davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24

l6arykta #kiippst yckerl aro mycka
oyaraktigaS och ON nagra ar knnns
Syarasbortsk6lida af Stamina kraft, hYil
ken de hafys att taeka for sin app.
komst, tagit IN ett an ttSannat 5fii1
att vars deni 4 Mos 10: 28 omnamds
itstoden. Svafvel och jofdb dbeck, son
l f6rekomrna j hela denna trakt, finne,
synnerhet pa denna strand I stort
6fYerf6d. hvarjemte sparen eftel
gammal vulkanisk varksamhet hdr arc
neral s6gonen fallande, an pa nagot
annat stalle. .5sS %. 8
Pa samma gang ofruktbarhst ooh
6delaggslse utg6r det ailmanna grund.
idraget Il traktens natnr, bilda dock
tnsgra at de torra fodbaddar, som l6pa
med till .hafvet, oaser: af nts6kt b6r.
idighet ooh sk6nhet: Framst ibland
dem star. En Gedis eller Killingskal-
lans dal, hyilken l6per at pa vestpa
sidan om hafvet 1T Hebron till Vatt-
lnad afsen ack med rent vstten5 och
valsignad med EFT nastan tropiskt kli-
mat, atg6r den on fullko mlig trad
gar :. Sjelfva araberna. s5m vanligen
aro sd kanslol6sa for naturens -sk6n-
heter, tala med hanryckning darom.
De tordom sa talrika viugardarne. pal
merna och balsamtraden hafva for.
summit, men man ser har annu spar
efters gammal odling. hvilka visa,
hvad dalen en- gang var. och hvad den
annu kan blifva.
Det ar f6rst inom var mansalder
som D6da hafvets fysiska beskaffen-
bet blifyit f6remal for vetenskaplig
understanding. Domprosteu Stanley
sager med rata; "Afven sedt endast
fran vetenskaplig synpunkt. ar delta
haf On af de markvardigaste punkter
l verlden." Pa en- It'd, som gar langre
tillbaka an bade historiens och sag.
nernas omrade. tyckes Jordan hafva
autit fam 6fver den stracka, som nu
utg6r Arabahs upph6jda dal, och ut
gjutit sig / R6da hafvet. Genom en-
geologisk verksamhet, hvars beskaf.
fenhet 81 annu hunnit utr6nas, har
hela Jordandalen sjunkit, SO att Cali.
leiska hafvet troll zen ligger sexhun-
dra och D6da hafvet omkring tretton
hundra fot under Medelhafvet EN-
f6reteelse, som ar utan motstycke pa
hela iordytan. Hafvet sjelft ar af en-
utskjutande landtunga, som araberna
kalla Ell Lisan (tungan) deladt tva
olika stora delar. Den norra delen ar
mycket dup. pa det diupaste stallet
enligt l6Jtnant Lynch ej mindre an
tretton hundra alta fot, hvarf6re dess
hotten har maste ligga 1900 under
hafsytan. Den sbdra delen ar mycket
grundare och ingenstades djupare an
iva famnar. Diupet vaxlar emeller.
It'd efter arstiden. Sjons hela areal
(yta) upptager omkring AZ mil. Ge.
nom understanding har man funnit att
D0da hafsvattnet innehaller nara 2e4
procent salter och 733 procent rent
vatten. vanligt hafsyatten, ehuru
mycket salt for smaken. som vi veta,
innehaller blott omkrtng 4 procent
salter och 06 procent rent vatten.
Man kan haraf finna orsaken till D6da
hafvets vattens verkan pa det, som
kommer iberoring darmed. At den.
ma stora salthalt kommer dess ackli-
ga, bittra sm ak, SAINT utomordentliga
tyngd. Man kan 81 sjunka D6da
hafvets yatten, huru myoket man an
bemodar sig, ooh sedan man badat uti
det, 6fverdrages huden at cit beskt
slem, som man ioke pa iva, ire dagar
kan bli qvitt.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
WIS Il Il,NIEa,

- ASs
ne1, men sld nor''et aar aet ,s.oa q
na g staslon Gen en uppeang III s'tne
elevated Tallroau, eI. ahsoe srenne ee
gsgal soili
III. 5a,.. !. staaan ,,at,.a,a+h.
.;,,,,, ~, ,'u,,, IS ~,
+ 9 80 - ~. ~ ,s,,os ,sd., 4, ..,a !
