Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-21
L6pande: Mo 225..
&c. Etaa u ~ ~ - =


delse eller de afskilda nattvardsgan
garne och dylikt. ny vid dessa all
mama. 6fverblickar bora, vi laggs
marke till, att ! hvarje religionsforn
finnes en- del at dess lara, hvilken en-
dast af1agset intresserar samhallslif
vet och f6rhallandet menniskor emel
Ian. Det Or dessa trossatser, som hat
va mysterier, grundade pa uppen
barelser, till f6remal och 6fverga del
menskliga fornuftet. Dessa uppen
barelser ON Guds person och egen
skaper, ON fralsningen, ON barnaska
pet m. N. gro for den troende utar
tvifvel det NEST lefoande ireligio
nen men dessa rent individuela for
hallanden torde svarligen hafva nd
got med staten och det borgerliga 1if
vet att skaffa. vi skola d6rf6r ickt
vidrora tro7s, som ar enhvars person
liga tillh6righet, och hvilken har sir
grund liksom slit NAL utom de jordi
ska straf gandena, utan endast skar
skada, huru den nu pagaende religi6ss
r0relsen visar sina verkningar / afse
ende pa handlingslifvet, huru gernin
garne gestalta sig och hvad salunds
den allmanna sedlighet. som har till
uppgift att CORA lefnadsstigen min
Dire tornig, har att hoppas och vanta
af denna varma, andliga str6mning,
AT frukten sh ola vi ju marka, huruvi
da tradet ar godt eller icke.
Da man sager sig vara en- sam, kr1
stem, ar hufvudsakan att kandla sd.
som Kristus haHdlade. Med sin lef'
mad och siHa asigter utg6r han. sasom
redan namts, den urbild menniskan
skall sedligt narma sig, Lifvet bor
salunda utg0ra en- efterbildning at
hans landings och tankesatt, fasta q
kopian yisserligen alltid varder svag
och ofullkomlig. Ar nu den s. k. la.
saren en- sadan?
Latom oss betrakta honom vid ut.
ofningen t. ex af f6rdragsamheten,
en- bland dessa dygder, hvilka icke
gerna kunna 1aka strid med vara
praktiska intressen. Name laseriet,
som for egen del So gerna velat draga
vexlac pa denna humanitetens vackra
erofring, sjelft odlar henne for egen
rakning Visserligen icke. Indelan.
de menskligheten i tvanne skarpt
skiljda klasser, de sjuke och lakarne,
raknar det bland de fora ALA dem,
som icke villa omfatta dess meninga1
eller narvara vid dess sammankom.
ster. F0rblandande slit parti med
Guds SAX, aro lasarne ingalunda be.
latina mar eyangelium predikas af en-
som icke till ALA delar bar deras egna
farger. Mar man varit vittne till
slitningarna sekterna sinsemel1an,
vore man nastan fardfg att tro, det
f6rdragsamheten ar st0rre mot hvad
de kalla 'verlden" an gentemot dem,
som pa en- nagot skiljd vag vandra
mot samma NAL.
Sc vi nu pa desse varmare kristne j
deras handel och vandel, sa hafva vi,
oaktadt tamligen stor erfarenhet har-
utinnan,i allmanhet icke funnit nagon
sa sardeles utpraglad skilnad emellan
dem och de 8. k. verldens barn. Det
ar visserligen SAINT, att pietismen ut
fort storyerk, sadana ingen Alosoi
verlden formar utratta, da den t. ex.
lyckats ur det djupaste sedliga for
derf uppvacka en- mangd genom dryc.
kenskap och andra grofva laster hardt
mar forstorda personer, hvilka den
omskapat till nYttiga medlemmar |
samhallskroppen. Likasa kan ingen
rattankande sluta 0gat till for det
faktum, att den varmare religi6sa
rorelsen borttagit mycket af de lagre
klassernas yttre rahet, minskat brot.
tens antal och satt en- AMMAN, battre
pragel pa de yttre sederna. Men s6ka
vi hos dem allmanhet idealet for IA
miljfadern, typen for den utmarkte
handtverkaren, den sedlige handlan.
den, den samvetsgranne embetsman.
nen, sa uppsta hos oss icke ringa tvif.
vel, huruvida vi | sjelfva verket ga 1T
rata hallet. Atminstone har fort.
sallan funnit, att de pa grund af den
gudomliga viyam sokt fullkomna sig
i slit kali, att de just tillfolje daraf
befunnits arliga, pligttrogna, f0rsa-
kande, offervilliga, att de ej sett pa
den egna fordelen, att de undvikit
tvister m. m. vi o darf6re, att
denna nu radande, Yarmare andliga
r0relse med sin bokstafstro och ger.
ningsl0shet, ON den afven winner
Store utbredning, icke i slit narva.
rande skick ar egnad att hanna den
ofvel handtagande egoismen eller
ssydda1 for de katastrofer, hvilka
striden mellan kapital och arbete,
mellan for mycket rika och de for
mycket fattige, sakerligen en- fran.
It'd kommer att medfora.