davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Republican journal., 1881-12-29

T.T Nv I I U --TT N
~ Fate OF Stockton in said Coprt. 1r W,lI,,
I.-tpt-nt Ilnvi,.- 'l,,..-.,,t.,I t.. 'tit{ .
oy.nr. our ~ tE. n.r,,I, ,-,s. ..f .,i M m Y.
Ordered THAT tt.- FIJI 0rriIIa II TjbI't ,iyp,oti.a
10 all t.r-.uS is.l r,.-t.il III cans i 81, ,. If iii
ur ..r 10 be published tfr,,a ,l,, -Ii,..- >fI.
INK. RptIIbIj..Il, Tluri,tI i,ri t.,I IN patf.t
may apprlr AT II Pro1at. C,i,rt II, NJ. .I,i st VIII
t..t within aud f,.r ,aid Cn,tfty IL t,. -0,'.r.I
ruc,,j.I Of Jaulrlrt na<f 1t frH .,t ' my
un6u. aud Show caus1. ii 4Iy tb..l lu,,.. NIX,
MES ID. l.AM~'N. Judge
'4''- Nti'-l M. ihi' iiiI'. REGISTER
tE ty G Il, n " t''I''7 {'l I. '.'l' N.Y..
December, 4. D I~~i
v4p>.rIn IL h I1.rt ,-t,,t.I.,,
4 I'll l. .,4,i IN ti,,.. III. i n. +, ....,'
nj yyiI 9nJ t.t,11,t Il. DfiI, ,ss'- lT.i.i w
FIi.In Li. # H,T, 5 - '.1 H. - 4, - r.
f..,I t IN N.ul,G u, ..''
ail persons Interested by Causing ttcoy of thl- a.
der to be published three week. -Utac~-i4r.n 5 i.
tepuyhr;m journal printed at Belfast, Hiatt tH.r
ua} appear at q Probate COuri. to NE Ur44 ut BuI.
T.,l' /" lu't" "HH INV 7aa C."'Et "A lA" -"o"w'
noon. ana show r;i,l.r if nm, ib., l,,,. ,- lI,
Same -FYgld mon b,, I,ry.I ,l.,I .,li .,II,,.f
JNNF~ Nh / \N~D\ In3.r.
a triIr r,py \t-,-t -t t.r rrrltEp l2a,.l-+..r
ST h PruI,,tp .i,t,t t,i,f In Igf+ .,5t.,.. . ..
December. 4 II. l,,I
<yTIApI T.. f,tI,-rp4.L.I. ....,
l. !, n,'.i.i " t.,,, l.. III. - '..' ,'I =,
NH ,,,I l. +,,,,.., t'1IS LI,.t I.lI ,,, ..'
Wu-hingt9u I'll tII, tolt,. III I>pu> l...,-..I l...
i& pr'~euini tn. Same tor Probate.
'fhft T. ltat thr -,J,t Executor Il}c Norcr &" sI.
h'i-"l'o yte-i"i hN rau-,nE noNr "i ti!~ nr.Ou
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14

atom hennes en- gang huggna ranar
ken j; men hon kanner sig yanmaktfg
sedan hon f6rlorat en- del af slit stiit
hos statsmakten och i.sig sjelf saknal
tillracklig kraft attsatta dammar dar
emot. Hon: foredrager att intaga er
afvaktande hSllning. De upplystare
bland presterskapet inse nogsamt der
kvrkliga hferarkiens fara, de kama
marken alltmera forsvinna, de Sc hu
ru faren ALT st6rre skaror lemna 81
ma herdar och de kunna ei hjelpa det
emedan maktspraket :stannat pa de-
,ras, tunga. De villa 81 veta af, att
friheten ar religionens lifselement,
ansk6nt att g, f6rsavidt de ej arc
blinda. maste inse, att tpanget ar do.
dande. .y,.' -
Sa sta sakerna for narvarande och
ingen & n annu med nagon visshet ut.
tala sig 6fver hvart det bar han med
dessa religi6sa str6mningar midt
uppe den 6friga likgiltigheten. ska1l
hela den annu till namnet, fast ej
yerkligheten,: inom statskyrkan .staen-
de skaran bryta sig ut eller skola no.
olga reformer lnom statskyrkan It'd
starka hennes vacklande grundvalar I?
Det senare ar dock det minst troliga
for den, som nagot studerat kyrkor-
mas historic, hvilka / ALA tider sa
starkt hallit pa sin "heliga obojlig-
het." forgatande att redan apostelen
Jakob kallar evangelium "friletens
fullkomliga lag"
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Askledare och far0rna af dem.

