Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-07
Blickar pA var It'd.
(ur s'Svenska Tidninsar.'')
".
ON Diet reiigi6s0 ttllst6ndet.

Mangen torde anse. att en- lehman
egentligen icke Dor offentligen yttra
sig ON religi6sa ting, hvilka man ger.
ma will hanf6ra till ett visst fridlyst
omrade, dar teologerna envaldigt her.
ska. Men denna asigt har liksom SO
manga andrs fatt maka at sig for
forskningsbegaret och denna frihets.
kansla, som fcke will veta af nagra
skrankor. Utan tvifvel aro vi ocksa
alldeles pa det klara med det beratti.
gade hari, da man betanker, att reli-
gi6sa sporjsmal aro ltka 0igtiga for
hpa.je menniska. Ty for enhvar,
som tanker allvarligt, f-amstar OWL.
korligen religionen sasom icke blott
hans eget vigtigaste intresse, utan af-
ven sasom samhallets h6gsta angela
genhet och odlingens yttersta grad
matare. Religionen ar salunda, ,ehuru
l viss man cit ytterst granlaga anne,
kngt ifran nagot, som man icke far
eller icke Dor vidr0ra, emedan under
s6kningen af det religi6sa tillstandet
just iunefattar detsamma som att
pejla folkens moraliska botten.
Kristendomen bar inom sig ALA vii.
koren for observation-disclosures och
framatskridande, emedan hon ar
stand att bibehala sin lamplighet pa
hvarje It'd och fnna sin anvandning
under samhallets ALA tillstand. Men
denna lara, huru ar hon egentligen be-
skaffad! Ar hon ett system af fast
stalda larosatser, af dogmer, inordna-
de under vissa afdelningar Nej, SO
ar icke f6rhallandet. Kristendomen
bestar icke af annat an Kristi lefver-
ne och hans tai, dar de moraliska
sanningarna sta som stralande sitter.
nor, lysande och vagledande ALA IT,
der. 1ngenstades Sc vi bland dessa
underbara uttalanden behandlingen
af dogmatiska sp6rjsmal eller meta.
fysiska formler. Tolf okunniga fiska.
re buro denna meusklighetens grund.
lag ut verlden, dar den kom arhun-
dradenas vishet att tystna och lade
grundvalen till en- ny verld.
Till hvad teologerna It'd efter AMMAN
giort kriste ndomen, huru de hafva
uppstalt vissa trosvilkor, som man
maste anita "a for att ej varda osalig,
huru pa grundvalen af delta enkla
evangelium bildats en- massa olikarta-
de trosformer, hvilka ALA hvar for
sig CORA ansprak pa att vara / besitt.
ming af sanningen, ar nagot som vi al
la kama. Ocksa ANNA vi icke f6rdju.
pa oss i betraktelser 6fver delta gamla
tema. Det ar nog for oss att veta,
hurusom likval, trots ALA slitningar
former, kristendomens anda sedan
sekler trangt in ALA vara institution
ner, bade allmanna och enskilda for.
hallanden. Tiden har sedan lange
otvifvelaktigt burit kristendomens
farger.
Men ansk0nt kristendomen salunda
sakert, ON an langsamt, fortgatti sin
mission, ar dock oar It'd kristlig det.
ia ords rata mening ? Tyvarr nod
gas vi besvara denna 0ppna fraga
med cit nej, vi aro kristna till nam.
net, men icke i verkligheten. vi till
h0ra kristenheten genom f6dseln och
nagra yttre, nastan rent mekaniska
vanor; men ifvet sin helhet bevi.
sar, att denna sublima religion icke
ingifver oss nagot iaigare intresse.
Mangden har mottagit sin religion
som man mottager ett fadernesland,
icke genom fritz val, utan af nodyan-
dighet. Ocksa igger det icke So stor
paradox talet ON att de fiesta men.
niskors trosbekannelse endast ar en-
geografsk handelse. "Vi aro krist.
ne," sade pa sin It'd den ironiske
Montaigne, ''just pa samma grund
som vi aro perigordare eller tyskar."