Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-17
Eft och annat.

! OFvERsvAMNINaAR. fold af de
svara stormen natten till ny&rsdage
har 6ppningen i dsmmarne utanfc
Rotterdam stigit till so meter ocl5 til
tager standigt. Inom ia .minuter stt
do Nieuwkuyk, en- stor del af Blymer
hela Elshaut, Wyk. Genderen. Dus
sen, Heesbeen, Herp och Altoona unde
yatten. Flera bus hafva inst6rtat
det oaktadt vet man annu ej, ON nag
ra menniskolif gait f0rlorade. Fler
kreatur hafva omkommit. A mang
hus vajar n6d6agg. Sensre berattas
Faran ar annu tillvaxt euar vattnet
SOM vid= =genombrytningsstallethar har ct,
fall af en- half meter, med fdrfarlig,
dan str0mmar genom 6ppningen. Re
dan skola fyratio byar sta under vat
ten. Afven heter det, att mang.
menniskor och kreatur hafva drunk
nat; dock fordra dessa uppgi fter be
kraftelse. Sd vidt m0jligt ar tillfora,
de n6dlidande help medelst batar
Hundratals menniskor maste flykta
till h6gre belagna stallen.
Afven fran England sporjas ny
aret svara stormar och 6fversvamnin.
gar. Fran ALA delar af landet omfor.
malas antingen starka regnfloder och
0fversvamningar eller sA6stormar. /
Sheffield hafva 6fversvamningar an.
stalt oerh6rda skador. Vid Atterlif.
fe maste invanarne fykta till de Of.
yersta vaningarns. I Windsor foil 4
nyarsaftoaen sn6n sa tat, att sam.
fardseln gatorna var fullkomligt af-
bruten. I 6stra Staffordshire hafva
floderna skridit 6fver sina braddar
och 6fversvammat oerh6rda land
strackor. I distrikten Kirbystephan
och Tenby rasade haftiga sn6stormar,
hvarvid jernvagsr6relsen st0rdes be-
tydligt. Pa on Jersey rasade en-
svar regnstorm. l Skottland har vim
tern aldrig f0rr varit SO strang som
nu. Hammer vid Kirkwall ar tillfru.
sen, en- handelse, som de aldsta inva
narne aldrig f0rr hort talas ON. I hog.
landistrikten smear det fortfarande,
men pa kusten har t0vader intradt.
De hafttga regnsknrarne hafva f6ror-
sakat jordskred. Eft forekom yid
Tenbury nara Bewdley-jernbana1,
dar h0jderna sidorna gafvo vika och
nedst6rtade, hvarvid kommunikatio
nen alldeles afbr6ts. Eft annat jord.
skred f6rekom York-Scarhorough-
bibanan fran Nordostjernyagen, nag
ia mil fran Motion, och afven har be
tackles jernvagen med jordm assor,
hvilka straxt darefter cit godstHg IN
rusade, hvarigenom vagnarne ledo
skador. Lokomotivf6rAren
och cldaren skadades svart.
VTLKANIsKA CTBROTT PA SAND
Fran Hawai- skrifves
Sedan den 1880 fot h6ga vulkanen
Mauna Loa pa 6n Hawai- f6rhallit sig
lugn omkring 26 ar, har borjan af
November cit utbrott egt rum, mera
storartadt an nagot foreg2ende.
Kratetn utkastar rOk, aska och eld-
pelare, som efter hvad det sages kun
na SOS pa SION intill cit afstand af 100
engelska mil. Omkring s mil fran
den egentliga kratern har bildat sig
cit svalg. ,,r hvilket lavamassor
str6mma ned pa en- IL mil bred hog.
slatt, som skiljer vulkanen fran gram
berget, den 1896 fot h6ga Mauna
Kea Denna stora slatt utgor for
narvarande ett enda eldhaf. Den
str0mmen smaller gam.
la lavalager och bereder aaopp for
den fuktighet och de angor, som hafva
samlat sig dessa layers ihaliga mel.
lanrum. Mar angorna blifva fria, In
traffa haftiga explosioner, och lava.
pelaIe kastas h0gt lugten under dan
som likna kanonsalvor. Vid randen
af namnda h6gslatt stortar lavan ned
at tva sluttningar, hvaraf den ena le-
der in det inre af Hawai-, den andra
ned mot hafvet. Har hotas den lila
vanliga hamnstaden Hilo med fGrst8-
ring. Den nu redan IS mil l6nga
str6mmen gar rak riktning mot sta
den och var endast 10 mil darifran, ,da
de sista postaugarne emnade Sand
Resande skill Ira det
vulkanen ON natten erbj6d
pa EFT afstand af so mil, sasom syn.
nerllgen storartadt. On liknade ett
stort eldsvalg, som utspydde hvitglG-
dande massor, gnistrande som guild.
Oliver den brinnande h0gslatten hade
bildat sig en- jattelik bage af skyar
med fargschatteringar fran det klara.
ste hvitt till guild och purpur. Vid
af Hawai- stiga ofantliga
vatten- och angpelare upp UT hafvet.
MENN1sKoRosTEN. Professor De-
launay har nyligen medicinska aka.
Paris hallit EFT intressant fl
redr;.g om menniskor6stens historic
och darvid framlagt resultaten af
grunhliga studier och en- m&nga,ig
erfarenhet. Han uttalade den asig-
ten, att den manliga stamman hos E,i-
ropas ursprungliga befolkning u. eslu-
tande r6rde sig inom tenorregistret;
"a smaningom sjonk den, sa att barry
tonlaget numera kan anses for det
oftast ftirekUmmande. Han tror, att
den It'd ska1l k0mma. da man far h6-
ra nastan endast basr0ster. Det ar
hvarje hahdelse EFT obestridligt fax
tum, att tenorerna blifva med hvarje
dag ALT sallsytare. Med afseende pa
raceskillnaden taste hr Delaunay upp-
marksamheten pa, att lagre folktyper,
sasom t. OK. negreEna, hafva EFT hog
re r6stlsge an de mer utvecklade
folkstammarna. Folk med ljusare by
anses vara besittning af h6gre r6st-
register an de. som hafva m6rknre
farg; de f6rstnamnda skulle saledes
oftast besitta sopran- och tenorr6ster,
de sistnamnda daremot de fiesta alt.
och basr6sterna.
PA LANDsvAeEN. En- fotvanGrare
fragar en- bonde, som var sysselsatt
med att taga upp potatis, huru langt
det var till en- namngifven plats mar
heten. Bonden svarade ingenting,
utan fortsatte luqnt slit arbete. Den
resande fornyade sin fraga med lika
lten frsmgang, hvarefter han brum-
mande fortsatte sin fard. En- kort