'.:,,. ), = Ii.
,..'. -
- u.s !, ~ !.
ssss.sst3s s IS 80 usn,,at D. :
g a,h Ma s - ~, lb -, 60,
s,o4, 81. ..tx =,
s. ,.s,, ,.aas,,:.,:.
tu.,,. ,,. s.. a,,++a4 9, : J, :, ,,,,.s
&, ! {, "a, ,,., go Sr,a,t IN
parL ,i. n.;nnn,,s:.I hy,,.o, 800 !,
In :, n a. IA sno,, n1,,a,, H.
adsr 81 sfsI,s Il 81, !, fa.+i,. t,:ar,. :,
- ~ g IA q, :, ~ :. :
80
.s..t q, - "a
h;s,n h - - nsson annan 1aa,. h,,s,, - !,
ha1.t ss :. ~, hnor,o ,..a,at.h.ss.
h.oaon - =
=. ~.
wow ioiAs salnsess oen slnussigaste y, ,.
uei ar oehane ioi 10 hes1a elnigrahsef
Ia 'ofue uafeino. nalVa naie t'liIa1le
att 30 oess sackla .'cn seora sioor'
o.auen neu Sina i'''s'"uo' mar nal1ten
% nlanga lunesanafe SOU oeia sverl-
so-uen na' nere hyrAof' shoior' npg-
10 iaioseih' oen "7rnnelbisne's'n'
sa''n'"s"f an ""ssn aun"l S'au 'e'i'
uou'
De' III % laAh a'sis' at1 oeskriiva
Nc" ofh, oee wore On oa.skap att
ens eora CORA GU iorok' meo mlnare
an at1 Shfltva eh ook ON nagra nun:
usa s'aor' Jag 'ranaae en gammai
0Ao'Aam'a0' ma'oien LOUIS na'ien' en
al Stauens aios'a OCH mes1 anseaoe
SsenSkar' ocn Oh al oeSsa aaia man.
som aiorig glomma att oe aro sven
sAal' iSs nlo' ne' na' nasou ianoslnah
oenoiver uelas nJelp elier nar oeI gai-
lof at' pa u"goe saul CORA uppoHrlh'
gar ho1 ue' sVenska namnets OCH 1ei-
kets heoer' VI oesoh1e oeh Vackra
0ustaI Aoolpns kyrKan ocn anorde
guus.jensten. Ae'rraCtao III dess taIang-
1uile pastor Linderoorg' VI sago den
esyptlSsa ooei'sken, som nyhgen nyt'
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
Hr HedIun dS hast.
Ett bidrag till kannedomen ur djureus ''sjals-
| Hf"-Ur HVsktareu."

Ett bidrag till kannedomen ur djureus ''sjals-
Hf"-Ur "vaktareu."
Jag sammantraffade somras med
en- person, som ar nara bekant med re-
dakt6r Hedlund i Goteborg. och som
at honom sjelf hort f6ljande berattel-
SO, den Jag antager skola intressera
lasarne. ON den darjemte kunde
blifva aftryckt l andra tidningar
SAINT / nagon man bidraga till att hos
den stera allmanheten uppvacka en-
st6rre karlek och medlidaDde for dju-
rem, 81 vore mitt syftemal vunnet.
Hr Hedlund hade en- gammsl utsli-
ten hast, som hette "Bruno," hviken
under senare lefnadsar blifvit degra-
derad till mjolkhast. En- dag m6tte
hr u. sin hast pa gatan utanfor en-
port, dar han stod med nedsankt huff
vud och sag mycket skr6plig ut.
Gardsdrangen kom ned med de tom.
ma mj5lkfaskorna, och br n. b6rjade
tala med honom ON att Bruno" nu
ei langre var tjenstbar. Att salja ho-
nom for slagt vile hr H. dock icke;
drangen kunde ju d6da honom och ia.
ga vara pa hans hud.
