Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-24
Hem och hard.

Den grymhet hvartill manga f6raldrar
sayal som larare CORA sig skyldiga vid
barnens uppfostran ar obeskrihig.
Barn behandlas sasom egde de ALA
samma lynne och samma fattnings-
f0rm8ga som deras f6raldrar och la
rare, och den gosse som Ell formar lara
sina lexor lika fort som en- AMMAN far
stryk eller blifver pa annat satt
skymfad. Aldre personer glomma sa
latt det djupa elande for hvilket bar
nen hangenom utsattas barnets
synkrets ar SO begransad, att det ej
ser nagot botemedel for sina lidanden
och salunka absorberas hela dess till
varo af sorg, sd vida det ej rent af
sjunker f0rtviaan.
''Fader reten Ell edra barn till vre-
de, pa Diet att de Ell skola modfallas. :"
ON cit barns lif forbittras blifver re.
sultatet skygghet och hemlig mot
villa.
Afven EFT barn kan kama sig for
orattadt och Ell bitter kansla slar
darigenom rot dess unga hjerta.
Djupt rorande var det att h0ra en- IA
der, som genom cit ovantadt d6dsfall
forlorat en- ung lofvande gosse, under
hela slit aterstaende lif plagas af
minnet af sin stranghet emot honom.
''Mitt barn. sade han till en- van,
'ansag mig vara grym och han hade
blott ALT for mycket skal att tro mig
| vara det; han visste icke huIu myc.
ket jag djupet af mitt hjerta alska-
de honom-och nu ar det for SENT"
Mar man h6r omtalas f6raldrar, som
sla och misshandla sina barn, kan
man ej undga den tanken att de med
storre skal borde tilldela sig sjelfva
dessa bestraffningar. De hafva bragt
hit till verlden dessa arftagare af sin
egen moraliska natur. Barnet skapar
| ej sitt eget lynne, ej heller har det,
| medan det ar cit barn, nagon kontroll
Oliver dess impulser. On foraldrarne
hafva fortplantat ett retligt lynne pa
slit barn, ar det deras skyldighet att
adaga:agga sjelfbeherrskning, tala.
mod och f0rdragsamhet, 50 att det
| dagligainhytandet haraf ma under
tidens lopp rata eller atminstone
modihera de bristfalligheter det fatt
arf.
Men "barnets villa maste brytas. -
Visst icke! Intet misstag kan vara
st6rre an delta. VILLAIN ar karakta.
rens grundval. Utan en- stark Vile.
kraft kan ifvets NAL ej uppnas. Hvad
som erfordras ar darf6re, ei att bryta
barnets villa, utan att leda den den
rata riktningen, och delta skier hvar'
ken genom handgripligheter eller ge'
nom att pa annat satt injaga fruktan.
Tusentals exempel kuude, ON det be-
hofdes, anforas till bevis harpa.
Mar fadren eller lararen hufvudsak.
ligen f0rlitar sig pa sin f6rmaga att
astadkomma smarta for att kontrolle
ra barnets villa, kommer barnet sd
smAningom att anse pligt och lydnad
sasom likbetydiga med fruktan och
f6rskrackelse. Mar man salunda ge
nom astadkommAnde af smarta har
kufvat On annans villa har man gjort
ALT for grundlaggandet af en- dalig
karaktar-en dalig son, en- dalig man,
en- dalig fader, en- dalig granne och en-
dalig medborgare. F0raldrar tanka
kanske icke pa delta: mar de p1ygla
in sina egna fel | barnen, men det al
icke desto mindre SAINT. Det lider in.
tet tvifvel att det valde man genom
smarta f6rvarfvar sig 6fver en- annans
villa, SO smaningom leder & ena 81
dan till retlighet, orattvisa, grymhet
f6rtrysk och tyranni och den andrs
till f6rstallning hyckleri och ett ack
ligt krypande.
| NAeor FOR HAsTEaARE OCH Kr.
sKAR. Manga menniskor aro djurpla
gare mot sin egen vetskap och viii,
och CALLER delta synnerhet med afse
ende pa det opraktiska satt hvarpa d,
pasela eller spanna for sina hastar
Kakremmen ar harvid ofta On f6rar
gelseknippa for de stackars djuren
Flera kuskar tre namligen att denn,
6nnes till for att fasthalla betselty
gen pa hasthufvudet. Delta ar docl
| ej alls f6rhallandet. Kakremmen d
egentligen 6fveraodig och har darf6
afven On It'd helt och hallet varit af
skaffad inom t. ex. den preussiska ar
meen. Att den dar ater inf6rts ha
nastan endast varit f6restafvadt q
tycke och smak. Pa sin hold ha
kakremmen till andamxl att hindr,
betslet fran att glida fran hufvudet
fall namligen hasten skulle f6rs6k,
|; att mot nSgot f6remSl fl bort det
ON kakremmen 6r for hhrdt It'd rage,
I-och det eyer for dst mesta rum