Det finnes knappt annu en- naturve
tenskaplig apparat, som pa ett So orik.
tigt satt blifvit bragt anvandning,
som det alltjemt skier med askledaren.
I stallet att utan all fara ."rycka elden
fran himmelen," "sasom det heter den
bekanta sangen, ar askledaren, sa
smart den pa ett oriktigt satt konstrue.
ras, enkom skickad att spela rollen af
en- brandstiftare och att f0rst0ra det,
som han enligt sin bestammelse skulle
hafva skyddat och varnat. Till en-
askledare af en- absolut sakerhet lem
mar professor Haskins f5ljande anvis-
ming. Den basta metallen ar pa grund
af dess ledningsformsga kopparen. ty
den oxiderar pa langt mar icke sa latt
som jerntrad, ar alltsa varaktigare och
gar, pa grund af sin smidighet, latta-
re att fasta vid huset. Stor omsorg
maste anvandas derpa, att ALA fogar
sluta val till. Att isolera askledaren,
d. v. 8. afstanga honom ifran all for
bindelse med ledande kroppar, ar ett
barnsligt fors6k, ty elektrieiteten Ia
ter sig svarligen afstangas genom en-
lojlig liten glasring, som redan at de
forsta regndropparne varder vat,
Utom dess kunna dessa glasskydd en-
dast bidraga till att forsvaga hopfast'
ningen, hvarigenom traden lattare
bortslites af vinden. I allmanhet g0r
det till fyllest, ON hvarie gafvel och
hvarje skorsten f6rses med askledare.
Dessa bora ALA sins emellan orbindas
med en- koppartrad, som, fast med
spikar af samma metall, loper langs
efter takasen. Askledarens spets Dor
blott vara af METAL utan all forgyll-
ming eller dylika barnsligheter. Men
en- hufvudsak ar, att nedf0ra traden
So djupt marken, att dess andpunkt
oaflatligt ar utsatt for fuktigbet. Ar
delta ej handelsen, So ar hela askleda-
rem 81 blott gagnlos utan ovilkorligen
farlig. Firms en- brunn for handen,
sa nedf6r man traden den - men
under ALA omstandigheter maste den
sluta ett jordhvarf. som innehaller
en- stadig fuktighet, icke en- tillfallig,
fororsakad af regn o. d. I delta fuk-
tiga jordhvarf nedsankes en- koppar-
skifva vid hvilken traden fastnitas.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14

For 6frigt varierar medelaldern; de
olika yrkena ratt betyd1igt. Likval
staller sig medelaldern' TOR handt.
verksklassen sin helhet ej sardeles
afylkande fran medelaldern hos full
vuxna personer allmanhet, hvilken
beraknats till 46 ar.
DEN ..utan gensagelse allmannaste
dodsorsaken ar enIigr doktor Peppers
unders6kningar lungsot. ':~','.-
= Den for dessa iakttagelser uppstal-
da. tabellen har nedan staende utse-
ende: r. ). :. -. F.:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Billiga tidningar

MINNESOTA STATS It'd
NING0ch SYENSKA THRU.
MEN erhAllas b&da f1r S8.3B
ett DR.. dA prenumeratiOn gtres
direkt antingen & delta eller
Svenska TFibunens kOntOr /
Chicago, Illinois.
PIONEER-PRESS (den week.
lfna). Oller FARM ERS UNION
"a MINNEAPOLIS WEEK
LIZ TRIBUNE (tillika med
president Garfie1ds pOrtrii TIL.
GRIZZLIES ! tillsammans med
STATS TIDNINGEN for detta
ar for $500. som b6ra ins8n-
das / f6rskOtt. =;
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Hem och hard.