Annu stod Bruno of6r6ndradt
hangande hufvudet; men sa yttrade
hr q. nagot. som han sjelf genast fam
motbjudanle, namligen dessa ord
'.och 81 kunna vi taga vara pa benen
till benmj6l." Nh slog Bruno" pa
en- gang upp hufvudet, spetsade 6ro
nen och gaf hr q. en- blick sa full af
vrede, att denne hapnade. Drangen
markte detsamma och sade: "Det var
besynnerligt; det var liksom han ba-
de f6rstatt herrns ord.'' .,
Vid middagsbordet hos hr Hedlund
EFT par dagar darefter berattade vik.
tor Rydberg, att han under en- prone
mad utat Hisingen hunnit upp Klas lsa
| hette gardsdrangen) och ssBruno." Mar
Klas ;omtalade, att let nu val vore
smart slut med "Brupo,"I yttrade ".
Rydberg: Lat dk Bruno" "a en- sd
plagfri d0d som m6jHgt; han har all.
It'd varit en- god tienare och en- snail
hast. = jag hade knapt sagt desss
ord z, tillade nu " R., "f5rr an ha-
stem gaf mig en- blick 81 full af r6ran.
de tacksamhet, att Jag ej kunde ga
bredyid honom langre, utan gick
tvars S6fyer vagen for att undga bile
ken" sss 4. 24i = r. j
Vid skildrandet at denna handelse
Ihade hrS Hedlnud tillagt: ~, Ryd-
berg hade 81 f6rut hort min historic
lfom Bruno. I. Jag sfrickade agenast
bud It'll min gard med tillsagelse, att
Bruno, Of Hnge dGdas f6rr an jag
traffat honom, och jag gick smart ut
for Mt Sc honom. Han var ej vanlig,
linen icks heller ond Jag sag honom
Ii6gat. klappade honom och bad ho.
nom upprik ktigt ON 6rlateise Hade
jig ej fatt g6ra det, skuIle hastens
bliek hafya lange torf6 ljt mig. Z
id. dduren hafya f6ryisso; ;l2nst me
lra kaDsla oe1I forstAnd. lne man all
manhet tror. Lzton soss yara mildla
och barmhertiga mot vara dur och
trealissra den gamls wise konungens
4S.s ia1ss,,E - ftfs rd1na far.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24

ming till stora farhagor, 6fvertra fade
genom intraffande gynsam vardelek
landets forhoppningar och utf0ll, med
undantag af h0skorden, medelmattig
till mangd och utmarkt till beskafen
het. Ragen har dock staff hogt pris,
hvilket drabbat den fattigare befolk-
niDgen pa ett raft kanbart satt.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
Sverige under 1880.
(CR"svENsK ). TIDN1NaAR.")

Ar 1880 ingick under ljusa f6rhopp.
ningar pa det ekononiska omradet,
tack ware 1870 ars rikliga sk6rd och de
gynsamma utsigterna for jern och ira.
Harigenom, atervacktes till lif det
slumrande affarsf6rtroendet. visserli-
gen motsvarade icke Yerkligheten /
manga fall f6rvantningarna, sasom
exempelvis fallet blef med sadespri-
serna; men ,penningtillgangen har
dock varit god, hvilket haft en- lagre
ranta till fold varnad af den flydda
tidens sorgliga minnen, har dock fore
tagsamheten hallit sig inom aanska
trangs granser och vi tro att denna
kapitalets fdrsigtighet skall visa sig
lika valg6rande som den varit natur-
lig. ..;;s4:.+ III ~ :2..-,: I
Allmant troddes och eftersades i de
offentliga talen, att riksdagen skulle
blifva blott en- ekonomisk kongress,
dA hela landet q 6fyerraskades at EFT
kungl. f6rslag ON ordnandet at den
allmanna varnepligten Delta 50 myc.
ket omskrifna och omagiterade akt.
stycke inHebar egentligen ingenting
annat anyett f6rs6k att bringa st6rre
ordning och fasthet | beyaringsinratt-
ningen, hvilken, ssdan den Or nus be
skaffad, d,icke erbiuder sn6dig kontroll.
|Statsministern frih. De Geer, som nu
f6rkIarade sin f6rmaga att ldsa Ian
diets vigtigaste angelage genhet utt6md
med delta f6ralag. gjorde salunda desa
antagande TIL en 81 abinettsfraga.
ndtmannapartie tiet var dock man
Iviss.e Diet pz f6rhand- starkt emot en
l1dsniAg ntan j samband med grund.
skatte rust- och teringsfrsgorna.
