davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
Djurens skyddsengel.

Och jag sag dr6mmen huru fran
Skaparens tron utgingo englar att ut.
fora den eviges bud och verka hans
verk pa de tusentals verldar, som kret.
sade i hans oandliga rike. Flere af
dessa budbarare nalkades menniskors
barn, bringande huggsvalelsens bal
sam at den s0rjande, uppfriskningens
laskedryk at den uttr0ttade, evighe-
tens frost at den lidande och den fat.
tige.
Men iamte dessa svafvade en- him.
melsk gestalt med hog, allvarlig upp-
syn mot jordens krets, och pa det stra-
lande diademet ofver hans hjessa vars
made jag inskriften: djurens skydds-
genius.
Och jag sag honom vanligt smale,
mar han urskogen markte myrans
idoga arbete, biets konstnarliga byg-
mad, bafverns fasta dammar och hvalf-
da boning. Och mar larkan pa samma
gang lat ho-a slit muntra qvitter, max
tergalen sin melodiska sang och tur-
turdufvan sina karlskslockande toner,
str6mmade en- f1od af solljus fran
hans anlete.
Och han fog vidare och kom till be-
bodda trakter, men da uppsteg ett
moln pa hans panna, ty dar dref dram
gen med tata piskslag de tr6tta oxar-
ne for den tunga plogen och mar han
sedan makligt utstrackt f0rtarde sin
aftonsm6rgas och slackte sin torst ur
den klara kallan, lemnades de utan
mat eller dryck. Gardsegaren sjelf
akte ofvanpa det tunga h6lass, hans
aldrige Brunte med anstl angande af
ALA krafter sokte "a upp ur karret, ,un.
der det att hans son roade sig med
att bit for bit s6nderskara en- torn.
dyfvel, som kommit honom vagen,
och darhemma hustrun hade sin fag-
mad at den gar fangade praktiga allen,
som annu hangde sprattlande pa vag-
gen.
Med en- tung suck begaf sig engelen
till den nagra mil aflagsna staden, dar
han bildningens medelpunkt vantade
en- fr6jdefullare syn. Men samme no.
tande moln uppsteg pa hans panna,
ty magra och ledbrutna kampar straf-
wade afven har med tunga lass, under
sina selputor commando skafda hal
och en- af piskans nyp blanad hud.
Och ute pa marknadsplatsen stodo
dam och brannande solhetta talrika
hjordar af oxar och kor, som vandrat
aere mil pa mergonen och nu utan
watt eller TORT mot aftonen med sp6n
och pakar drefvos samma vag ater,
under det deras herrar ur matsacks.
skrinet och pa krogen sig val plagat.
I stracktag k6rdes nu kapp mot det
ahagsna hemmet. tills 6lkrogen vinka.
de, d& k6rsvennen skaffade sig nytt
mod och friska krafter till hojtande
skrik, Stag med piskskaftet och haiti
ga ryckningar t6mmarne.
Dragarne stodo ute landsvagsdi-
ket, drypande af svett och -utan cit
tacke mot nattkyla !. Men pa deras
f6rtvifade, men tysta boner horde
deltagande djurens genius, fran hvars
aniete det h0tande Sskm0lnet nu fam.
made. De framburo sina under Ora.
tai hopade sklagomal och det var en-
hog af yald, misshandel och brett som
steg ALT upp till himmelen.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
Bref fran fOlket,
Calumet, Mich. d. IL Jan. 1881.
I1iU Mimi. Stnts Iidnine

