behring's.
sund f6rbi Wrangels land; men Rod
gers har visat att den ar foga lofvan-
de. Den tredje ar den, som den 6ster-
rikiska expeditionep 1874 inslog, norr
ut fran Novaja Semlja till Frans Jo-
SETS land, och hvilken nu unders6kes
af engelsmannen Leigh Smith med
Ezra. Hvad framgang han haft sina
bemodanden IA vi ej veta forr an till
varen. 1872