Skaffaren. [volume] (Red Wing, Minn.) 1878-1882, 1881-04-20

NV = CSSAAS SAAAAAAss OASS&S0S
derna James, hafva nu f1rlagt sin
verksamhet til! staten Kentucky,
hvarest de med nsgra vanner BETA.
stat sig. Nagra F6renta Staternas
polistjensteman begarde forliden
vecka hos tire magistratspersoner
arresteringsorder mot br0derna
James, men ALA yagrade af fruktan
for att sjelfva tillfogas ondt. Pc.
lismannen ANNA dock icke l&ta sa.
ken bero harvid.
De engelska tidningarne innehal.
la nastan hvarje dag spaltlanga be-.
skrifningar 6fver de f0rodelser, som
Missourihoden orsakat, af hvilka
det framgar att ei blott Dakota
utan afven Iowa och Nebraska
modem foddalen blifvit stor. Har
och der ligga stora ismassor, qvar-
lemnade vid stranderna och pa fasta
marken och nastan 1fverallt synas
ruiner af hus och kropparna af
drankt boskap.
STALLNINaEN i Rio Arriba coun-
ty New Mexiko ar med anledning
af desperados harjningar mycket
oroande. Stocktons fribytarskara
genomstr0fvar countiet och anstal.
Ter mord och bortr6fvar boskap.
Guvern1ren sages icke kama nagra
andra medel att uvasa y8ldsyerkar.
ne an att f0rklara5 countiet upp.
rorstillstand och kalla national.
trupper till help.
F0RL1DEN host blefvo sex sioux.
indianer, h6rande till Spotted Tails
STAN, arresterade for mord och in
manade i hakte Dakota. Den
gamle h6fdingen var behjelplig att
hakta forbrytarne, men borjade pa
samma gang en- insamling af pen-
ningar for att anskaffa en- advokat
1t dessa. 0fver $3.50 samlades och
ofverlemnades till den store faderns
i Washington, hyilken derfor an
stalde en- sakforare. Rattegangen
afslutades med indianernas frikan.
nelse.
Miss Hattie Dual, den beryktade
fasterskan Iowa City, Iowa, dog
derstades den 10 denres, sedan hon
fastat fyratiosex dygn. Likbesigt-
ningsjuryn afgaf samma dag det
utlstande, att hon d1tt af svalt, som
hon self palagt sig. Man ma med
skal forvanas der6fver, att hennes
anhorige ej tvingade henne att in
taga naringsmedel utan till och
med hjelpte henne hennes vanvet
tiga foretag, som ju ej kan kallas
annat an ett lsngsamt sjelfmord.
NoDEN de at Missourifoden ST.
versvammade trakterna i Dakota
ar 81 stor, att befolkningen nod.
gats vanda sig till territories gu
vernon med bon om help. Denne,
som vid petitlonens mottagande be.
fam sig i Washington, framlade
densamma for presidenten och
krigsministern, och dessa besl5to
att till de n0dlidande lata utdela
ifsmedel fran militarstationerna i
Dakota. Sedan denna help blifvit
utverkad, afreste guvern0ren och
Dakotas kongressdelegat, Bennett,
till New York for att derstades
bland affarsmannen samla bidrag
f1r de n6dlidande.
I BosroN har stor uppstandelse
orsakats genom ett testamente,
som en- Eben Wright derstades lem.
nat etter sig. Enligt delta erhalla
hans arfvingar en- obetydlighet
Of hans f6rm0genhet, da deremot
en- och en- half million tillfaller
blotta bekanta. Kapten Moody af
Cunardlinien erhaller $40, 900, hans
kock $4,000, hans handsekreterare
$50, 900, under det att en- gram.
qvinna, som under en- svar sjukdom
vardade honom, far pa sin lott
81 100000. Det pastas att Wrights
anh8riga under lifstiden voro harda
mot honom, och att delta var ska
let for hans besynnerliga tesla.
mentsstiftelse.
SRNARE underrattelser fran Da.
kota ansla antalet af dem, som ge.
nom isbrytningen och fodofver-
svamningen blitvit bragta i en-
n6dstald belagenhet, till omkring
tya tusen. Klader och f6da aro
hvad de i forsta rummet hafva be.
hof utaf. Man har Omaha och
flera andra stader b8rjat insamlin.
gar af lifsmedel och dessutom bi.
stracker regeringen de utblottade
med proviant ur militarfastena. En-
stracka af femtio mil mellan Yank-
ton och Sioux City hade under tven.
ne veckor varit fylld med packad is.
Denna ofantliga ismassa har nu
gifvit vika och foden ar isfri mellan
dessa bada stader. Floden sages
sterigen h6ja sig, och man nuktar
derfor att den skall pa nagot satt
astadkomma nya 6delaggelser.
UNDER en- It'd af tva veckor har
is i stora massor passerat Mississip.
nif701on mnl1on Rnck Te1ond ooh