Calumet, Mich, d. IL Jan. 1881.
TIL Mimi. Stats 7Idning:
Eftersom du regelbuudet g6r dina
veckobes6k harstades, SO Dor du nagon
gang omtala for dina manga lasare
hurudant har ser ut. Du vet battre
ON Calumet, an ell framling som kla.
gade 6fver vara backiga gator. Verk'
ligheten ar att ALA gatorna har arc
genom manga tusen dollars pakostnad
mycket Jenna och trefiga; men var
framling bes6kte oss pS vintern sasom
.nu och snodrifvorna gjorde da och
CORA icke, miust nu gatorna ganska
backiga. Har finnes ssdaaa backa1
10 a u fot h6ga. Calumet ligger 600
Tot 6fver Lake Michigan och 1900 fot
Diver hafsytan. Ungefar $500 man
#arbeta for Calumet & Hecla koppar
xgrufkompaniet. Calumet & Hec1a'
grufvorna aro nu mellan $500 och
q. 900 fot diupa. Upp och ned gar fol
ket! pa ett slags gaende stegar, fran
ahyilka tya och tya iemnlo lopande mar
B fiytta f6tterEa forst pa den ena ocl
/ & pa den andra, tills man salunda STD
'sende genoms fol otombyte MIR slit mil
( Grnfyorna aro 4de rikaste kcpp grnf
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

S. P. tran Middle River fragar
Jag k0pte cit tradplanteringsland at
en- som haft det tva Ar f0rut ar
jag nu skyldig att plantera trad vid
samma It'd som han borde gjort det
eller har jag lika lang It'd som ON
landet al lrig forr varit taget af nagon
AMMAN?
Nj kan icke k6pa en- annans ego
vernment claim" blott hans 'im.
provement' darpa, och da bor han
6fvergifva ('relinqaish'') sin ratt och
nj taga ut nya paper pa landkonto'
ret, ert eget namn. ON nj gjort det.
ta,s har nj lika lang It'd att CORA edra
odlingar och planterirgar som ON
landet aldrig f6rut varit taget.
PoI
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

maSte Jag frammande Stale sOKa eG
f6remal att trata med. Ell granne, el
person som inom parentes sagt af sins
) medmenniskor anses for en- hederlig
rattskaffens och aktningsvard man
. men som har det stora felet att aldrif
sjelf framhalla eller skryta med sins
f6rtjenster, hyilket troligtvis ma till
skrifvas fel uppfostran, skulle bli
offret for min upphettade shines
staining. Min gamla "stove," SON
a]ltid visat sig lugn och kali, hade un'
der lasningen afven han blifvit warm
och var nu riktigt upphettad; men
som jag af tidningen afven sag att
man Dor vara f6rsigtig och 81 lemna
cid efter sig da man lemnade huset,
skulle hans upphettning stillas med
ett ambar kallt vatten. Delta hade
tendast till verkan att CORA min gamle
uppvarmare annu mera rasande,ja, till
den grad att han sprack, naturligtvis
af pur ilska. Ingalunda lugnare af
denna handelse, vadade jag genom
den djupa sn6n till nyss namde gran
ne.
II dag ha vi verkligen godt vader,
riktigt t6vader," yttrade jag vid mitt
intrade, fastan k6lden var bitande
strang och min roda, drypande nasa
vittnade ON nagot helt annat an t6va-
der, men jag vile ha honom att mot
saga mig.
"Jasa," ljod det lugna svaret. "Det
kan val banda; jag har annu Ell varit
ute dag So jag vet hurudant vadret
ar"
'.Har du last de sista tidningarne :"
'sJa!'
"Finner du det ej oratt," fortfor un-
dertecknad, ''af Stats Tidningens BIZ
tradande redakt6r att So dar offentli-
gen upptrada sasom komediant och
nara folk att skratta."
"Uti cit godt skamt ech oft hjert-
ligt skratt ser jag ingenting oratt."
"Ja mon da ar deJ ju skamligt af
Skaffarens redakt6r att grala och skal-
la pa honom."
"Skaffaren menar val pa slit satt
och har sin enskilda tanke ON sa.
ken."
"Ja men endera af dem matte haf-
va oratt, :" envisades undertecknad.
"Bada hafva naturligtvis ratt efter
deras olika uppfattningar af saken;
och ON vi ooksa ej kunna gilla den
enes eller andres mening, ma vi dock
respektera deras handlingssaut, sva-
rade min lugne van.
"Du ar ingen Sam kristen" utbrast
jag nagot forhastadt, "som taligt kan
fordraga olika tankandes g6rande och
latande utan att grala och skalla pa |
dem"
"Min van," svarades med en- blick,
for hvilken undertecknad kande sig
stukad, "du har lila uppfattat en- kri-
stems pligt och skyldigheter.''
"Du ar da ohjelplig;" och jag fat
tade min haiti for att ga.
"Tyvarr fruktar jag att ingen help |
fnnes,' svarade min van godmodigt |
leende, .'ty gikten har pa senare da-
garne varit sardeles svar.'
Med en- sadan menniska var ju all
deles omojligt komma grail. Tamil.
gen fat och betydligt lunnad,l unkade
jag hem igen.
Sannerligen ar det ej ALT for lugnt |
och fredligt har vid skogssj6n. Jag
skulle nastan onska att nagon som
'.arbetar for spridandet af kristendo-
mems Illus och sanningar, Vile hytta
bit. Man kunde da vara saker ON att |
ia sig EFT ltet uppfriskande grail mar
sinnena voro ALT for uppr0rda. Emel-
lertid och under f6rvantan pa en- sadan |
granne anhalles att nj, hr redakt6r,
vile hafya godheten trycka en- sar-
skid upplag af eder tidning, som en-.
dast innehaller fredliga saker for
Myself.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
Hem och hard.

