Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-07

r1ngen Tor nagr3 ar sedan fann FOL
godt att t.inf6rlifva" med sina besitt'
Aingar iSydafrika.
Det.b6r markas att engelsmannen
ingtmting gtort j odlingsvag, som. be.
rattiNade tiff delta steg. iva rtom.
Observation-Disclosures historic. ar
korthet foljalde. I den engelska Kap.
kolonienl funnos sedan langt tillbaka
en- mangd nybyggare, som talade hol.
landska, fastan de ursprungligen sko.
la ha varit af franskt och tyskt ur.
sprung. Det var de sa kallade ssboe-
rem" ett hollandskt ord, som helt en-
kelt betyder ..b6nder." Utledsna
vid engelsmannens elandiga valdsre.
gemente + Kap. utvandrade de till
Natal, som af dem uppodlades och
f6rvandlades till en- blomstrande fri
stat. Men det dr6jde icke lange forr-
AN de engelske schakalerne foljde eff.
ster. Fiendtligheterna 6ppnades 1912
och Natal, !.sinf6rlifvades" med de
britiska besittningarna 1 sydafrika.
Alter maste db frihetsalskande s'b6n-
Ederne.1 1begirsa sig pz vandring och
vande sig denna gang dels yesterut
till 0ranje, dels norrut till Transvaal.
Knapt hade de hunnit bryta bygd,
imam de hade de snikne engelsman.
men efter sig. Det galde f6rst den
narmast liggande fristaten Oranje,
hvilken 1914 f6rvandlades till en- en-.
gelsk '1provins." Men f6rsvaret at.
delta vidstrackta omrade blef for
dyrt och besvarligt och efter nio ars
.lopp afstod England fran denna be.
'sittning. nagot som likval ej hindrade
engelska regeringen fran att midt i
djupaste fred ar 1871 franrycka Oran-
je de vardefulla diamantfalten, ,hvilka
visat sig ovanligt vinatgifvade.
F0rst 1875 kom turen till Trans.
!vaal. Landet var nu uppodladt och
vardt att annammas. Den icke obe-
tydliga handeln gick 6fver Natal och
beredde dess engelske k6pman CODA
|fortjenster. Men SO foil presidenten
i Transvaal, Burgers, pa den sunda
tanken att genom en- jernvag rakt
osterut. till Delagoaviken skaffa landet
en- kortare och bekvamare vag ut till
hafvet. Det blef genast orc ] det en-
gelska lagret, och da nu ''boerne" ar
1879 invecklades i krig med infodin-
garne, passade engelsmannen pa och
blandade sig saken. Aret derpa i
April kom Kapkoloniens sekreterare,
herr Shepstone, ledsagad af trupper,
till Transvaals hufvudstad Pretoria
och forklarade landet for engelsk be-
sittning. "B6nderna" protesterade,
men det brydde sig herr Shepstone ej
ON. Han hade for tillfallet makten
och dermed afven ratten.
Men So alldeles underkufvade voro
boerne derf6r icke. Ar 1879 valde de
sig cit "folkrad" och satte till dess
president Paul Kruger, en- man af
pr6fvad heder och duglighet, som va.
rit med ON invandringen och nu rak.
mar omkring 80 lefnadsar. Forst an
klagades han f6- "h6gforraderi" och
fangslades, men l6sgafs sedermera. I
flor somras skickade boerne honom
och Piet Joubert, den nuvarande Of
verbefalthafvaren 6fver Transvaals
stridskrafter, till London for att tala
deras SAX hos engelska ministaren.
Men Gladstones svar var sadant, att
de bada sandemannen genast efter sin
hemkomst f6rordade en- 6ppen bryt.
ming med England. Boerne f0ljde
radet och valde Kryger till republi.
kens president SAINT Joubert till repu.
blikens generalisslmus. Och hur den
senare sk6tt sin SAX, derom vittna de
blodiga nederlag engelske generalen
Oolley redan ndit vid sina forsok att
intranga Transvaal.
URderrattelsen ON det senaste en-.
gelska nederlaget kommer just samti-
digit med den f6rsakran, att under.
handlingar ON en- fredlig uppg6relse
aro in1edda, och senare depescher be-
krafta att boerne verkligen pa ganska
f0rmanliga yilkor tillkampat sig fred
med sina f6rtryckare. For var del on
ska vi hjertligen det tappra lila folket
och dess manhaftiga ledare all den
framgang ratten undantagsvis kan ha
mot valdet.