ISIs F6rsta kammaren segrade val for.
Islaget i on af agutskott 5nxgot for.
If6randrad form; men Yiid midnatten
den u April utf6ll oteringen An.
Idra kammaren med sI2l ROSTER mot n.
gems antagande hyilken endast lycka
Edes yinna Is ROSTER for sig Harf6I
Iafgick dan De Geerska ministeren
AilmdnhetenH ny yfikenhet suites I'm.
tder.d dagarne pa sardsles
fkanbara pro, tack ware de rykten,
som uppd6ko r6rande den nya rege
lTinesns blif fsanls1e beskaf fenhat Der
lElo ApriI med delades and tligen dor
f6r nninaen erraskands underrat
telsen, ut grefse Posse landtn1an
napartiets norninelle 1edare. blifyil
/ stat atsminister lesi detta fral
/ Ikonnnga ktens aida anss det .par
Ham lfckef yasa 81
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
Ste hg;-Ty:o

Is
5Imaf raakt on "a, ,,rat lars7 All f6r,
or att I,onn oeh ]. q =, q .+ra,,
taan vos !, - 49,
"a berpet: az Il srn,asta 81 's Ia saImm, nm,
lode 81 senare xtar aoin ~ IA olvc
Ikan vsl,da n,ot vindey, Inanz ans, 4,
faf ahsr och kiin,,,nr5 ,r,asasaS snar
not dan, FsAf bala rsuala Eaot+au iii,
aiinxootsS fartvu Ma nj !. Ma, 5S,.ndar
rsttaaIaan am, datta q vc,,,.a,,s rs.sa.
iiRysslar,d. tinpxfy % ,daaaa Z a 14ata hara, I 81 g
81 a,srscl. boa /, ,..a = ,,o att a. ~
Iitania IN m ,.,,d ,,s,,a,.S - =. $.
ySsr 1rop q, ~, ]. ;,,,,. I,,,s,,.,,-.
Han s. ho,,,s,, -
IsTss,,. s,s,.,,, s. $
s.gS 49, Is. s..e
Eina 49,. 80 s.'.,.
;. ~ ~. = 3. !.
,:1t s. s. s.uy nE u..'
80 aouae :.
81 - Y
Iaoo,, ,,,sa x,a,.s., :. J. s - oss
ts.,-ta 9. s.1,s uevo.' ,ne
90 =, ,,.s,, 80 ...:..sa.saA 80, .o. !, w oouo1'
A. ~ ,ss.ssss,s; ss...sDyss. ~" ypp"
- So =, . oo'ouo o'.
...s,,~n s4o-'s. . -. eus". 80, ~0n tno'
ton ,,a,~nad. aa;s's" .0' .A, =. lime. ~ n..,
kexn,4na4 n:..a " '"o. Wv ~
n, fund s,,n+oa n,..s,."! oND 'H" es.
.Lott 80, -. 80 "n 80. o.'
ma,orn snrsna 81, sx.a11.ae So 4lu
v,Sat - aos so- ''.' ''"'N nu'
nr sk,nta, -.
r6r ,,,,;,.:.a.s o
maiorn at+ oo,rss =. -. Deo WV
Han var onnor. ,,,st, sa,.s g. az. n'
kyrkoaansare. Fran ain harndom ms
ste han dock hafva nsm,,t s;o .t+ IKE
penninaar nlaoada nnntaoss Hon
.f6rsae stg. dsrf6r med on hal nsnoa
smSmvnt ocb vsn+odo +z,;o+ t;,,, IT,
karen kom med hafven v;,d.m.iorn
lade den ett nvnt KIockoron Co..
de an hnon,no ocb skn1,a as nas . ~. a.
FORE rvckte bonom : rockst6rta+ ~
paf en- slant til Klook.ron hnaado
sig 6nnu diunare och vile s+or ~
nan-on mn r.o,. .h.,.s.
en- ny slant. Delta unnrena.,es t;,,s
ALA hans smamvnt voro h3e,,o,
F6rsamlinpen fam s.ka, ,6;,;c mi,
skrattade hie, t,;p. ocb ~, WOW u;,a
maiorn n6id rptar o,dstia,ston ,,,.e
han emellertid kaIlad inf6r nastorn
och fick af honom an t,llrattav;snint,
som slutade med orden.