Huvr,r MEpE1 MOT DAL1e LuFT
ann. Man ituIelar pa midten iva ell
Tar tre tillrackligt stora l6kar och lag
uer dem pa en- tallrik, som sattes pa
oolfyet i rummet. L0karne draga pa
kort It'd ALA daliga och illaluktande
dunster till sig, och delta medel ar
hvarie fall att f6redraga framfor de
vanliea rokelserna, som blott astad-
komma, att den obehagliga luften icke
fmarkes, utan att afagsna densamma'
.szsom lokskifvorna CORA. Man maste
.ombyta l6kar hvar sjette timu,a. Re
dan de gamla egyptierna anvande
delta medel till samma andamal, och
under medeltiden ansag man det sd
som ett hufvudmedel mot pestsmitta
soch andra smittosamma sjukdomar.
,F6RBATTRADT BERBDNINGssATT AF
sMt,Fb, ! England har man funnit
tianiiet att ssereda brod utan jast. l
stallet for suroegen begagnss kolsy.
rad soda och saltsyla. Man tager 2
drachmer kolsyrad soda, S drachmer
aaltsyra, 80 uns vatten och tga tredje-
iels uns salt till 8 skalp. ragrata Det
ma delta satt beredda br6det smskas
aanska angenamt, haller sig langre an
.det yanliga, ar lattare att smalta, ut
syra eller iasning ma.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Fr8gor och svar.

C.. e.. fran Euansoile fragar; Hval
kan man fl k6pa en- slags plantor al
ett trad, som begagnas som hack TIL
stangsel! Det ar en- taggig buske meo
hvassa taggar.
eeHagtorns.busken tengl.s Haw'
thorne) begagnas mycket till hac. al
eller vaxande stangsel, Iowa och
Illiuois, och f6rmodligen ar det hvad
nj menar. Flere fors6k gjordes fo1
nxgra ar sedan att odla den Mime
sofa, men vinterk5lden var for stark,
och vi tro 81 att det lonar sig for er
att f0rs6ka L. 3. Hodges, st. Paul,
kan skaffa or fro ifall nj Onskar torso
ka.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14


der Comber amnade uppratta en- de
pot ooh qvarlemna tva af sina f6lje
slagare, medan han sjelf med en- tre;aj
medlem af expeditionen sku1le drag,
vidare till Makuta / hopp ON att vim
ma de angslige makutanernas f6rtro
ende och bistand pa sin vidare res,
till Stanley Pool. Comber ar lakare
och for att de resande matte kunns
tillgodose vetenskapens intressen, hal
geografiska sallskapet f6rsett expedi
tionen med n6diga instrument.
Fdretaget har fatt 6kad betydelse
derigenom, att en- rik privatman
| Leeds, mr. Arlington, sistlidet ar er
| bjudit Observation-Disclosures ett
bidrag af 1000 pund sterling till en-
angare, afsedd att befara Kongo och
dess bidoder mellan Stanley Pool och
de fall, som vid eqvatorn sparra dess
ostliga lopp. Som vilkor for gafvan
fordrar han, att So smart som mojligt
tva stationer skola upprattas vid myn.
ningarna af Nkutu och Ikelemba, de
bada f6rsta stoEa tillA6den Kongo
mottager fran s0der, mar man fran
Livingtonefallen seglar uppat foden,
och som Stanley pa sin karta anser
liktydiga med Quango och Kassabi ;
och vidare att man skall CORA ett for.
s0k att framtranga mot 6ster utefter
fioden Mbura TAFT ofvanfor Stanley.
fallen, for att ON m6jligt satta sig i
forbindelse med missionarerna fran
Tunganika, at hvilka han under lik.
nande vilkor lemnat uppgiften att
u1ders0ka de annu obekanta trakter.
ma mellan Tanganika och Albert Ny
anZt.
Men Kongo lar nog komma att hvalf
va On ansenlig vattenmassa hafvet,
imam dessa planer blifvit en- verklig-
het. Huru det gait Com Der Makuta,
derom har,. sa vidt vi veta, intet an
nat meddelats, an att han hiatt afgjord
otur och forst den "a maj f6rlidet ar
kunnat till hemlandet inberatta, att
han da andtligen h6ll pa att bryta upp
fran San Salvador riktning mot STAN
ley Pool, sedan han fatt sin karavan
rekryterad med ett tjog infodde fran
kusten.
Sa sta sakerna for narvarande, och
knappt lar nagon kunna hafva vantat,
att pagra vigtiga resultat annu skulle
hafva vunnits, ty har ON nagonsin
CALLER det gamla ordstafvet ON samsta
f0ret / portgangen. Men aro blott de
stora svarigheter, som m6ta den re-
sande pa vagen till Stanley Pool, Of.
YER Yuma - och far man satta tro till
de Bruzzas ofvan namnda uppgiit, sy-
mas de nu yara det - So b5r man inom
koIt It'd kunna med temlig sakerhet
motse f6rv6nande resultat. Har den
civiliserade manner en- gang fattat
fast fot vid foden ofvanf0r fallen, sa
dr6jer det nog icke lange, imam man
ar full fart med en- jernvagsanlagg-
ming, ty har Dor en- sadan vara af
smart sagdt oberaknelig nytta.
(Ur Sthms Dagblad.)
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Blickar .pa var It'd.
(Ur "5venska Tidningsr.'D
".
ON det reiigi6sa sillstandet.

