Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-02-03
Hem och hard.-


Den sociala sSval som den religi0sa
och politiska verlden ar underkastad
en- standig forandring, en- standig ut
veckling till det battre och en- stan.
dig utgallring af orattvisa f6rdomar
och villfarelser. Lange har akerbru-
karen ringaktats och blickats ned pa
af man i andra samhallsstallningar,
men delta som So mycket annat har
mast gifva vika for tidens reforme-
rande inhytande, och de, som forut
ansago att farmaren ej stod behof af
mycket mera intelligens an hans last
dur, maste nu medgifva att han, for
att kunna ratt uppfylla sina aliggan-
den, beh6fver ega lika mycken upp-
lysning och tankekraft som man af
hvilken AMMAN samhallsklass som
helst, och att ju hogre farmaren star
i kunskaper och bildning. desto lyck.
ligare blifver landet sin helhet.
Loftal hafva visserligen f0rut hal
Its 0fver farmarens lif af individer
ur andra samhallsklasser, t. Q. af po-
litiska lycksokare, som ifvern att
blifva valda till nagon fet syssla,
ofverost jordbrukaren och hans yrke
med det ackligaste smicker. De haf-
va kallat honom landets senior, sta
tens must och marg, men pa samma
gang endast begagnat honom sasom
ett verktyg, hvilket de bortkastat
SO smart de uppnatt slit andamal-
det inbringande embetet. Da de hun
nit blifva val fasta emb etsmanna-
sadeln, hafva de daremot noga ak
tat sig for att CORA nagot, som kun
de landa till akerbrukets fromma.
Det al att hoppas att dessa tider nu
aro f0roi, att farmaren ej langre skall
lata draga sig vid nasan af dylikt
nousens, och att han vid valjandet af
man till publika befattningar skall,
savidt m6jligt ar, underst0dja kandi-
dater tagna ur hans egna leder. K6p-
mannen konplimenterar akerbruka-
rem och talar ON landtlifvets sk6nhet
och behag SAINT suckar efter den It'd,
d. han kan draga sig tillbaka fran ST.
ma affarer och bosatta sig pa landet.
Sa ar afven f0rhallandet med advoka-
ten, doktorn och mbetsmannen-
hvar och en- i sin tur langtar efter
att fora en- landtbrukares lif. Fol-
dem tyckes landtbruk vara cit slags
Eldorado, ett verkligt Elysium, hvar-
est de kunna hvila sig fran ALT arbe-
to och ALT besvar. Men delta ideella
landtbruk ar vida skildt fran det lif
en- praktisk landtbrukare for. Fa af
det slags personer vi omnamt skulle
tycka ON att blifva verkliga arbetan-
de- farmare och att uteslutande bero
pa farmen for slit uppehalle. ALT
hvad de asyfta ar att for en- del af de
penningar de forvarfvat njuta af
landtlifvets n0jen och behag.
Aldrig hafva utsigterna for farma-
rem varit So gynnsamma som de nu
aro i b0rjan pa det nya aret. 1 syn
nerhet ar delta SAINT med afseende pa
den jordbrukande befolkningen | den
stora Northwestern. Huru n0dvan-
digit ar det ej darf0re att de. genom
att folja med sin It'd ALT hvad godt
ar, lara sig att ratt begagna de forde-
lar naturen gifvit dem. Med en- Dor.
dig jord, CODA priser for hvad de haf.
va att afyttra, CODA kommunikatio.
ner och utsigt att smart "a fraktpri-
serna nsdsatta ga de menskligt att do
ma en- god framtid till notes.
DA MJ0LKKOR HAFvA 6MMA sPE-
MAR, Hvarje farmare vet af erfaren-
het, att nya mj6lkkor vid denna It'd
pa aret ofta plagas af vistna och SON.
derspruckna spenar. Det basta sattet
att forhindra eller bota delta ar att
imam man mj6lkar tvatta jufret och
spenarne med, rent kallt vatten. Ar
vadret mycket kallt, Dor man dess.
utom efter mj6lkningen bestryka de
angripna delarne med rent lister.
Osaltadt smor sages afven vara for
tr6ffligt for delta andamal. Betrak-
tadt blott och bart ur renlighetens
synpunkt ar det Ell god plan att, imam
man mi6lkar, ,tvatta jufver och spenar
antingen de aro friska eller icke. Spe-
narne aro da mjuka, kon star stilla och
ingen orenlighet kommer mjolk-
spannen.
KROssA sADEN FOR ARBETsHAsTAR.
Egare If arbetshastar tyckas altman
het ej.inse f6rdelarne af att mala el-
Ter krossa den sad de gifva dem.
De taga ej i betraktande, att den mu.
skelstyrka hasten anvander till att
med sina kakar krossa saden, ar
ett lika stort f6rsl6sande af hans styr.
ka, som ON han pa annat satt anvan-
de EFT liknande belupp af kraft, och
att oberaknadt detta mycket af sadens
varde gar f6rleradt, darigenom att
magen endast ofullstandigt formsr
smalta den. Mar djuret ar uttr6ttadt,
blir tuggandet af saden mycket ofulI.
komligt, och den passerar genom in.
elfvorna med "a liten forandring. att
den f6rma: no och vaxa. Genom att
k1ossa saGsn besparar man sig all So
..an f6rlust. En- amman fordel ar. at,
olika slags sad sasom hafre och mais
kunna, d& de malas, blandas dels med
hvarandra och dels med s6nderskuret
h6 eller hahn; erfarenheten har nam.
ligen bevisat att detta ar det NEST
ekonomiska sattet att fordra kreatur,
Sad, som ar afsedd till utfordring al
kreatur b5r darf6re malas, ty der
blifver darigenom bade drygare och
medf6r msra nytta. :, :y,,-,
ATT CORA sToLra.R yARAKTIGA
Att f6rse farma, 40 i Minnesota med
stangsel ar en- frxga at stort intresss
tf6r landegarne synnerhet / de trad
l6sa distrikten vester ON de stors
skogarne. Jerntl I'D nyttjas nu gansk.
mycket i st5Ilet for thinner och spik
II