Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1881-04-21

l
blifva SO mycket mera anYandbart,
som en- hittills med .skal dfyerklagad
brist pa larobocker ! faderueslandets
historic, afpassade efter den spadare
barndomens fattningsgafva, darige.
nom blifvit undanr6jd.'' i !4i
Har var salunda ,mindrefraga ON
sjalfstsndig forskning an on popular
bearbetning. Fryxell .0fyergaf dock
aldrig delta slit ursprnngliga popula-
ra framstallningssatt, afven da han
utvidgade sin. plan och sjalf br0t bygd
inom forskningen. n
Aren lS2S-1831 utkommo onamligen
skildringarna at Gustaf Va ocf, hams
ts6ners historic, och har hade Fryxell
inga andra egentliga f0regangare an
Dalin och Riihs (Geijers verk var da
namligen icke utkommet), har maste
| han sjalf Cd till kallorna.
Sa blef annu mera fallet med de &c.
mare delarne, dar Fryxell dessutom i
mangt och mycket kom till nya result
| tat och till en- vissa afseeDde ny upp-
fattning af var historic, 1 motsats
till Geijers utpraglade sympati for
''konung och folk. tar Fryxell till
orda for de aristokratiska "mellan-
makter'', hvars ofta valsignelserika
verksamhet han anser hafva blifvit
misskand. Delta var anledningen till
hans upptradande emot Geijer aren
1845-l846, da hans skrifter "Om ari-
stokratf0rd0mandet Sveriges histo-
ria" utkommo, hvilka han s6ker
hafda adelns betydelse sarskildt under
folkungatiden, under Karl XII, under
Kristinas f0rmyndareregering och un-
der Arvid Horn. ON ocksa denna
strid skaffade honom varma sympatier
hos ridderskapet och adeln, som eg-
made honom sin stora guldmedali,
r0nte Fryxells upptradande daremot
stark motsagelse, / synnerhet bland
Geijers manga anhangare.
For missf0rstands undvikande ma
framhallas, att icke Fryxell tradde in.
ON skrankorna till forsvar for b6rds.
aristokratiens standiga kvarstaende
pa en- h6gre plats, han ogillar tvartom
uttryckligen att en- person till folje
af b0rd tillerkannes hogre medborger.
liga rattigheter, men hans skrifter
CALLER aristokratiens stallning histo-
rien och den motvigt mot valdsamma
omhvalfningar mellan ytterligt reak-
tionira och ytterligt frisinnade ten
denser, som adeln utofvat.
An starkare upptradde han emot
den allmanna opinionen sin franz
stallning af Karl XII. Den ursprung-
ligen fran hattpartiet hafdvunna for
gudningen af "hjaltekonungen'', oaf.
sedt ALA hans fel, r6nte honom en-
afgjord och oforskrackt motstandare
och visst ar att om Fryxell ocksa har
slagit 6fver, So har dock hans upptra-
dande ut6fvat en- betydlig inverkan
pa uppfattningen af Karl xI person
och regering, som bragte Sverige till
afgrundens rand. Han visste nog for
6frigt, att han med slit modiga upp-
tradande riskerade mycket allmanna
opjnionen och betecknande ar delta
fall hvad han yttrade till en- dansk
skriftstallare, som bes6kte honom pa
Sunne: "Jag visste val - sade han -
hvad det var for cit yagstycke att
rikta EFT angrepp mot denne kung.
Han var folkets heros, cit uttryck for
ALA nationela dygder. Han var lika
hog grad afgudad af konungar som
folk. Att visa, det mycket af den
CLANS, hvarmed man .omgaf honom,
var tilldiktad af sagan, och att manga
af hans afventyr endast tjenade till
att forringa hans verkliga varde som
kung och politisk personlighet skulle
ha bekommit hvarje AMMAN lila, men
jag satt har afsides mitt hyggliga
Sunne och kunde lata dem braka och
braka."
Afven framstallningen af frihets-
tideu, hvars f6rtjenster honom fun
no en- warm forsvarare, upptradde
Fryxell emot den hafdvunna uppfatt-
ningen och bidrog har till en- riktigare
och sannare dom ON denna for vart
politiska lif sa vigtiga utvecklingstid.
Sa1skildt har Fryxell medverkat till
den rata uppskattningen af frihets-
tidens betydelse sasom Sveriges kan
ske NEST lysande kulturperiod.
Fryxell ar sasom hafdatecknare
langt ifran partifri. Den forsigtiga,
mogna, strangt opartiska, fargl6sa
framstallningen ar icke hans SAX. Just
emedan han ofta upptrader opposi.
tion mot ensidigheter var historic,
blir afyen han ensidig. Han fattar
sin standpunkt, och fran den d0mer
han en- f6rgangen It'd, sadan den ter
sig for hans blick, och denna blick ar
icke sallan bade saker och snillrik.
Ofta har han rattat skefva asigter och
vidgat blicken 0fver handelser inom
var historic, som forut ALT for mycket
setts fran en- ensidig standpunkt. OAR
till kommer, kanske Just pa grund af
att f6rfattaren tagit slit parti, en-
varme och en- liflighet framstall-
ningssattet, som ryeker lasaren med
,sig och som obetingadt gjort Fryxell
till var NEST folkkare hafdatecknare,
den hvars arbeten lasts af smart sagdt
ALA som soka bildning.
vi aro harmed inne.pa Fryxells for.
tjenster sasom berattare, f6rtjenster
som eli ems hans skarpaste motstan.
dare knnnat jafva. Han ar en- berat.
tare antik mening vida mindre dup,
men ocksa mindre svarfattlig AN Gel.
| jer. Hans still saknar val Geiiers
snilleblixtar, men den ar a andra 81
dan fri fran den sammantrangdhet och
den ojamnhet som nagon gang skadar
var f6rste hafdatecknares still. Med
fog manner P. Wieselgren honom
"Sveriges Herodotus",
/ vi kunna blott erinra ON Fryxells
yerksamhet sasom litteraturhistori.
ker, darvid han ofta af asigter mo-
! raj, poitik och andra amnen leddes
| till ett nog ensidigt omdome lite:
1 rara fragor,. men darvid han dock
sina ,bidrag till Sveriges litteraturhi.
storia lemnat manga vardefulla upp'
llysningar och synpunkter; Hkasa ma
| blott erinras ON hans nitalskan fol-
folkupplysning. ON hans hat mot ali
dunKelbet, ware sig religiosa, borger.
1 Iipa eller flos0fska amnen = gubbeu