Men pa den religi6sa likgiltighe.
tens iemngra himmel har sedan lahge
f6rmarkts en- viss r6relse. Att borja
med lyftades blott en- liten fix vid
horizonten; men den rullar smaning-
ON upp tet tungs Jacket och mol
mems b6ljande r0relser antyda, att en-
maktig Wind drager genom SKYE.
Skall denna val f6rvandla sig till ett
valdsamt ovader, som sedermera g6r
t6oknet annu tatare, annu mera /
graft eller ar den egnad att lata den
sanns religiositetens klara sol upp.
yarma menpiskoslagtets kallnade
hjertas
vi hafvs ALA skal att CORA oss den.
ma fr&ga, mar vi sta inf6r den var
mare andliga r6relse, som man yart
land gifvit det tamligen besynnerligs
namnet ''Laseri.' Man vet, att des.
ga varmare str6mningar hade sinst6r-
sta motstandare Just i statskyrkan,
ehuru de att b6rja med atminstone
gingo rem lutersk riktning. Man
skulle knappast kunna tro det och
likval ar delta ieks aanat-sn verkliga
f6rhallandet - konventikelplak akatet
bar yittne fyllest darom konyenti.
kelpIakatet, som lade beslag pa sjalar-
ne, iuf6rande den andliga despotis-
men,. denna aep t6rkastligaste pa
samma gang som erlmligaste af ty-
RAINIER. Konyentikelplakatet ar Hu
|visserligen afskaffadt, men absolut
=rdigionsfrihet fnnss dock icke Till.
fnllos !; II annu kan en- lekmans and.
liza t6radrag, blott det anses leda till
Iss6ndring ikyrkligt laaaende, fdrbiu.
das af kyrkoridet och b6ter td6naaas
till ganska h6gt belopp
Den lIfigare andliga rdreisen. fri
giord frxn tvznget pa fdrsamlingsf
Iheten, b61jar NJ Iam Diver yara Ian,
damaren Statskyrkan med sitt pre-.
| stersksp ser visserlfgen icke denna
brusande god med sardeles tillfreds
staIlels anar den gemenltg tgsn 81
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Handtverkeriernas inflytande pa
arbetarnes lifSlangd.

Statistiken, denna jemf6relsevis un-
ga vetenskap, har dock under sin till
varo hunnit bringa dagen So manga
vigtiga upplysningar, att den redan,
hvad det samlade materialet angar,
torde kunna tafla med fiera af de al
dre vetenskaperna.
vi meddela har efter en- af DIR Pop
per Frag utgifven afhandling l delta
anne nag;a upplysningar rorande OIL
ka yrkens sanitara inAytande. 1akt-
tagelserna sro visserligen gjorda spe.
clelt Prag, men torde sanno'ikt at.
ven, kanske med nagra inskranknin.
gar, vara gallande allmanhet. En-
| ligt denna afhandling skulle> iefnads:
o3o1koIs
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Pa 100 d6da
do~} }1uuoank

