Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-03-03
Rref fran 0fyerste Ma.tson
Contoocook, N. n. Febr. 10, 1881.
TIL Minnesota Stats 7idnieg.
Forts. fr. for. n:r.)

tFOrLS. lIs ANl. A'AsI
On dup dal, inklamd mellan blork-
och tallbevaxta berg ligger den hiia
landtbyn fran hvilken detta bre1
skrifves. Befolkningen trakten be-
star nastan uteslutande af infodoa
New Englanders." battre kanda
under namnet "Yaukees." hvilka rak'
na stna amor fran de gamle purltaner'
na. Jordmsnen ar dalig och klima-
tot hardt, men anda ar folket valma'
ende och eyer en- hog grad at blldnlng'
De hafva ifran barndomen lart sig att
arbeta och spara, men darfor icke
forsummat sin andliga utveckling ocn
od]lnv. Manga af Americas storsta
man hafva utgatt fran denna STAT
efter att har forst hafva luttrats
lfyets hardasto skola. En- af desse,
den store statsmannen Daniel Web
ster. yttrade ocksa vid ett tlllfalle, att
staten New Hampshire var atmlnsto-
ne EFT fall den basta stat l Unionen'
och pS tillfragan hvilket delta fall
var. blef syaret: att det var den ba-
sta staten att emigrera ifran. Det
tyckes afven att EFT ovanligt stort
antal delat denna asigt, ty ungdomen
har under de senare alen utfyttat till
Western, och man flnner nu en- ovan.
igt stor proportion gammalt folk och
endast fa unga.
For nagot 6fver trettio ar sedan
forrirrade sig en- gammal svensk s1o-
man vid MANN Anderson, till denna
DIAL och kopte har en- liten farm och
det var hos honom som jag, genom
yanpen E:si Boston Recommendation,
e,holl al bette som vedhuggare medic
af December 1851. Dagen efter min
ankomst till Andersons b6rjades a1be-
tet | skogen, men med den olyckllga
pAf6lid att imam middagen hade jag,
som var dzligt kladd och utan vantar,
frusit bada handerna sa att sJu fngrar
voro stella som istappar. lnom en-
vecka folio naglar och k0tt at hngrar-
ne, och det blef allvarsam frsga ON
att lata amputera den hogra handen
och Ell del af den veustra, da lyckligt-
Wis genom vannen Els forsorg en- ir-
landsk gumma fran Boston, anlaHde
med en- saliva. som hon sjelf tillagat,
och mol denras tillhjelp raddade ham
derna. Det drojde dock trenne ma
nader imam Jag blef sa aterstalld. att
Jag kunde CORA nagot arbete. och un'
der denna It'd vardades jag af en- sy'
sterdot!er till Anderson, son ocksa
var hans hushSllerska, och det var
hennes outtr0ttliga ward jemte den
irlandska gummans medikament. jag
hade att tacka for nina handlers radd'
ming.
Den svenska Anna, ar annu hal
(morbrodern ar langesedan d0d) nu ar
hennes mann mrs Currier, hon har EFT
lyckligt hem med make barn och
barnbarn vid sin sida. Pa tjugusex
Or har hon blott en- gang hort svenska
sprAket talas till dag, da jag pa vart
kara modersmal tackade henne fol
den ward hon gifvit mig. Det var en-
lyoklig dag for oss bada, och val ward
uppoffringen af resan hit.
Jernbanan fran Boston hit 100 mil
gar igen I'm de stora fabrikstaderns
Lowell, Nassau, Manchester och Con
cord, / hvilka stader lar finnas gansks
manga svenska fabriksarbe men
Coutoocook har mrs Currier / tjugo
sex ar varit den enda svenska person
For att icke glomma sitt modersmS
hade hon de forsts aren sokt att lars
det at sina barn, men da hon aldril
sielf fick h6ra nagon AMMAN tala det
ej heller hade tillgang till svensk lite
ratur, blef det ALT svarare och svara
re att uttala eller minnas orden, till
omsider hon uppgaf ALT hopp ON at
kunna bibeh&lla det, och hade na to
talt gl0mt att tala afven de vanligast'
ord, men sa smart hon fick hora mil
tala sakta ord for ord, ram det hen
ne l mlnnet, och med samma f0rtjus
ming som barnet visar vid upptack
ten af en- kar lexis X, liksom grep ho1
/ sinuet hvarje ord och menlng.
} Snar. gl0mmas ater de svenske OF
den; smart glommes och gomme
ocksa den ensliga svenska qvinnan
Contoocook, men det CODA hon utrdt
tat, det adla inflytande hon utofva
inom sin lugna lila krets, det skal
lefva efter henne och blifva till e.
valsignelse for barn och barnaharn
det lkngt afiagsna fjerran. !