Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-03

vandet at handtverk och appbyggan.
det at kyrkor och skolhus. Men
mark att det ar 81 har fr6ga ON delta
slags folk utan ON det uppvaxande
slagtet. Blifva afkomlingarue af
fran Europa hit invsndrade folk ika
skickliga nti handaslojder och idoghet
som deras f6rfaderi Erfarenhets n
sager nej. vi vala ett exempel fran
Wright county. Minn., och en- del af
Meeker county af Stamina stat. Uh
skogarue namda counties bodde- fer
n6gra ar sedan amerikanska koloni-
ster fran Kentucky, som forde nastan
cit indianskt lif; de hade daliga hus
och daliga klader SAINT lefde till en-
stor del utaf jagt och fiske, och plan.
terade litet potatis och tobak for eget
behof, SON flitigt begagnades ulaf ba-
de unga och gamla. Xr 1858 genom-
str6fvsde jag jemte n&grs andra sven
skar ofvannamde counties skogar och
lingo herberge on matt hos en- amerika.
mare, som pastod sig hafva bott pa
samma plats under ito ars It'd. Hvad
hade han gjort pa dessa ito aren = 10,
h an hade bygt cit litet stockhus. men
han hade icke f6rmatt att skaffa sig
On glasruta till f6nster, utan dagen
inslapptes genom d6rren; "stove"
fans icke heller, ntan br6dbakningen
forsiggick / On gryta, uti on 8. k.
'tare place."
Nu hafva dessa trakter faut cit an-
nat utseende, men de aro ocksa befol-
kade at cit idogt folk, som fran barn
domen ar vandt att arbeta bade med
handler och hjernan. Ingen ma tro
att det ar nationalkarleken som dixie.
rar delta. Dessa f6rhallanden aro
faktiska och hade raka motsatsen egt
rum, skulle jag 81 tveka att omtala det.
Vanta! ropar nagon; de voro So
derns daliga reb .ller, och de kunna
ej liknas vid Nordens infodingar som
aro EFT stra hvassare. Cali rigth, y
ingen regel utan undantag. Lat oss
so efter om afkomlingarne efter de
fran Scandinavian invandrade likna
sin forfader. Jag viii tala endast af
erfarenhet. Hvad kunna de som uti
det praktiska lifvet ar n0dyandigt,
isynnerhet for en- landtbrukare :
Kunna de sko hAstar, reparera sell
don, CORA sladar, harfvar, yxskaft,
qvastar, lappa skor och klader, bere-
da farskinn, sy handskar, binda nat,
binda booker, CORA mobler. bygga
hus, skara ut grisar, kalfvar och lam
eller kunna de impa och okulera, Stag
ia, smida m. M, pa samma gang de
kunna lasa, skrifva och rakna. ALA
dcssa uppraknade saker aro nyttiga
att kunna. Det ar besittningen af ALA
dessa kunskaper, ofta hos en- enda In
divid, som g0r att den inyandrade
svensken ofta kommer stnjutande
af valma ga inom On kort It'd. Men
dessa egenskaper hnnas icke hos de
atkomlingar som f6das har af desse
idoge invandrare, och hvad Or orsa-
kent All, sager den hitige invandra-
rem; jag har slitit sa mycket ondt l
nina dagar, bade har och Sverige,
att jag will icke pima nina barn b. ,
att trada nina fotspar och det ar for
deras skull som jag har slapat och
arbetat, for att de skulle fa det litet
battre an jag har haft det och slippa
att arbeta So hardt. Och Sd f6rsumma
dessa idoga f6raldrar det vigtigaste
at allt-deras barns uppfostran uti
nyttiga goromal, som aro oundgangli.
ga att kama for uppehallande at lif-
vets fordringar och statens och sta
ternas bestand och f6rkofran.
Familjer 6nnas, hvarest husmodern,
On invandrerska, ar sielfva konst6i
ten; hon spinner garn och vafver ty.
ger och mattor, hon stickar strumpor
och vantar, syr ALA klader till famil.
jens behof och sk6ter dessutom ON 81
ma hushallsbestyr. Under ALA dessa
omsorger gl6mmer hon dock helt och
hallet bort sina d6ttrars uppfostran.
All. utropar husmodern de skola ic'
ke blifva sadana tralar. som jag och
far bar varit, har uti Amerika skola
icke fruntimren CORA nagot mer
an att laga mat och sy sina ina klad'
ningar, SAINT ordna slit har och sin
toalett och spela piano. All, CUBE
vars, inte skall hon mj6lka kon eller
| foda "the dirty pigs eller sticka
| strumpor elaer dylikt; sadant kan ko'
pas mycket billigare handels-buti
ken.
Enahanda dr. forhallandet med den
uppvaxande manliga befolkningen
Dess lardomar inskranka sig till der
n6dtorftiga skoluRdervisningen att
lara att l6sa, skrifva och rakna SAINT
att under vintertiden tamja, pa sin
hold, cit par stutar eller unghastar
SAINT att hugga nagot we'd och mj0lks
kor och fodra. De ega 81 nagot al
sina faders vidtomfattande kannedou
slojd och audrs nyttiga kunskaper
som dock aro lika nddyandiga for den
som for de gamle. De kunde docf
blifva lika skickliga som deras fadel
och m6drar aro ON sl6jdskolor inrat
tades och arbetet blefve aradt oct
upph6jdt stallet for trampadt under
vara f6tter, som ofta SKIER utaf dun
b0gfard, som stallet Dor stickas met
f6raktets fina nal.
Hvilka aro var tids adelsman 10
de sk:ckligaste af var tids arbetare
och hvilken ar det som skapar valma
ga och hopar rikedomi Ar det del
late eller den som star hela dagen ocl
hanger vid en- krogdisk och rullar 81
stor tuggbuss mellah sina lander. ell
ler den som gar gaia upp och gaia nes
uti v6ra stAder och satter nasan hog
i vadret, med en- cigar munnen eel
skrattar at den idoge farmaren, son
kommer inakande TILL staden med ct
lass at hvete. och nagra skalpun'
smfir till salu och ar isladd en- far
skinspels SAINT har cit par hundskins
handskar pa sina handler och cit pa
i tribottensst6dar pa sina f6tter, ellie
kanske det ar den som Mimi. Stat
Tidning Nknar vid On kruka, som std
med handerna uti byxfckorna oc|