Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-03
Den sista " Vasaattlingen.

| Z
Jag vet inte hyar jag fatt det ifran,
men nagonstans har jag last, att, ON
man genealogiskt sage eftsr, skulle
man f1nna att ALA europeiska her.
skarefamiljer harstamma fran Gustaf
Vasa. Det ar val m6jligt, att sa ar.
men det fallet torde val det svenska
blodet vara tamligen utspadt.
Men Europa lefver dock en- furst.
lig personlighet, som ratt nedstigan.
de led harstammar fran Sverige. och
| hvars fader en- dag var svensk kron.
prins.
| Det ar drottning Garcia af Sachsen,
dotter till prinsen af Vasa.
En- af vart lands st0rste skddespela-
re, hr Almlof, reste en- gang Tysk
land och kom under denna resa att
handelsevis besska Prienko, det slott
dar prinsen tsassa bodde. Driven
af en- naturlig nyt1kenhet, vile hr
i Almlof bese stallet; en- onskan, som
var desto naturligare som hans far
fader varit kammartjenare hos dem
ne prins, da han annu var kronprins
af Sverige.
Han bes6kte parken och gick om-
kring dar beundrande och begrun-
dande. Plotsligt star han inf6r en-
storvaxt man, med ett f0rnamt ut
seende, ehuru hans upptradande var
nagot stelt som en- s'k unglig svensk
korprals.'
! Denne man var Gustaf, prins af
Vasa, en- gang Sveriges kronprins.
Han yttrade nagra ord till hr Aim
lof, som igenkande honom efter cit
portrait.
'suvem ar nj 2" fragade han.
"Jag ar svensk,' svarade A. med
den elegantaste hallning, som vi ALA
beundrat.
Prinsens panna mulnade. Han tyck.
to aldrig ON att h6ra Sveriges namn
namnas.
"Edert namn :"
"Almlof, ers hoghet !!
"Almlof,' utropade prinsen, ''ar nj
slagting till min kammartjenare."
"Han var min farfar."
En- tar Triangle sig prinsens 6ga.
Denne kammartienare hade han haft
kar och dennes bid var en- af hans sista
minnen fran det land, som han utan
att han forbrutit sig maste lemna.
Kort ON hufvudet som fadern och
aldrig nyttjande manga ord, drog han
sig tillbaka och Alml5f stod dar och
fick n0ja sig med att hafva taIat med
den man, som en- dag jagade ga stor
skrack till och med Carl Johan. Ha-
de denne lefvat, hade val Alml0f vid
sin hemkomst blifvit d0md till do.
den.
Denne prins af Vasa var 0sterri.
kisk general-falttygmastare och egde
cit regemente osterrikiska armeen,
regementet prinsen af Vasa. En- gaia
i Wien uppkallades efter honom.
Han dog utan maDliga afkomlingar,
efterlemnande blott Ell dotter.
Denna dotter ar Garcia af Vasa,
drottning af saehssn.
ON nj reser Sachsen och fragar
after drottningen, 81 skall man svara
er f0rsigtigt. Men ON nj tranger dem
pa lifvet, sa skall man svara or att
drottning Garcia icke ar popular slit
land.
Hor nj anda vidare efter, skall det
inte f0rundra eder, att denna hennes
impopularitet kommit sig af egen-
skaper hos henne som paminna ON
homes familj. Obojlighet. hersk-
lystnad, intolerans och stolthet, Sc
dar dragon hennes karakter, sadan
som man skildrar den Sachsen.
Bigott katolik, har denna Vasas att.
ling, alltsa lik Kristina, afsvurit sina
faders tro.
Hon ar barnlos. familjels kommer
alltsa att do ut. Gustaf III:s att ut.
sfocknar. Tank ON han kunnat ana,
att den skulJe CORA det Dresden och
icke Stockholm Tank ON Gustaf
III kunnat forutse att Sverige en- dag
skulle kunna kom ma att ega en- Gustaf
V, men icke af hans familj, utan att
lingen af en- fransk soldat, som annu
icke var lojtnant, da Gustaf III sam
manlade sina snillrika 6gon pa Stock
holms slott
Jag har sett drottning Garcia at
Sachsen en- gang. Det var l. Leipzig.
Hon satt en- vagn tillsammans med
en- hofdam. Med en- knapp bojning pa
hufvudet hesvarade hon de forbiga-
endes vordnadsfulla helsnjng. Jag
sag in i det bleka, befallande ansig-
tet, och jag tyckte mig Sc drag som
paminte ON hennes famili, som ar sd
iuf0rlifvad med vart lands historic.
Men det var mera hennes farfar Gu
stat w Adolf hon paminte ON, an
farfarsfadern Gustaf III. Oaktadt
synen icke var sympatetisk, oaktadt
mitt unga hjerta icke kande sig dra-
get till denna bleka furstinna, som
midi 10 arhundradet svarmar for
munkar och erkebiskopar, tror pa un-
der och gifver pafven peterspenning,
So kande jag dock en- smula rorelse.
Hon var ju attlingen af en- svensk
konungsfamili, hon var ju sonsons-
dotter till tjusaren pa trenen, Kell.
grens van och Bellmans beskyddare.
'Mellan vsrt kungahus och kungafa-
miljen Dresden, likasom den Carls-
ruhe, har under forna tider icke myc-
ket samband egt rum. Forst under
sin sista resa Tyskland, Ar 1875, be-
sokte konuug Oscar Dresden. Det
kunde anses som en- forsoning mellan
husen Vasa och Bernadotte. Hvad
Baden angar, har var kronprins SORT
for, att forhallandet dar blifvit ut
jemnadt. Man har. hviskat ON -.
naja, det ar ju en- ofentlig hemlighet.
Fran Paradisets land.
Pa hyilken flack af var jord den har-
lioa Edens lnstgard en- gang varit be-