Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-05-26
mot q att 'bltrsda lagsaatskottsts for.
Stag, men betankandet t6rksstades at
den F6rsta, hvadan fragan nu fallit.

trafaude den vigtigaste kulturf fragan;
annu befnna sig px en- med tidsandan
icke 6fverensstammande stSndpunkt.
Men, do fullkomlig religionsfrihet
tillh6r antalet af dessa fragor, -hv,lka
- for att begagna ett myeket mott
uttryck - icke kunna falla, och Diet
ar af modem, att den blifyer frxn On.
skan till verklighet Sd fort som moi
ligt, villa vi i'var man s6ka framja
dess snabba l6sning genom att med
|nagra ord bevssa dfe,s oixshy.assasta,T ,Telt
gi6se jrihetens berattigands.
| Den religi6sa friheten innefattar tva
saker. I sin vidstracktaste betty.
delse innebar den samvets- och tanke-
friheten, pa hvilka, s6som tillh0rande
hvarje ensk;ld individ, yttrs tvang ic.
ke kan ut6fva nagot infytande; ty
ofrihet tanke och samvete aro be-
grepp, som verk ligheten icke hafva
nagon motsvarigbet. Rattigheten att
s6ka sanningen for sin egen del kan
icke, betagas nsgon, eftersom menni.
skan fatt f6rnuft och fri villa. en-
inskranktare bemarkelse betecknar
den religi6sa friheten de nlfka sam.
fundens oberoende af hvarandra, den
! politiska likstalligheten, hvilket ar
det samma som upph6randet af skydd
fran statens sida for den ena eller an
dra religionsformen.
skilnaden emellan den verldsliga
och den andliga makten ligger en- at
den moderna bildningens grundvalar.
Den ar den langsamma frukten af
Kristi egna ord, hvilka for smart nit
tonhundra ar sedan bj6do oss att lem
ma Gud hvad Gud tillh6r och kejsa-
rem hvad keisaren tillh6r; och ON nd.
got kan tjena till bevis pa segheten
af gamla f6restallningssatt ar det val
den omstandigheten, att denna kiist.
ma tanke annu i dag n6dgas spierna
emot den qvarlefva af hedendomen.
som begreppet statskyrka sjelfva YER
ket innebar. Ty religionen, betraktad
som borgerlig inrattning, uppehallen
medelst tvangslagar fran statsinstitu.
tioners sida, ar ingenting annat an
den gamla hedniska askadningen, dar
statsmakterna upphafde sig till donna
re ofver den. religi6ss sanningen och
dar man ansag sig tjena gudarna &C.
nom att utrota ALT, som icke vile
omfatta deras dyrkan. Och da ALA
statsreligioner annu anse sig vara de
enda riktiga, sd inses latt till hvilka
oefterrattligheter cit sadant askad-
| ningssatt leder. Mar till exempel
konungen af Sverige och kejsaren af
Ryssland fraga sig sjelfva, hvilken
den sanna religionen ar, msste: de pa
| samma fraga gifva tva olika svar och
hvardera nationen far en- olika reli-
gion liksom hon har en- olika regent.
Sa lange staten blandat sig reli-
gi6sa angelagenheter, 50 lange har
han ocksa begatt en- valdsgerning,
ensr han befattat sig med on SAX,
hvarmed han icke nagonsin bort haf-
va att skaffa. Det ar namligen Aide.
les ickei var egenskap af medborgare.
utan som n,esniskor vi egna tankar
och kanslor a. religionen och for des-
sa aro vi ingen skyldiga rakenskap.
Det ar och kan aldrig blifva annat an
en- var SAX SAX emellan oss och Gud.
Staten ma reglera de verldsliga for.
hallandena 4; men staten, som sjelf ic-
ke har sal, har ingen befogenhet att
| ingripa / vara andliga intr essen, for
hvilka han ic ke kan hafva nSgot an.
syar.
Den histeriska e,farenheten visar
afven med slaende sanning,. hurusom
den religi6sa friheten, langt ifr6n
att ha tramkallat faror, tvartom YER
kat valg6rande i ALA lander, dar hon
lyckats vinna insrade. .Ofverallt. da1
religi6s frihet raider, SO vi bildningen
ga framat och det kristliga Ntvet l
blomstring. Sc vi ater efteF, hvarest
okunnigheten, raketen, fanatis
men, stillastaendet annu herr ska SON
NEST, kunna vi vara f6rvissade att
finna delta bedr6figa tillstand dar
hvarest troslaran patvingats af sta
ten och vissa religioner skYddas az la
gar.
For 6frigt vaga vi tro, att en- upp
lyst konung var tidicke torde vars
sa sardeles angelagen att langre lans
sin makt till warn for en- viss ;bekan
nelse. Och ON statskyrkan kannel
med sig, att hon f6rsyagas, 81 bestal
botemedlet sakerligen icke lagpara
CRATER ON b0ter. som kunna f6rvand
las till fangelse. Skall hon star kas
sd msste det ske inifran. men ei ge
nom yttre tvangsmedel. hvilka hafvs
/ ingenting att skaffa med kristendo
mems anda och syften. Det Dor eli fal
Ia sig synnerligen svart, tycka vi, 1att
med den rena lutherska larans la rya
rande stora hjelpmedel, f0rs6ka el
andlig kamp med hvad hon anser va
ra "yillomeningar"; ty lila skulle de
sanning vara bestaldt vid vara laro
saten, ON de ej wore i stand 1T ut
rusta stridsman, som med andans va
pen kunde besta en- kamp mot de a
presterskapet sd f6rkattrade, okun
nige kolport0rerne. Man far ick'
gl6mma. att den kristna f6rsamlir
gen skall vara en- stridande f6rsam
ling med andens syard och ej ett p|
Zions murar makligt l l.ggande slagte
| Allraminst kommer dock denn,
kyrka att uppsta med f6rnyad CLAN
genom vsldet. Hon far derigelom
/ endast ALT rfera remnor pa mnrel
och hennes yardare borde dock veta
att .det iigger en- graslig ironi I at
i villa valdet s6ka st6djepelare for el
kyrka, som kommit till krafter jus
genom martyrblod. fangelse Iocl
4 landsaykt!
EN- stBLoTTAD" .ARMEE. Parlamen
q tet il Honolulu har nekats skrigsmini
Il stern en sbeyillning pd So, 900 fl til
J; anskaffande af on hittills ! armee,
!. okand klidespersedel namiigen- ben
/ kinder! Dst paminner ON den gaml
historien ON kejsar Soulouqde p
] Halt. hvilken af hansyn TIL de mai
!. varande damerna b6rjade sit kon
3 mando yid en- reyy adlunda Solids
!, ter med rockar och benkladersti