HvARJE HusMoDER borde isynner.
het under den kalla arstiden vara an.
gelagen att hafva nagra vackra kruk.
vaxter slit hem. Ingenting ar sd
uppfriskande for 0gonen, som att un.
der de dystra vinterdagarne hafva
nagonting gr6nt och friskt att SO pa.
Det ar harvid alldeles icke nodvan.
digit att CORA ma gra stora anstrangnin-
gar eller bem0da sig ON att hafva
ALT for manga. Eft halft dussin val
sk6tta och omsorgsfullt valda blom.
NOR gifva lika mycket n6je som cit
helt rum fullt med vanvardade och
hoprafsade vaxter. Hvar och en-, af-
ven den NEST sysselsatte, kan finna
It'd att taga ward ON de kara vanner-
ma ur Floras rike, och da sinnet ar
uppfyldt af sorg och bekymmer, kan
man ofta genom blotta asynen af de-
ras milda fargprakt hemta frost och
lindring. Barn aro isYnnerhet yanner
af blommor, och det skulle Iona sig
att halla sadana afven ON de ej med
f6rde nagot annat resultat an upp-
odlandet af sk0nhetssinnet hos de sma.
Eft annat skal ar, att ett af blommor
uppfyldt f6nster gifver ett intagande
for att ej saga elegant utseende at
ett rum, huru tarflig dess m6blering i
'jfrigt ma vara. Det milda Sterske-
net fran blommorna g6r att man 81
saknar de fna spetsgardinerna, den
mjuka, turkiska mattan eller de dyr-
bara mahognimoblerna.
B.oDL1Na. Fa aro medvetna ON
huru latt de kunna Okla sina nixon.
ster genom att egna en- liten del af sin
It'd och sina penningar at denna nyt-
tiga naringsgren, som ar en- af de
NEST intressanta och nyttiga syssel.
sattningar en- landtman kan egna sig
at. Den ar dessutom f6renad med
mycket n6je och bibringar sina idkare
en- ej ringa Insight naturalhistorien.
pa samma gang som den f6rsk6nar
deras tradgardar och falt. Honung
ar en- vara, hvaraf vi aldrig kunna "a
for mycket,oc och foljaktligen skall den
alltid roma god afsattning som for.
hallandet nu ar Cd arligen tusentals
skalpund honung forlorade till f6lje
af brist pa bin att insamla den.
skoNA DJuREN FRAN ATT 2sE STAG.
TEN. En- insandare till Sveadb. Av.
skrifver: En- person, hvars sannings.
karlek jag 81 har ringaste anledning
att betvifla, har berattat for mig, att
han f6rliden host hade en- del far, dar.
at nagra slagtfar, hemma pa sin gard.
Faren betade tillsammans och h6llos
hyarje matt samma falla. ALA fareu
yoro icke alldeles skygga, So ON att
nsgon kom i faIlan. mar de vore dar,
f6rblefvo de lika lugna. Hvarje alton
begsfvo de sig sjelfye hem till fallar
pS bestamd It'd. Sa kom slagtdagen
Slsgtfaren klipptes och slagtades, me
dan de 6friga faren sago darpz. IF
ter denna dag be sdessa fxr nndergatl
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
en- markvardig f6randring; kommel