3AesA Aooo@b4 uop SA0 AoA "SA . w
traktande af dessa siffror, och dock
arc de atminstone hvad f0rhallandena
l Prag angar, ej gripna ur luften.
SAINT ar, att den grad af valstand, uti
hvilken en- arbetare lefver, ar en- for
hans llfslangd ganska vigtig faktor-
men huru manga arbetare kunna sd.
gas lefva valstand9
Vid narmare eftertanke skall man
81 f6rvana sig ofyer att lungsoten ar
en- So yanligt upptradande sjukdom. l
synnerhet de yrken, dar vid arbetet
en- mangd f1na partiklar afn0tas fran
de under arbete varande foremalen.
Vid ett stensliperi t. ex. afnotas ju On
mangd flna stenpartiklar fran det
f6remal som skall .lipas. Dessa par.
tiklar lagga sig dels pa de omgifvande
f6remalen; dels inandas de af de med
slipningen sysselsatte arbetarne, in
sugas / lun yorna, dar de stanna och
genom smaningom skeende nothing
bilda sar lungorna, hvilka sar ytter.
ligare skadas genom nytt inandadt
dam.
AT denna opsak ar det som d0dlig-
heten ar So stor stenhuggare- och
stenslipareyrket. I dessa yrken upp-
ma namlig an blott fa arbetare medel-
aldern. Sa dogo, enligt Gutenberg, at
3,1o9 stenhuggare 3,1ol af lungsot ".
Deras medelalder var ungefar 81 ar.
Peacock meddelar att de engelska
Observation-Disclosures i medeltal uppna
endast "a ars alder, efter att blott
hafva kunnat arbeta ar. Den AID
ste af de af honom unders6kte arbe-
tarne var 38 ar. De arbetare, som
aro sysselsatte med s0nderkrossning
af qvarts (qvartsstampning), hafva
dock den sorgligaste utsigten, enar de
sallan kunna utan olagenhet halla ut i
stampverken mer an veckor C)
Foga mindre ohelsosamt ar det stoft
som utvecklas vid jern- och stalslipe-
rierna. Under det att medelaldern
hos befolkningen i England ar om-
kring IS ar, uppna sliparne i Shelf
field vanligen blott 80 ars alder, och
de som sysselsa4ta sig med slipning af
gaflar blott % ar. AT 1876 jernslipare
i Remscheid dogo blott "a i en- alder
af ofver 40 och af 26l Solingen d0da
slipare >ro 1873 under 40 ar.
Eft annat farligt yrke ar tillverkan-
det af bronsfarger. De dartill anvan-
da legerinsarna stotas namligen /
jernmortlar, och det darvid ut7eckla.
de dammet ar ytterst farligt att in
andas
AT det dam, som har slit ursprung
fran animala eller vegetabiliska krop-
par, ar det som utvecklas vid sorte-
randet och renandet af fjader for
sangklader skadligast. Boz stbinde-
riet ar ock ett mycket ohelsosamt yr'
ke, enar det visats att af 100 sjuke
| bOrstbindare arc anda till ~ lungslg.
tiya. Hattmakarne och kladesvaf.
varne aro och latt utsatta for lung.
sot.
Delta al | korthet nagra iakttagel-
ser delta So vidstrackta anne. Bo.
temedel mot delna stora d6dlighet
bar den nya tiden sokt uti en- for
battrad ventilation. l de fiesta fall
kunna namda olagen"eter pa delta
satt afhjelpas, oc:: manga fall bero
deras skadliga folder pa arbetarnes
likgiltishet att begagna do n0dvandi.
ga f6rsigtighetsmatsen. / ALA han.
delser h6ra st6rre deem at de pa let.
ia satt uppkommande sjukdomarne
till dem som kunna undvikas
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Den sXnderslagna krukan

