Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-10

3aade prenumeR1t3onsaiKh Tor FEM ddn1ngar {hel
Arsprenumsrantsr) erhallsr den stette gratis
Ala bref och psnnngeremisser adresseras till
| MINN. STATS TIDNING,
r. o. Box 413. Minneapolis, mAnm
att med ariigt arbete fortjena sit
br6d, skulle utan tvifvel brotten af
tags. 'Efter den erfarenhet jag har
kan jag nastan med bestamdhet saga
att ON EFT barn tgingas att f6rtjens
, t. ex. 10 ore, skall det nasta weeks
biuda till att f6rtjena dubbelt o. {. y
Ds inser det smart sjelf att fol -.
stem genom arbetsamhet bidrager III.
huslig trefnad. En- till mogen alder
kommen person inser alltforval att
arbete ar n6dvandigt for lifvets up
rehalle, ON man will komma till obe'
roende, hvarefter vi ju ALA strafva,
och det ar denna insigt som Dor in.
plantas hos det uppvaxande slagtet.
vi kama nagot hvar pa landet en-
8. k. dagl0nares stallning Il Sverige).
Den ar ej afuudsvard-men den kun.
de vara battre an den ar. Mannen
imaste med 5s!tt sarhate f6rs6ria hustru
och mangen gang ensskara barn han
har vanlig, fall rs Ore och lyckli-
CASTE fall en- krona ON dagen. Pa
denna dagspenning skall IAN klada
och foda sig och de sina. ON han
t. ex. har Barn (hvilket ofta intraf-
far) 81 skola 8 personer kladas och
f0das pa denna dagspenning. Huru
de darmed bllfva kla Ida och f6dda
ar latt att inse. Utan denna barn.
skara skulle man och hustru. icke
6fverfl0d, men dock ganska val taga
sig fran. Mangen husbonde skulle
gerna med h6gre dagspenning villa
aa6na en- dagl6nare, som f0rsynen
skankt en- massa barn, men denne g6r
ej svarare eller hardare arbete for
husbonden. an en- AMMAN som ar utan
barn, och hvad blef da foljden ?-jo,
att den utan barn forbade lika hog
dagspenning som den med barn, och
slutf6ljden, att husbonden sjelf brag-
tes till tiggarstafven, da iordbruket,
var hufvudnaring. Aera ar kan gifva
klena inkomster, sa att jordbrukaren,
ON han kunde, gerna skule villa min
ska sin arbetspersonal, for att Okla den,
da CODA ar intraffa. NJ maste det
ena aret hjelpa det andra, fastan hjel-
pen ofta kan vara knapp och otillrack-
lig. For att afhjelpa daglonarens
mangen gang betryckta stalln1ng, fin
mes ingen AMMAN utvag an att anvan.
da barnen till sadant arbete, som ej
forst0r den annu outbildade kroppen.
Mangen har sakert med mig gjort den
erfarenheten, att i samma man bar
men uppvaxa och knnna deltaga
tyngre arbete. f6rbattras daglonarens
stallning, men den It'd som barnen
uppvaxa och endast varit tarande
medlemmar familjen, har ofta astad.
kommit fattigdom och elande SAINT
alstrat likn6jdhet hos bade f6raldrar
och barn: och det ar synnerligast
denna hos barnen fran ungdomen in.
plantade likn6jdhet. som sedan f0ljer
6ertalet genom lifyet. Till afhjel-
pande af delta onda fnnes intet an
nat medel an hussl0jdens uppmun-
trande. vara folkskolor lemnas bar
nen tillfalle att lara lasa, skrifva och
mycket mera. Undervisningen inom
f6rild1ahemmet ar nu nara nog for
svunnen. Att EN- stor del at mutt
dens skolmastare ej gilla den under
visning, som hemmet kan meddelas,
har och bidragit till att den samma
har upphort, da baraen tidigt kallas
till skolan. Delta basta sattet for
husflitens uppmuntran ar slojdsko-
lans inra ttande bredvid folkskolan,
och jag ar fardig att framf6r folk
skolan satta sloidskolan; men des-
So bada skolor kunna sta jembredd
med hvarandra. Det ar ej allom
gifyet att blifva magistrar, men
ALA aro vi fodda till arbete, for att pa
ett eller annat satt darigenom fortje-
ma vart br6d, liksom vi ALA aro fodda
att bista hvarandra Olika anlag
ligga f0rborgade hos olika menniskor,
men blifva dessa olika anlag ungdo-
men framkallade och vackta till lif,
sa komma de ock att mannaaldern
bara CODA frukter. Fran folkskolan
utgar mangen till nytta for samhallet
och skapar sig darstades ett mann
men delta ar EFT fatal af dem, som be-
gagna sig af undervisningen dar. De
aldra fiesta af dem som utga fran folk
skolan aro dsremot sadana som med
slit arbete skola f6rtjena slit brod,
och som aro fullkomligt okunniga
det yrke eller handtverk, som seder
mera skall blifva deras, ON jig sa far
saga, arliga fodkrok.
1 stadernas sl0jdskolor 6nnes till.
falle for det uppvaxande slagtet att
under skolaren, afven begagna sig af
sl6jdskolan. men den nytta och lar
dom som dar inhemtas, sprides inga.
lunda till landtbygden, och ar ej heller
passande for landet.
stadernas sl0jdskolor lemnas un-
dervisning till dem, som daraf villa
sig begagna, hela dagen, och under
den mork arstiden afven vid Illus. sd
att de som arc flitiga och uppmark.
samma, kunna med arbete sysselsatta
sig hela dagen och mar den ar slut,
atervanda till hemmet for att dir nju-
ia en- beh6f1ig hvila.
Vara langa vintrar och korta dagar
alstra lojhet och likn6jdhet, dar hus.
sl0jden ej ar inf6rd hemmet. ON
vi aterga till den f6rut aberopade dag
l6naren, hvarmed syssels tier han sig
imam dagen randas ON morgonen och
sedan solen gait ned ON qvalIarne IN
der den morka arstiden! 10, han sof.
yer bort sin It'd: han borjar slit ar.
bette t. ex. XII. 11s8 f. N. och slutar det
kl. 3 till "a e. u. Med afdrag af mid.
dagstimmen blir delta en- arbetstid af
7 timmar; de aterstaende II timmar-
ne af dygnet anvandas till hvilotid
eller att gs byg den och drifva - det-
ia ar de aldres sysselsattnins . fordna
dagar och for icke So manga Or sedan,
stod hussl6jden pa landet, hos saval
man som qvinnor, icke pa sa lag stand
punkt som den g6r narvarande
stund. Da lingo en- drang och en- pisa