en- markvardig f6randring; kommel
nagoni fallan, springa de utom sig al
forskrackelse hvar sin vra komms
de ut, aro de So orofiga och skyggs
att de mera 1ikna vida dur, och d.
ha aldrig sedan den slagtdagen sjelf
We begifvit hem pa aftonen. Slutli
gen tillade den ofvannamde personen
att faren trots godt bette och omsorgs
full behandling, icke mera Vile trif.
vas, hvilket han tror ar en- fold af
den skrack de erhallit genom att ase
slagten.
VARDA SELDONEN. En- sele som
begagnats flera timmar under yarmt
eller regnigt vader blifver naturligtvis
vat, och ON den ej pa cit passande
satt reng6res, lider ladret allvarsam
skada. On seldonet, da det delta
-tillstand tages fran hastr,ggen, han.
ges upp pa cit vardsl0st satt med tom.
mar och linor snodda och knutar, och
sadelputan och betslet kastade ON
hvarandra, bibehaller ladret denna
form mar det torkar och kan sedan ej
tvingas tillbaka till slit ursprungliga
lage utan att skada saval sommarne
som materaialet. Den forsta och for.
namsta regel som maste iakttagas ar,
att alltid hSlla ladret mjukt och b6j-
ligt; delta kan endast astadkommas
genom att halla det val oljadt och
smordt, sd att vatten ej kan intranga
dess porer, ty vatten Forster lader,
men jord och den saltaktiga svetten
fran hastarne CORA det annu h6gre
grad. Da dy far torka pa seldonen
absorberar den ALA feta amnen la
dret och 6ppnar dess porer for vatt-
net, medan den salta perspirationen
frater sender ladret, skadar sommar-
ne och kommer metallbeslagen att ro.
sta. Remtygen bora darfore tvattas
och oljas hvarje gang de blifvit vata
af regn eller svett. ON seldonen
grundligt och omsorgsfullt rengoras
tvanne ganger ON aret, och darefter
behandlas pa satt som vi antydt, skall
ladret bibehalla sin b0jlighet och
styrka manga ar.
HAsTKUREN. Somliga hastar ha
den ovanan att villa bitas. Eft en-
kelt praktiskt satt att vania dem af |
med denna odygd lar vara att STALL |
drangen satter EFT stycke ratt k6tt |
en- klyka, och mar hasten hugger efter
hans hand passar pa och sticker fran
klykan med k0ttet, hvilket for hasten
ar So vidrigt, att han ganska smart
upphor med bitningsforsoken. Mot
somliga hastars ovana att fora myc-
ket brak, mar de skola betslas eller
5elas, forordas att lata dem t6rsta, ett
medel, som ofta anvandes af konst-
beridare vid hastdressyr. Man staller
vattenbyttan sa att hasten ser den,
men han far ingenting darur forr an
han lugnt dnner sig att man med
landen far rora honom hufvudeu och
mellan 6ronen. Iva eller tre sadana
ektioner skola vara tillrackliga att
ara hon0m battre seder.
SAKERT MEDEL MOT WARRIOR OCH
Hartill anvandes en- los.
ming af en- drakma chromsyra 2
lrakmer vatten. De fuktas dagligen
wa ganger darmed, hvarigenom de
olifva svartbruna och torka. Efter
dagars forlopp afskalas den svart-
Druna skorpan med en- hvass knit,
lvarefter de ater fuktas med l6snin.
gen och skares anyo ON dagar. Eff
,er tire veckors kur aro de forsvunna
och kOmma eli 8ter,
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
Billiga tidningar.