Under ferierna vid Oxford hade
jag varit hemmet omkring tva ma
nader, ds min bror Arthur och jag
en- dag togo oss en- promenad.
Plotsligt tastes min uppmarksamhet
vid Arthurs utrop. 30, Tom, SO hvil-
ket ansigte denna flicka har"; i det
samma pekade han pa en- liten varel-
Sc, som st6dde sig mot cit gammalt
staket en- stallning, som utvisade
den yttersta f6rtvihan.
Och fastan hennes klader buro spar
af den yttersta fattigdom, var hon
mer an vacker dar hon stod och
med cit uttryck af dup sorgsen-
het i slit ansigte sag ned pa nagra
sonderslagna lerbitar vid sina fotter.
Jag kunde icke motsta begaret att
tilltala henne och gick darf0r fran,
mildt sagande: "Mitt barn, du tycks
yara radd, kan jag icke vara dig till
nagon hjelp!"
Barnet sag upp till mig med en- sail.
sam blick, hvilken tvekan och miss
troende tydligen stodo tecknade.
Sedan hon SO smaningom hunnit
blifva naget lugnare, tycktes hon fa
fortroende for mig och SAFE: 'jag har
slagit sender krukan och moster slar
mig. 0, jag tors icke ga hem"
"Hvar Dor du," f1agade jag, ''och
hvad heter du'?
nennes fora uttryck af misstroen.
de hterkom, och hon drog sig nagra
steg ifran mig.
"Hvarf6r fragar nj det,' sade hon
hastigt.
Det var tydligt, att vanlighet var
mycket frammande for den stackars
lila f6rsummade varelsen.
"Jag will helt enkelt veta det dar-
for, att jag ar mycket intresserad af
Dig" svarade jag.
"Har," sade jag, i det jag tog fran
cit guldmynt, far du k6pa dig en- ny
kruka staHet for den s6nderslagna.
Din moster behofver icke veta, att
du slagit sender denna och du skall
slippa ifran att ia nagra forebraelser.
Tror du nu att jag menar val med
digF !"
De morka 6gonen vidgade sig; sto.
"a tarar glanste dem da hon fattade
min hand och en- barnslig ton yttra.
de: 20, tack here! Nh beh6fver
jag icke vara radd for att ga hem
jag ar ledsen att Jag ej genast fatta-
de fortroende till er; men det ar So
ovanligt, att nagon talar vanligt till
mig. Jag will nu saga er mitt mann,
jag heter Ami, och ar gamla Hesters
systerdotter.'
Mar jag horde delta, kande jag an
nu mdFa medlidande med den
arma fickan, ty manga, mindre vack
ra berattelser voro omlopp i trakten
ON den gamla qvinnan. och Jag undra.
de icke langre pa den misstanksam-
ma f6rbehalsamhet, som visade sig
hos henne.
Nasta dag sade jag farval pa nagra
ar till mitt hem.
Ibland arbete och m6dor vid univer.
sitetet gl6mdes denna lila handelse
latt, tills ett BRET fran min bror pa,
minte mig derom. -
..Du. kommer val ihag den lila
vackra fiickan,, som du sd vanligt till
talade mar hon slagit sender en- kruka
Naval, hon och den gamla elake qvin.
nan Hester hafva dyttat fran orten,
och ingen YES hyarthan. Jag frnktar
att det stackars barnet gar en- sorglig
Iframtid till notes. . sszs:-4,. =. ~. <. Fl Z.
Tio Sr hafva f6rhntit sedan denna
tilldragelse -sr, hyilka hade med.
fort manga f4randringar, Min far
Eyar d6d, och min bror Arthur, som
lblifvit en- framstaende man, hade ]
Idet gamla hemmet fnfdrt en- ung vac.
i ker brud. 5ss5.:5 s55s.
Z Ett IL derefter f6ddes en- liten arf.
-
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
[lnsandt.J
Nagot ON publika graf
gardar.

F6r en- It'd sedan tastes Minnesota
Stats Tidning ON en- begrafning, som
hade egt rum Vasa, Goodhue coun'
ty, Mimi; den dodes namn uppgafs
yaraWesterson och han lar hafva blif'
Wit nekad sin sista hviloplats uti Vasa
kristliga lutherska f0rsamlings graf
gard, Denna handelse har kommit
mangen att f6rundra sig 6fver hvad
orsaken .dartill kunde 7ara, alden
stund Westersons handlingar IFS
tiden uprgifves hafva valit CODA och
hans hustru dessutom ar medlem at
samma kristliga f6rsamling, hvarfore
han afven sjelf till en- viss grad kan
sagas, hafva tillh0rt densamma, savi-
da man far satta tro till den kristna
kyrkans pastaende att mannen och
hustruu aro cit. Upptraden sadana
som delta ! ett kristet land aro mer
an sorgliga och egnade att vacka ALT
annat an tillit till dem, som CORA sig
;skyldige till en- sa grof missuppfatt'
ming at kristendomens grundsannin-
gar.
Lyckligtvis har staten Minnesota
pifvit ett medel vAra handler till att
f0rebygga sadant ofog som Diet ofvan
antydda, och medlet ar att folket
hyarje settlement har rattighet on.
ugt lag att ut1agga publika graf
gardar till allmanhetens begagnande'
Pa en- sadau plats bar hvar och en-,
som 50 6nskar, ratt att kopa sig en-
lott som endast och allenast kan be-
:gagnas Till begrafningsplats for ah.d'
"a menniskor. Dar fragar man icke
.efter hvad kyrkosamfund den aflidne
i lifstiden tillh6rt, och ingen nekas
att ink6pa lott afven ON han ej skulle
raka att tillh6ra nagot kyrkosamfund
alls. En- dylik lott, k6pt en- sadan
grafgard, ar fritagen fran skatt ocf
utmatning SAINT gar arf alldeles son
AMMAN egendom. Delta ar en- af der
nyare tidens inrattningar, som, on
Gag minnes ratt, leder slit ursprung
frsn Paris Frankrike. F0rr verl
dan var ,.et brukligt att satta de for
namas lik uns,Ser kyrkogolfvet, och de
fiesta af oss mi.,cuas den It'd da liker
jordades rundt oms'ring kyrkorna
vara dagars vetenskap.sman nalVf
dock insett det for helsan 81. .e.sunga
en- sadan sed ; fran d6da kroppar, nu
ru djupt man an ma begrafva dem,
uppstiga alltid gaser, som 81 kunna
inandas af lefvande varelser utan att
medf6ra allvarsamma folder. Oar.
fore har man vara dagar b6rjat an
lagga publika grafgd,dar pa afsides
belagna stallen, som man ej behofvel
bes6ka oftare an da man begrafvel
ett lik eller planterar blommor pa 81
alskad vans graf.
Kandioyhi Mars 1881.
S. J. Flscktsn.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-14
Afrikas 6ppnande for verlds-
handeIn.

