Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-31
Hem och Ll6T.d.

''SuJmi8 sang. 80 ~
Hem och hard. /;
+ EH FARSdAREs F6RsTA och vigtiga
ste arbete, di warren kommeE arsna
turligtvis att sa hvete. men dessf6r
innantflnnas manga sma sysslor. SON
bora utrattas. :, Gardesgardar och
stangsel hafvs alltid under vinter1
blifvitsmer eller mindre rutnerade
och de maste darf0re tillses och repa
ireras. De som hafga vsdstackar b6.
ra vara angelagna ON att hafva We.
den fardig for "stoven." Det ar all
It'd ett svart talamodsprof for husets
qvinfolk att ej hsfva tillrackligt med
we'd af sadan beskaffenhet, att den kan
omedelbarligen begagnas. och under
sommartiden dr. det On stor tldsf6rlust
for farmaren att n6dgas gang efter
AMMAN lemna slit mera maktp6liggan.
de arbete for att hugga we'd till husets
behof. Saval farmarens som husmo.
derns intressen tillgodcses darf6re
bast, ON ALT det bransle som erfor'
dras under sommare en- gdres l ordning
under vintern. Potatisen Dor sorte.
ras ooh ALA 6frigs mindre g6romkl
som f0rekomma pa en- farm, bora un.
derst6kas, sd att farmaren kan egna
SIN odelade uppmarksamhet at hvste.
falten, da tiden dartill ar inne. Ofta
f6rekommer pa en- farm arbete, som
kan uppskjutas, men 81 ar ej formal.
landet med hvetesadden; nio fall
af ito CALLER harvid den regeln, tt>ju
tidigare utsadet kommer | jordeu, ju
hattre blifver sk6rden. Hvar och en-
farmsres dnskningsmal ar, eller b6r
vsra, att fa slit vararbete utrattadt
| god It'd, och delta NAL WINES sakrast
genom att hafva ALA smasysslor ut
rattade pa f0rhand, sd att de ej for.
orsaka nagot afbrott det mera makt-
paliggande plojnings- och saningsarbe.
tot.
NYTTAN AF ATT GNIDA HAsrAR.
Att s'god rykt ar halfva fodret," be.
tviflas 81 gerna af nagon hastegare.
Det oaktadt forvanas manga med den
engelska stallsk6tseln mindre bekanta
personer Oliver det satt, hvarps stall.
pojkarne dar utfora torkningen och
gnidningen af hastarne. Mar dessa
personer SO eller h6ra talas ON, hur u
man for delta andamal brukar hahn.
viskan eller handduken med hela den
kraft, som kan astadkommas. arc de
b6jda for att antags, det en- dyHk ef.
tel rycklig torkning hvarken kan va.
ra nYttig eller angenam for hasten.
Det ar likval cit af erfarenheten
bekraftadt sakf6rhallande. att iutet
50 hog grad utvecklar musklerna och
81 mycket framjar blodomloppet hos
hasten som en- grundlig gnldning, ej
On sadan, som bestAs v&ra stall, utan
en-, som genom astadkommen svett.
ming 6ppuar bSde sk0tarens och ha.
stems porer. En- god hastsk0tare lag
ger till viskan eller handduken sd att
det ger zterljud fran hastens kropp !;
och en- hast, som tire manader igenom
undergatt en- dylik Demanding, kan,
hvad musklernas hardhet och span
stighet betraffar, mata sig med en- l
tuu fart varande knytnafskampe, som
tadar ON pris.
ATT BEvARA UR, IsYNNERuET
FIoKUR. F6ljande regler bora iakt-
tagas, ON man viii hafva slit 6ekur
godt skick:
l. Man b6r akta uret for fuktig-
bet, dam. tobaksr6k, stark varme och
stark k6ld.
& Man Dor halla sin urficka rem
och icke begagna henne for annat aa-
damal an f0rvaring af uret.
/ 3. Man Dor icke fdrsumma att
uppdraga uret pa bestamda tider, och
det Dor ske temligen langsamt, lika.
som uppdragningen icke heller Dor
ske strax, mar man fran stark k6ld
kommer stark varme eller tvdrtom,
emedan federn dx latt brister. Ur.
nyckeln b6r alltid vara rem, och man
Dor under uppdragningen sta stilla
med uret.
4. Man Dor bevara uret for st0tar
och valdsamma skakningar.
s. Man b6r sd sallan som m6jligt
vrida visarue och, ON det ar n.idvan
eigt, vrfds med nyckeln, Dock kan
uret icke, som mxngen tror, Ida ma.
gonsomhelst egentlig skada af visa.
rens vridning, ssvida dessa icke ga
omattltgt tr6gt. Likaledes ar det
alldeles likgiltigt, ON man pa EFT van
ligt f1ckur vrider visarne fram eller
tillbaka.
g. Ett repeterur Dor man icke lata
SO oftare an n6digt ar.
Z. Uret b5r helst en- gang ON aret
reng6ras och f6rses med god och rem