MINNESOTA STATS It'd
MING och SVENSKA TRIBU-
MEN erh&llas bada for 1895
ett ar, d& pronunciation g6res
direkt antingen 4 detta eller
Svenska Tribunens kOntOr
Chicago, Illinois.
PIONEER.PRESS (den week
Iiga), Oller FARMERS UNION
& MINNEAPOLIS WEEK
LY TRIBUNE (tillika med
president Garf1elds pOrtriitt),
erhalles tillsammans med
STATS TIDNINGEN fir delta
ar f6r $500. som b5ra insRn.
das 1 f6rskOtt.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
Bref fran Skogssjon.
Skogssj0n d. l8 Jan. 18{

Skogssjon d. l8 Jan. 1881.
Red. af Mimi. Stats 7idning:
Tyst, stilla och fredligt som vanligt
ha vi har skogstrakterna, men belt
snnorlunda ser det ut den stora verl-
den, att donna efter senast hitkomna
tidningar. Ryssar och kineser, turkar
och greker ligga ju lufven pa hvar-
andra. De 6ldrickande tyskarne med
den hedersmannen Bismarck spetsen
krangla med judarne; och hennes
brittiska majestatet,i hvars lander So
len aldrig gar ned, har pa samma gang
att ia ett nappatag med hinduerna
silkesmaskens hemland, med Beers
dar Constansiadrufvan GLIDER och den
envlse Pat q Irlands magra potatistap.
por. Det ar synd ON gumman pa gam
la dagar, isynnerhet som aldsta sonen
skall vara litet vidlyftig och CORA sto.
ra skulder, men han har ju den glada
sja-stenen menar jag-Gladstone att
hjelpa sig och dessutom pastas att
menniskan tar sig en- och AMMAN tr6sta-
re emellanat. Nihilismens och socia-
lismens r0da sp6ke-ordet ar gam.
malt och utnott SAINT borde utbytas
mot ett annat-halla ju de kr6nta ku-
sinerna dar hemma l Europa i standig
angest m. m. .Mellan de olika
Transatlantiska angbatslinierna har ju
afven, enligt tillkannagifvande, krig
utbrutit, hvilket medf6rt den CODA
verkan att folk nu kan fardas sar-
deles billigt emellan gamla landet
och hit. Undertecknad skulle nog
vara hagad att resa hem till Sverige
en- gang, men jag skall vanta till stri-
den matt sd langt att man far betalt
for en- trip 6fver Atlanten. Och har
/ vart gamla fredliga Minnesota ar ju
intet annat an kif och trata. Vara ru.
nof6rare och lagstiftare grala som
bast kapitolium, ON hvem som skall
bli U. s. senator; Fischer och Bonds
trata Stats Tidningen och den bekan.
to diktaren och skalden Bj6rnson, som
nu bes6ker vara landamaren, tycks ha
blifvit ett riktigt tratofr6. Somliga
pasts att mannen ar en- farlig karl, en-
krangelmakare, en- rod republican, en-
fritankare och dylikt, under det andra
pasta att menniskan ar inte alls far
lig. I hvilket fall som helst kanner
jag mig tamligep lugn, ty hit till den
aflagsna Skogssjdn matte han val ej
komma. Och nu till sist har mellan
vara Eva hedervarda svenska organer
har Minnesota. Stats Tidningen och
Skaffaren, hvilka rimligtyis borde va
ra fredliga ech forega oss andra med
CODA exempel. en- strid utbrutit, hvil.
ken f0res lika bittert med pennan,
som. nagonsin ryssar och tDrkar sl8ss
med sabel och musk6t. Hvem undrar
val da ON en- menniska. efter genomla-
sandet at So manga olika sorters
lmissamja. kanner sig sjelf lifvad att
|.vaga en- dust med en- vardig antagonist.
ISa var fallet med undertecknad !; men
[att grala ensam gar 81 gerna an. en
motstandare maste man ha, eljest blir
LIN ingen opposition; men som tyvarr
lag ei en- gang haft den f6rmxnen att
lyara gift utan lefver alldel les solo,
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
20 1Tragor och svar.