Bland var tids manga civilisatori-
ska uppgifter ar obestridligen en- af
de framsta den, att genom astadkom-
mande af lampliga trahkleder fran AZ
rikas kuster till de inre delarne af
denna stora kontinent 6ppna densam.
for verldshandeln och den i dess spar
f6ljande kulturen. Det ar, som be.
kant, hufvudsakligen pa fem vagar
man bast bor kunaa ma delta stora
NAL: genom Egypten pa Nilen till
dess kallsj6ar; fran Zanzibar pa 0stra-
kusten landvagen mat de stora sj0-
arne: fran vestra kusten uppfor den
valdiga Kongododen fran franska
kolonien Senegal till Nigern och ut
efter dess lopp vidare inat Sudan
SAINT slutligen fran. Algeriet genom
Sahara ocksa till Nigern. Pa ALA
dessa hall arbetas ocksa med kraft pa
problemets losning. F6retradesvis
egnade att adraga sig uppmarksamhet
aro emellertid de angfobelgiska expe-
ditionerna till Kongotrakterna och de
storartade franska jernvagsplanerna i
nordvestra Afrika. It'd efter AMMAN
hafva vi derom meddelat ,vara lssare
kortare notiser. NJ aro vi tillfalle
att, dels efter en- dansk tidskrift, dels
efter utf6rliga uppsatser Revue des
deux mondes, lemna en- sammanfatt.
ming af det vasentligaste, man hittills
erfarit r6rande de ifragavarande fore
tagen, och vi tro, att den redog6relsen
med intresse skall lasas af manga.
Varen 1879 visale sig den val be.
kante amerikanske upptackaren STAN
ley helt ovantadt Zanzibar i sallskap
med en- herr Dutalis, som var utsedd
till ledare af den karavan, hvilken det
interuationella (belgiska) sallskapet
do holl pa att utrusta for att komma
den trsngmal atadda Gambierska OK.
peditioneu till hjelp, Ny6kenheten
6kades, aa Stanley genast satte sig i
r6relse for att fa samlade So manga af
sina gamla reskamrater, som han
kunde uppspara, men afseende pa
resans NAL iakttog On retsam tystnad.
Hemligheten kom dock smart ut. I
fold af de manga motgangar, som
mott Gamblers expedition under
marschon fran zanzibar till Tangani.
ka, hade den outH6ttliga sbelgiska
sektioneny af det Internal ationella afri.
kanska salIskapet bestamt sig for att
| iate en expedition forsoka sin lycka
pa yestkusten, och ungefar eamtidigt
mad stanleys ankemst till Zanzibar
kastade en- stor belgisk ingare aakar
yid Kongos mynning, medforande ON.
bord lfyra transportabla angbarkasser,
imaterialier till hus verktyg. proYiant
%. d., kort sagdt alt som beh6fd
till anlaggande at en- station ach 40.
Edens befarande. Koft derefter dck
Imam yisshet ON. att Stanley skulle le'
Ida f6retagat, ooh att det var for delta
i andamzl, hanhade f6rhyrt sitt gamla,
Ibepr6 6fYade folk i Zanzibar. midtei
4 &c juIi mknad intrafade han Banans