Man brukar lappa bela sin onrva
ps en- gang hafyen-
vild.maiorn urakn,dodo s,o mod =.
han ej kande fill dan sakon Ns.ta
sondap var han star ikvrk.n ooh evn.
tes belt snoarfu,lt do,t.oo o,a.+ian.
-sten. 81 kom k,ockarap mod bsfvan
Vild.maiorn sam,ado ain asf,. ION
stor manpd va,d;oa ko,naro,.,+.r,
och kastade a,iesamman NJ a, osno !;
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
D0da hafV0t


dr., som bek" ut, en- stor insj6 uti Pa
lestina. Namnet pa donna markvar-
olga sjo harleder sig af den omgifvan-
de traktens 0dsliga utseende och brist
pa all vaxtlighet afvensom af sj6ns
bittra, baska vatten, som verkar CO.
dande pa ALT dur. och vaxtlif Till
och med hafsfsk dor 0gonblickligen,
ON den kastas dari. Stranden Or Of
versAllad med trastammar och dur.
skelett, som forts ned hit ae 6odeu
Jordan eller de utf6r bergssluttnin-
garne st6rtande vinterforsarne, och
sedan de kanske arhundraden vrakts
fran och tillbaka saltvattnet, blifvit
uppkastade pa land. Hvad sarskildt
dessa hemska lemningar efter gamla
trad angar, 50 aro de SO genomdrankta
af salt, att de knappt kunna brinna,
och ON de taga cid. endast sprida en-
svag bla laga; och deras sp6klika
utseende 6kas annu mera daraf, att de
aro 6fverdragna med en- saltskorps,
hyars ana, glittrande ,kristaller bill.
dats genom afdunstandet antingen at
det sjunkande viuter1odvatt0et. eller
af det skum, som de med ovanlig haf.
tighet emellan dalens klippvaggar
framrusande vindarne uppkasta pa
stranden. s.5:z,.ys; -
Ehuru den norra stranden utg0r en-
laglandt 6demark, saknar dock icke
utsigten 6fver hafvet, d& man scr
mot s6der. en- viss h6gtidlig storhet
och sk6nhet. Det kristallklara watt.
net ar af en- djupbla, nastan purpurlik
farg. och skummet p8 dess ya9or har
en- blandande hv;thet. Langs efter
den ostra stranden resa sig som en-
valdig mur Moabs berg, hvilkas asar
och branter i Wild f6rvirring sanka
sig mot stranden, tills de sluta en-
rad af lodratta klippor, som h6ja sig
fran tolfhundra till iva tusen fot Of
yer hafvet- Ehuru dessa berg aro
nastan jemnh6ga och darf6r nagot en-
foimiga, beklader dock deras under
>bara, i ljusrddt och mdrkr6dt skiftan.
de targlaggning dem med en- f6rtrol.
lande sk6nhet. Betraktade j synner-
Ihet | morgon- eller aftonbelysni
aro deras farger nastan 6fverjordisks.
Bergen pa yestra sidan. ehurH lagre
Ian pa den 6stra-de h6ja sig sallan
6fver 100 fot--aro 5mera oregelbnnd-
Ina och s6nderdelade, / synnerhet ON
Imam ser dem fran hafyets norra anda,
SAINT antaga ganska storartadesfor.
ner. Det NEST framsta aende f6rema.
lletpa den s6dra stranden utgdres az
Ten valdig as af fossilt salt yid namn
lJebei Asdam, som interforsarne ur.
holkat I'LL klyftor och hhlor, hyi1ka
pzmminna ON f6rdj jupningarne al
pernas gletscher. sarskildt ar det
Ifargapel, som det genom takst ii.
Istr6mmande liuset sstad kommer i
Idessa hilor, af uts6kt sk6nhet. skif.
i ftande / en- maangfald af gr6na, blza och
/ hsita schattsrinaar. OfYer alIt visa
lag peIare af berRsslt, som skilt sig
Ifrxn den allmanna nassan 4 och hat.
I lya ofta resanda com gl6mt att dessa
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
Hem och hard.
For F0NsTERvAxrER I RUM f6ror-
das nagra droppar sa]miak yattnet
sasom cit utmarkt g6dningsmedel.

For F0NsTERvAxrER 1 RUM f0ror-
das nagra droppar sa]miak ! yattnet
sasom cit utmarkt godningsmedel.
