Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-10

rum deSSa 81 milllOner sittplatSer,
som funnos vara kyrkor. Haraf SO
vi att den kristna f6retagsamhet och
det kristliga nitet aro maktiga nog
att bereda hela var befolkning tillfal-
le att kyrkorna dyrka sin skapare.
Latom oss vidare jemf0ra kristen
domen med andra allmanna intressen
och inrattningar v&rt land. 1 hvad
proportion star antalst af de larare
den underhaller till antalet af de per.
soner, som egna sig At andra syssel-
sattningar och yrken I Ar 1870 fun
nos har landet 1884 prester, 40,07e
advokater, $4,000 lakare och kirurger
och 1873, 900 skollarare. Flera prester
saledes an adv0kater. och nastan lika
manga prester som lakare. En- prest
for hvarje 900 innevanare, gamla och
unga. Nagon maste naturligtvis un-
derhalla dessa prester, ooh just den
omstandigheten att medeltal l80 IA
miller vart land underhalla en- prest,
utvisar huru allmant spridt intresset
for evangelii f0lkunnande ar. Skol-
llrarne voro fyra ganger sa talrika
som presterna; men delta ar dock
icke mera an raft och tillborligt, ty
en- kyrkf6rsamling bor vara atminsto-
ne fyra ginger So stor som On skola
dar undervisningen bestrides af en-
enda larare. vi hafva landet 125, 600
allmanna skolor och 1900 kyrkf6r-
samlingar, och vi aro darf6re proper
tionsvis lika val f6rsedde med kyrkor
som med skolor. De allmanra skolor-
ma utgora var nations stolthet och ara.
De kostade oss Or 1870 "a millioner
dollars. Men kosta 81 de $4,000 kyr.
korna l medeltal at1ninstone 1000
hvardera? Inom den presbyterianska
kyrkan uppgick medelkostnaden for
lidet ar till $1,000 for hvarie kyrka,
M6jligen var kostnaden nSgot mindre
inom vissa andra religiosa samfund,
men man kan dock utan fara for Of
verdrift antaga att vart folk arligen
med gifmild hand utbetalar 81, 900, 900
for underhallandet af de kristna kyr-
korna, efter att f6rst bygnad och
lotter hafva nedlagt dem EFT kapital,
som enligt 1870 ars census steg till ej
poiodro a, coEA dos so1
Den NEST vigtiga inrattning vart
land ar enligt mangas asigter den
publika pressen. Men huru taga It'd
ningarne sig ut jemforelse med kyr-
korna. Ar 1870 funnos F6renta Sta
terna af tidningar af ALA Stag males
5,87l med en- circulation af 20,843.475.
Salunda fans det nara on million slit
platser kyrkorna mera an de. OK en-
plar af tldningar och tidskrifter som
vore omlopp. For hvar och en- af
| dessa 20 millioner tidningar betalade
folket medeltal troligen So ON aret,
och det dem nedlagda kapitalet upp-
gick salunda till 60 millioner dollars,
| medan vi hafva visat att presterna
och kyrkorna for slit underhall erfor-
drade minst 70 millioner dollars. An
nu en- jemf6relse Antalet publika
bibliotek vart land var 1870 precist
55,015; af dessa tillh0rde ej mindre
an $1,000 kyrkor och s0ndagsskolor
och de inneh0llo IL millioner volymer,
| medan de 0friga allmanna biblioteken
knappast raknade millioner. Oes-
ga siffror visa hvilket intresse vi sa-
som en- nation taga kristendomen
och huru h0gt vi skatta dess varde.
For dess utbredande och beframjande
alagga vi oss frivilligt st6rre uppoff-
ringar och f6rsakelser an vi CORA for
underhallandet af den publika pres.
sen eller de allmanna skolorna. De
statistiska uppgifter vi har ofvan lem
nat omfatta naturligtvis ALA organi-
sationer och sekter I vart land, som
CORA ansprak pa att vara kristna.
Huru mycket dessa an ma skilja sig
ifran hvarandra, 6fversta NINA de dock
tva ting, och de aro: Iron pa en-
enda allsmaktig Gud och 0fvertygel-
sen att Jesus Kristus ar verldens
fralsare. tron pa dessa bada fundo-
mentalsanDingar aro F6renta Slater.
mas innevAnare nastan lika enhalliga
som de aro begagnandet af det en-.
gelska tungomalet. vi kunna darfo-
re- kalla oss on kristen nation med sam
ma raft som vi kalla oss en- engelskt
t8lande.