Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-05-26
<Naget Oh sker.nla.
:, Rfter Monk Fanilieb,ad.)

diurhudarg SON med band fsstas VIC
fotsulorna. Redan hos egypterna ut
vecklades denna simpla fotbekladnat
till konstmassiga fatverk, tillverkadt
af papyrusyaxtens tradar, under del
att de saadal-liknande skorna hot
forntidens hebreer, 6fverensstam
melse med deras stranga helighal
lande af sabbaten, indelades tvs
sorter: helgdagsskor och hvardags
skor. De f6rstnamnda nyttjades blot
pa sabbaten, vid br6llop och andrs
festliga tillfallen. Darvid gjorde sig
ocksa qvinnornas praktlystnad smart
gallande, det de smyckade sina san
daler med perlor och adelstenar, ia
till ech med nyttjade skobekladna
dens utstyrsel till att utmarka sir
rang eller sina mans rikedom. F&
fangan larde dem ocksa stt laggs
myrrha. ambra och dyrbar balsam
sina skor, och for att tillfredsstalls
icke blott lukt- och synsinnenas uta1
afven horselns njutningslystnad IA
ste man pa sina sandaler sma kloc
kor och metallsty cken, som vid hvar'
je steg frambragte Gu behaglig, val
ljudande ton.
Eft for hebreerna egendomligt
'bruk var, som bekant, att de vid
vissa bestamda tillfallen skulle alta
ga sina skor. Delta var foreskrif
vet, mar de intradde templet ellel
nagot annat heligt stale, mar dc
gingo till boFds, mar ett dodsfall in.
traffade SAINT vid den arliga stora
forsoningsfesten. Afven sasom strait
kunde man alaggas att taga skorna
at.
Grekerna och romarne buro, under
den f6rsta tiden for slit framtra
dande historien, en- till deras dava
rande odling motsyarande fotbeklad
mad, som begynnelsen utgjordes al
sandaler, men inom kort och pa
grund af dessa folks f6rkarlek fol-
jagt och krigiska idrotter antogo on
h6gre form. mer liknande st6Aar, och
tackle benet anda upp till knaet
Afven hos dessa folk visade sig
.standsskillnaden fotbekladnaden
Slafvarne turo alls inga skor; man
mems yoro fyra ganger 81 dyrbara SON
qvinnornas o. 8. v.
Kejsardomet Roma med slit Of
verdad och sin yppighet frambragte
skor med f6rgylda band och smyc
kade med adelstenar. Till och me
genom bandens antal utmarktes ega
rens rang: en- senator hade fyra, OF
plebei endast ett band pa sin sko
Qvinnornas skodon urartade prak1
anda dar an, att keisaren sag sig nod
sakad att sarskildt lagstifta daremot
Kejsar Vitellius sag dock saken fra1
en- AMMAN sida: han bar sin sk6n'
GENIAL Messalinas sko vid slit hjert.
och framtog den stundom for att
sin hanf6relse kyssa den.
De germanska folken med sina enk
la vanor buro lange sandaler a
djurskinn. Sjelfve deras kejsare ut
markte sig det hanseendet geuon
storsta m6iliga enkelhet. Eginharl
berattar, att Karl den store endas
tva ganger gjort undantag darifran
| namligen da han Roma, pa pafven
uttryckliga anmodan, ikladde sig 81
lang kappa, mantel och romerska skor
Flies skillde han sig icke fran de-
simple soldaten. utAn bar antingel
halfst6flar med nedvikta bratten 81
Ter toffelal tade skor med langa spet
sar. Under Monde och tionde arhun
dradena vaxlade skoformen hogs
ol e!ydligt; nagon Annan f6landrin
sypes egentligen icke ha egt rum a
den, att furstarne, att donna af ke;
sarportratten fran lie arhundradet
hade sina skor besatta med adelste
mar.
! Tmidten af 1879 arhundra det upl
kom snabelskoform hvilken for 81
rigt ssges hafva varit uppfunnen RI
dan omkring ar hoo af en- grefve Tt
leo Won ,Anlon. som darmed vile sky
Ia, att han hade vanskapta f6tter.
gamma mon som denna skoform van
allmannare- utbredning, okades ocks
den 8. k. snabelns langd, sa att de
slutligen stack franz anda till tva fo
framf6r tarna. For att kunna 6
uppfor trappor med denna onaturlig
fo.bekladnad, anbragte man snabe
spets rna sma guldkedjor, med hvilk
de kunde hallas uppe.
| ..Det l8:de arhundradet medforde 9
fullstandig motsats till snabelskorns
lnamligen de 8. X. bi6rnlabbarna. D6
f6rut snabeln satt, utbredde sig sko
nu till en- bj6rnlabo. Smart kem de
pa modet att forstora andra delar a
skon. For. att CORA sin fgur h6gr
och resligare. late damerna anbring
h6ga klos,ar under sulorna. Enlie
uppgift at Benedictus Balduinus upl
nxdde dessa en- hold af tire fot. De
tidens f6rnama damer kunde halle
Iicke Cd for sig sjelfva, utan behold
daryid atminstone tyanne tjsnare
help. - y,.., ..y.
i Det 17:de arhundradet inf6rde me
/ fhansyn till fotbekladnaden ett f6rnu
4. tigare mod och -adlare former. Ma
/ b6rjade CORA sig det omaket att hu
4 4udsakligast taga foten till mode
! fdr skon. Den darmed f6ljande r
Inare smaken maktade dock icke g6I
a sig til here 6fyar de onaturligt iii
Il Ra kIackarna. hYilka nu blefvo r6t
1lackerads. ~:
Trettiekriga kriget bragte nya 9f6
& andringar TN stand. svenskarn.
H segrar och deras darmed stigand
sIrykte Enropa gjords s viss md
i tsssDska sedsr till en modesak. IL
minstone konlno de- ayenska st6far1
med sfaa utstaende akaft, sina bred
j. hikade brzt I'M och sina yaldiga spo
u u .Iisvas, . l1n, Ant I,r,1xS fN,,i,