-. , n Hutchinsoae fragar: ON
W. '''''f och icke efterlemnar barn,
egen Kan uttaga de penningar hon
sina ds hon blef gift med den
apr. tillika med sin lagliga del of.
nonom?
ia. Var lag bestammer att all egen-
1om, ware sig fastighet eller l6s6re,
,m tillh6r qvinnan saval fore som
er giftermalet, och ALA inkomster
n sadan egendom, saval som hennes
ma arbetsf6rtjenster under glitter
malet, ifall hon syselsatter sig med
egen r6relse, skola varda hennes abso.
luta egendom alltsa hade mannen in.
gen del dari hvarf6r icke heller hans
kreditorer eller arfvingar kunna er-
h6lla nagon del. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
''Mig lockar icke arans namn,
Han Dor dock mitt br6st,
Min sk6rd ej gror | ryktets famn
Jag skar den lugn hvar host"

Manga fran de sodra staterna som
kallade sig "yankees" funno att b0r-
ia med har cit trefligt tidsf0rdrif att
skratta At de "gr6ne' svenskarna,
men de ha nu funnit att svenskarna
besegrat dem d. v. 8. de ha gait for
bi dem allting. Att delta f0rtretar
dem ar klart och de uppgifva nu sina
land och salja ut sa fort de hinna at
svenskarna. Pa det intellektuella
omradet ar har afven tamligen lifigt.
Sasom en- afdelning daraf kunde NAM
mas 1.-The Stockholm Debating Socie-
ty," hvars uppgift ar att m6ta hvar-
ie Onsdags qvall och diskutera upp-
gifna amnen pa svenska och engelska
spraken. Dessa m0ten ha varit myc-
ket talrikt bes6kta och / synnerhet
under f0rlidet ar. Ungdomen 0fver-
gaf allmanhet andra, daliga n0jen
och infann sig har. Att denna FORE
ming saledes utrattat mycket godt kan
lChO lO1 uohd6 dl udSOui lSl IOlA
host foil det nagra personer in att ar
beta emot f6reningen. De upptradde
alldeles som de voro radda att ungdo-
men skulle fa lara nagoDting kun
skapsrikt och nyttigt och dessa perso-
ner voro just de som mer an andra
borde arbeta for ungdomens upplys-
ming och f6radling. De 6ppnade icke
slit anfallskrig emot oss med adelmo-
dets 6ppenhet, utan de anvande de- lag
sta och daligaste vapen de kunde ia
fatt i. Har ar icke platsen att genom-
ga de laga intriger de sammanspunno,
dock det kunna vi saga, att ON des-
sa personer skola f6rs6ka att up
pehalla sin makt med nedrig
logn och lagt f6rtal. sa skall de.
ras makt smart ramla omkull och
dess fall blir stort. Motena de sena.
ste gangerna hafva varit talrikt be.
sokta och delta bevisar att svenska
folket allmanhet smart star vid den
punkt da de vaga tanka for sig sjelf-
va och icke lata nagon draga sig vid
nasan, eho han vara ma.
Medlem of II. S. d. S.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
/. Yara agenter /:

u a., . Ets=s =
$s r sanbosn, 90 Wash. Avs. 3, Minneapolis
5sP. a. LanbeEg, l9l 3. nh Str, st. eaul.
8Chas. KkmAn, 161 3. nh Str, et. Paal.
J.A. LagesstF6m, Rast Union, Carver Co.
Philip o. johnson, Watestown " :"
css.ias cssss N1S9ssn; S;s,sov,.t Carver.
Nels N. Holm, Grove City, Meeker "
Bengt Hanson, ltohfeld, -"
o. h5glund, Dassel,
B. ThnrstensQn, Colato, Wright
J; n. yonaaaen, scandia, Washington ::
d. d. Anderson, Evansville
s.M. Carlzen, Willmar, Kandiyohi %
=: g. solberg, osoass s.,l Lake. Decslas :"
A. Blom, Ortonville. Big Stone
John P. Fyrk, Kerkhoven, Swift
A. L. Knutssen, Pelican Rapids, Otter Tail, Co.
Nils Anderson, Townsite,
Nils Nilsson, Sacred Heart, Renville county.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
vor verldeu och kunna, ON det be.