BORT MED oLJEFARaEN. I stallet
for att mala husfacader, trappor och
dylikt med oljefarg 6fverstryker man
forem8len med en- limvatten FORUM
mad sinkoxid. Mar delta underlag ef-
ter iva timmars f6rlopp ar torkadt,
6tvermxlas detsamma med likaledes /
Hmvatten f6rtunnad klorzink. Sink.
oxiden ingar da med klorzinken en- ke'
,misk f6rening och bildar en- hard, spe.
gelblank, glatt yta. Genom att utr6-
ra farger limvattnet kan man skaffa
sig hvilken fargskiftning som helst.
F0rdelen af denna malning framf6r
den med oljefarg ar On nara nog out
planlig varaktighet, en- hastig tork-
ming och cit resultat som ar mer an so
proc. billigare. Nagon obehaglig lukt
uppkommer icke heller.
M1NERALaARvADT LApER franz
stalles redau vid alta fabriker i
Frankfurt am Main efter dr.. Heinzer-
lings nya metod, hv:lket dock ej ar att
f6rvexla med professor Knapps garf.
ming nedelst jernvitriol. Det nine
ralgarfvade ladret ar ogenomtrang-
ligt for vatten och det uppgifves vara
! ALA afaeenden mycket starkare ba
de till skodon och maskinremmar an
vanligt lader, SAINT darjemte 30 pro.
cent billigare an delta.
ETT Aces ALDER kan latt utronas
ON man loser 20 ort koksalt i en- half
kama vatten och denna fullstandiga
losntng lager det agg, hvars alder
man viii! !hafva reda pa. Ar agget af
samma dag. sjunker ,<det till karlets
bottan,; ar det sedan gardagen, stun.
ker det ei belt och hallet till botten;
DR. det tire dagar gammalt, sd simmar
det omkring | vatskan; ar det 6fver
fem dagar gammalt sd simmar det pa
ytan, och ju aldre det Or. desto h6gre
6fver densamma. ... = =. =
Observation-Disclosures skos latt, ,om
man stoppar deras 6ron under nack-
remmen Of EFT icke alltf6r lost palagdt
trensbetsel. Denna enkla manipula.
ton inverkar ej blott f6rbluffande pa
hasten, utan framkailar afven hos hos
nom on egendo domlig kanslol6 l6shet .hYil-
ken har till fold att han later sko sig
utan motstand. Skulle f6rs6ket icke
lyckas hos mycket kanslisa racehastar
kan man annn lagga on hand dnk 6fver
6ronen. l'i ss.i5.s53ssl s5s
S HARsKEr slfdR CORES Atersmakligt
ON det knadas 4 klart kalkvatten
SAINT darefter tvattass ] rent Yatten och
Esaltas.
81 MVEsTFALIsK sKINKA Asars berdmd. Sc
har cit tyskt receipt for desss sbered-
ming
Skill k6ttet az 10 AKA alppnd skinka
franS benen och inrif dot val med
80 gram salpeter On hand full med
st6tta enh6r och koksalt eftar b,ehag,
Ehyi1ketailt blifyits sfuktadt med stark
|vinxtti LAgg M akinkan pa hud.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-24
Svenska minnen fran Aland.


kalladt Kodbolstad. varit en- af
Alands st6rsta egendomar. Dess till
varo som fri besittning gar tillbaka
till hedenhos. Ar 14s4 egdes det af
den genom slit egendomliga testamen.
to Alands annaler bekanta Carl
Hartwigsson. Sedermera kom egen-
domen efter hand / familjerna CYL
lenf6gs och Dusenskolds ego SAINT
tillf6ll darefter kommend0rkaptenen
Nils Ahmar och sedermera en- son
till dennes enks i hennes andra gifte
med ofvesteLsstnant Ehrenmalm, "Jan
G6ran," for sitt vida lynne kallad
'svild-majorn." ON Amman SAINT
"vild-majorn" aro atskilliga berattel.
ser omlopp. vi villa anf0ra nagra
af dem.
Amman var gift med en- bagardot-
ter fran Stockholm och erh6ll med
henne stora rikedomar. Till sin ka-
raktar var Amman "a och grym och be-
handlade sin hustru pa det omenskli-
CASTE satt. Han tilltalade henne van
ligen med smeknamnet' 'bagar.racka. "
Men Amman var ocksa djerf af sig.
