Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-07-21
L0pande No 238.

l
rar dervid. Med en- f0runderlig in.
stinkt formar folket att skilja mellan
den kraft, som r6jer statsmannen, och
den envishet, som alltid plagar -vara
cit utmarkande kannetecken hos svag.
heten. Och inzenting varre kan han. .
da en- regering, an att cit folk helt
enkelt ej bryr sig ON den, utan gar
den f0rbi, sem fumes den eli till.
Och en- sd beskaffad regering torde
ma handa CORA klokast att ej lsta en-
strid ON statsmaktens f6rdelning ut
veckla sig till en- strid ON statsf0r-
fattningen.
Men af de ire skandinaviska lander
ma ar just Norge det, hvarest en- dylik
sakernas utveckling lattast kan kom-
ma till stand. Och forklaringen har.
till ligger landets historic.
Under det frammande herravald cts
langa It'd var Norges nationella kraft
endast SOLD. ej qvafd. 1 de tranga
fialldalarne och vid de vida kusterna
lefde den norske folkanden, obemarkt
men obetvingad, slit eget lif. Den
k6penhamnska regeringens strafvan-
den att 5landa sig ALT och admin
strera ALT kunde blifva kanbara nog
Danmark; men Norge lag for langt
borta, och dess bygder atnioto derf0r
| manga fall ett storre matt af sjelf-
styrelse. Och mar till sist befrielsens
dag kom, var Norges folk liksom en-
kraftig man, hvilken vaknar ur en-
lang och tung s0mn det ratade pa
sig en- smula, undrade Diver att det
sofvit So lange, och gick helt lugnt
till nya varf.
Men under mede]tidens blodiga fei.
der hade den norska aristokratlen
forts till randen af sin undergoing;
och Kvistian II gaf den det sista drap~
slaget. Och under beroendet af Dan
mark blef afven konungamakten,
hvars innebafvare man ej sag mer an
nagra ganger pa arhundradet, och
som man eljest Ell horde talas ON ,f-
tare AN skatt; rna skulle indrifvas,
framm ande for fertalet af det norska
folket, Det norska samfundslifvet
har for den 81 kull utveckls t sig l en-
demokratisk republikansk riktning
och sjelfva naturen synes hanvisa
dess fran hvarandra afs6ndrade, hvar
i sin riktning egendomligt utvecklade
bygder till en- f0rfattning, liknande
de schweziska kantonern IS. Det var
alltsa egentligen af gammal vana och
af europeiska, storpolitiska hansyn,
som det!befriade Norge f6rblef monar-
kiskt.
Men just derfor ar det af sa mycket
st0rre vigt for uppriktige vanner If
det SAINT kon stitutionella konunga-
d6met att ej stota den norske folkan-
den for hufvudet. Nordbon betanker
sig visserligen minst iva ganger, in.
nan han ror vid sin statsforfattning
och endast praktiskt nodtvang, Lien
jnga teoretiska griller, kunna forma
honom dertill; men det ligger sa.
kens egen natur, att jordmanen for en-
forandring delta hanseende, ON eller
mar denna en- gang bringas pa dagord
ningen, skall vara bast beredd i
Norge.
Helt annorlunda i Sverige, - annu
So lange. Konungamakten ar har mel
inf0rlifvad med folkets tankesatt; och
den visar sig afven mera bold att II
SNARE tvister oafsedt, - samverka
med folket; tillsattandet af den nuva-
rande ministeren ar det senaste bevi-
set harpa. Men afven ON konunga.
makt och folkmakt har rakade all.
varsam stlid, torde den fora bra lam
ge kunna profva den senares talamod,
imam det wore utt0mdt. Den It'd ar
annu ej lsngt borta, da det ej utan
sanning kunde sagas, att svenska fol-
kets historic var dess konungars, un-
der det den norska medeltidssagans
maktiga konungaskepnader endast
fran ett sagodunkelt fjarran te sig fer
Norges folk. Mellan svenskarne och
republican star minnet af Gustaver
och Karlar. Mellan norrmannen och
republican star minnet af Kristianer
och Fredrikar. Och det ar skillnad.
For oss svenskar ar ALA handelser
de norska f6rhsllandenas utveckling
af stor betydelse. UniOnens bestand
ar for oss en- lifsfraga, och vi kunna
pa intet vilkor medgifva att den upp-
loses. Men samma man Norge skyn-
dar f6rbi oss pa reformernas bana,
spannes och strackes det band, som
foreman de bada folken; och fara ar da
att det brister. Lyckas ater ej konun-
gad6mets verkliga vanner att genom
visa eftergifter It'd hejda den repu-
blikanskr str0mmens tillvaxt Norge,
kunde vi en- vacker dag blifva stalda
valet mellan att uppgifva antingen
unionen eller ock var nuvarande stats.
f6rfattning."
Huru skulle ett sadant val utfalla!"