vor i verldeu och kunna, ON det be-
h6fs, salja sin koppar for S cents pun.
det, men fa nu l8 q 20 cents. Kompa.
MET har bygt cit skolhus for o." kost.
mad af $02.0O0. Ire andr;i S'.nlhus
finnas. Folkmangden ar 5000. Sven
skarne aro 300. Manadsl6nen ar fran
$50 till $40, men ondt ON lediga plat
ser. Landet ar opassande for jordbruk.
Narihgsmedlen aro dyra. Vart mj6l
hamtas fran Minneapolis, MINI.
H6gaktningsfullt,
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

u. A. s. fran Herman fragar: l:o
Ar en- revers eller order, skrifven pa
vanligt papper,lika god som pa tryckt
blankett?
20 For en- It'd sedan gaf jag en- re.
vers pa en- mindre summa, men da IT,
den var ute var reversen tryckt och
drog 10 procent och hade mitt namn
under, hvilket var en- fGrfalskning.
Kan jag nu aterfordra penningarne
som af en- AMMAN betaltes for min rak-
ming?
80 Kan jag STRATA den som for.
falskat mitt mann?
40 Hur skall jag bara mig at, da
jag inga vittnen har!
l:o ia.
90 ia.
SO ia.
40 Har landet kunna parterna
sjelfva vittna.
Formodligen ar delta endast cit
nytt exempel pa den sor olga okunnig-
het verldsliga ting som RAIDER bland
vart folk har landet, i det de ofta
underskrifva paper som de alls icke
f6rsta, och sedan saga att de blifvit
bedragna, hvilket vissGAigen ar
SAINT, men efter de manga varningar
som gifvits, bora de sannerligen khan.
dra sig sjelfva NEST. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

Fortsattningen af "Praktiska un-
f6ljer nasta hummer.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

Town of Stockholm Wright CO., }
Minn., den 20 Januari 1881. {
Red. af MINI. Stats 7idcing:
Att bar aro manga svenskar bosatta
torde vara bekant for de fiesta af It'd
ningens lasare. Manga villa I. o. m.
kalla denna plats for svenskarnes huff
vudqvarter Minnesota. Saken ar
emellertid att det svenska elementet
ar har radande pa en- vid omkrets; ON
dem kan ock sagas att de ega gammalt
nordmannamod ocn kraft, att de aro
lika modiga som dem som atf6lide
William af Normandi till England
och undertake sig hela delta land,
eller Rollo till Frankrike eller dem
som med vikingaskepp plojde haf.
vets vreda vagor och satte half.
va Europa skrack och lagor;
men de anvanda nu en- AMMAN metod
och utf6ra endast fredliga idrotter
och sjunga med Gejer:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27
VaFaEagenterss

F.
r. Vara agenter:
T. Hl4sa Fssss4a. Ss,1se3 T..s Red Wing aooahue
!. Westerson, White Rock, ;ssss
?. A. Peterson. Cannon Falls
NJ Sj6holm, Hastings, Dakota .
a. Iilyquist, s. Peter, Nioollet g "
John Webster, Norseland, "Fz..s = eSssss Is:7s
2: sten, Bernadotte, ess.55s.
VIM. Videen, Moorhead, Clay ."
Lars Hunter, Stark P. O., Chisago
John T. Peterson, Centre City,
John e. Carlson, Rush City. I..
L. F. Lagerwall, Taylors Fails, " "$
D. S. Arnquist, Chisago City, &
Gouldberg & Anderson, Cambridge, Isanti %.
Nels Sandell, Jordan. Scott County.
John Z. Dahfberg CoIfas p. g.. Kandisohi s c.. CO.
RRoIsrRRRMaKN af EFT bret kostar endasi
lOcents, utom cts postporto, ooh ar hvarle
postmastare skyldig att registera bret da
So onskas. En- "Money order," 81 otverst,
gande $15, kostar 10 cents.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

En- irlandsk portvakt, som en-
regnig alton skulle stanga f0nsterluc.
korna, tog af sig skjortarmarna in
nan han gick ut att CORA delta. Man
fragade honom ON orsaken hartill.
Here gud, sade han, jag beh6fver
en- tori rock att ia pa mig mar jag
kommer in.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

Lararen till Per:
-F0rutsatt att du har tva socker.
bitar och din aldre bror ger dig tvs
till. Huru manga har du da?
Per skakar pa hufvudet.
-Det hOrs att skolmastaren inte
kanner honom. Han ar inte af det
slaget gossar.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-01-27

Lagoon angdende tidningar och tid-
skrifter 1 E8renta Staterna.