81 seglade han en- gang till Abo, for.
s6kande att dit lurendreja branvin.
Da han kom till Beckholmen skulle
sedvanlig visitation ske. Baten med
tullbetjenten nalkades skutans sida.
Amman stod sielf fardig att nedkasta
cit tag, men knappt hade tullkarlen
fattat tag dari, f6rran Amman gjorde
cit ryck, och tu'lvaktmastaren lag Of
yer bord. Med denne siapande vid
tagandan gjorde han SEN resan upp-
for an. Delta sitt tilltag undanskyl-
de Amman med:
Mar man :skall f1ska gastar, So ska
man ha en- snok pa kroken.
En- AMMAN gang berattas hans fogde
hafva begattnagot lagbrott SAINT dom
des till fangelse. Amman fick veta
delta, liar till tingsstallet, st6rtar in
domsalen och aterfordrar sin fogde.
Da delta 81 beviliades dref han med
svarjan hand domaren och nanden ut
genom d6rrar och f6nster. Med mu-
tor skall han sedermera hafva raddat
sig fran strait for sina dumdristiga
tilltag. :
En- tredje historic lyder sa:
Sverige b 'de krig med Ryssland.
Man hade for att skydda inloppet till
Stockholm spant en- ketting 6fver far
leden vid waxholm. Amman kommer
seglands fran Aland med sin galeja.
hvars bog han fastsmidt ett skarpt
sagblad, och liar med fulla segel mot
det sparrade inloppet. Kettingen
brister, och han kommer lyckligt med
sin skuta till ckholm. Ahman gar
dock at f6rsigtighet upp till konun.
gen, ,begar och erhaller mad for '.sina
f6rtjenster ON rikets valfard." s
q Amman har ocksa EFT rum sveriget
krigshistoria, och i delta afseende be
rattas ON ,honom f6ijande:
Fn stormig h6stdag yisade sig morn
ON Getabergen en- rysk aotta signaie
rande efter lots. Fafangt strafva d
ryska skeppen att trotsa Bottenhaf
IL.
The National tribune., 1881-04-01

resent 500 900 trees while railroad ties demand
annually $4,000 acres of timber, OF thirty years
growth, These statistics show the urgent need OF
national action TO save and propagate the for
ests Of our country. 1t should have & bureau de-
voted to the investigation of the wisest methods for
destroying the insect pests Of the fields the forest,
the orchard and the garden. Millions Of money
might not unproftably be used by this bureau.
Who can calculate what vast sums sre annually lost
to our planters farmers fruiteTers by the ravoges OF
the cotton.worm, the grasshopper, the locust the
army-worm, the potato-bug, the chinch-bug, the
borer &c? Suppose this bnreau could, and we
fully believe it ,could if attention was closely and
continuously directed to the subiect---discover a
cheap and easy method Of destroying the cotton
worm What would this discovery be worth to
the cotton growing States Why, at low esti-
mate the value Of the entire crop for year Is
there planter in Dixie" who would not be will
ing to give entire crop of his cotton to be for
ever rid of this devastating pest 1t should have
bureau devoted to the accmation Of foreign
grains, rasses, fruits, trees, shrubs fbrous and
textile plants, now in a great measure unknown on
our soil, and which would prove of untold
wealth to the country 1t should have bureau
devoted to the interests Of domestic animals and the
treatment OF diseases to which they are subject
Here are divisions OF this department. which might
most proftably be established. The prime leading
object have already stated is te a-rice al ab-
sQkute factS learn reliable kno,oiedge, 70 come to
Kiiuc concIustoas o13 Of me mass oy crude opiR-
TONS schfch prevoiI upon He subjects referred TO-
We have but djmiy shadowed forth the benfcent
work this department could accomplish But another
consideration sh0uld not he forr6ttep IT Would
bring increased happiness and Intelligence as well
increased ,oealh We have spent untold millisns,
upon two departments Of the Government whose
work he's been to destroy mankind should we not
now have one to saue; in the interests or
peace; one to make thousands Of homes more happy;
one to bring smiles and gladness nottears and woe
one to make glad the waste places and cause the
desert to blossom as the rose ~