Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-11-24

i
hander dagligen med arbetare, jagar
m. h.-Men en- AMMAN gang intraffa
detsamma, han kanner kanske mind1
obehag af kylan,-och han blir f6
kyld och insjuknsr. Merand els IL
traffar dock det sednare, da han ka
paminna sig hafva statt eller sutti
for lange, 50 att de genomvata kladel
ma kallnat och b0rjat kyla ut honom
hvaruppa han blef ruskig och lade 81
att sofva uti dem-och forkylningel
eller sjukdomen var smart fardig. vi
dare handler det ofta att han efter dar
pa foljande frossbrytningar h6ljer va
6fver sig, rakar i lindrig feber ocl
svettning, somnar-och ater uppsta
frisk, endast litet yr / hufvudet. Mel
ofta uppstiger han ej heller mer uta1
att ha genomgatt en- valdsam sjuk
domskamp. Huru skall ALT delta for
klaras! Lat Sc! I det lyckligart
fallet var personen i fraga frisk och
hade troligen for tillfallet Ell nagon
svag sida; hans kropps natur hade
blifvit valdford, men egde fullstandie
kraft att varja sig for den skadliga in.
hytelsen. I det sednare olyckliga fal.
let blef laddningen till ett vadskott
antand, hans svaga sida blef an mer
brlngad ur jemnvigt med det hela
och hans natur egde ej kraft att reda
sig ur den forderdiga stallningen.
Observation-Disclosures togo en- afyikan.
de gang-och striden emellan natur
och afvikelse blef hvad man kallar en-
sJukdom. Naturens fulIstandiga se.
ger uti denna strid blef ateryunnen
helsa, emot det att afvikelsens fort
gang blef f0rderf och d6d; och on
Vapenhvila, cit stillestand emellan de
stridande, dar hvar och en- beholl
hvad han inkraktat, blef On kronisk
sJukdom, eller ett fortfarande sjuk.
domsanlag. vi SO att striden ar af-
yentyrlig ocksa i lyckligare fall-och
saledes ar det bast att vid ALA tillfal.
len allvarligt soka undvika att inleda
den, eller med andra ord, att pa ett
fornuftigtsatt soka undga f6rkylning.
vi t1nna dock haraf att menniskans
maktigaste bundsf6rvandt ar hennes
egen natur, eller rattare denna ar hen.
nes enda naturliga skydd; hon ma
sJelf blott ega nog upplysning och be.
SHINING att, mar skal ar for handen att
mlsstanka ofard, klarera bataljfaltet
for sin skyddspatron. Darmed mena
vi att man Dor tillse det intet hinder,
som pa fornuftigt satt kan undanr6d.
Jas, ma komma honom att stupa och
forlora 6fvertaget.
Begrunda vi delta, So blir slutsat.
sen den att, for att alldeles undvika
anledningen till f6rkylning sa vidt pa
oss sjelfva beror, man f6rst och
framst Dor taga sig akt att Ell trott
och narm lata atkyla sig. Sasom MANN
des skier en- sadan utkylning mycket
latt ON man svettig och tunnkladd,
eller kalla sangklader lager sig pa
cit kyligt lager och dar insomnar
ON man overksam afsvalar sig bla-
sande eller kali luft hvarigenom krop.
pens afs6ndringsarbete genom huden
5vart afbrytes och afs0ndringen qvar-
halles inom kroppen SAINT fororsakar
fran naturen. Regeln sager
darfor: Lat aldrig, sa pidt Diet star i
lin mdkt, uata klader kallna eller tor.
ta pa kroppen uli hpila.
Landtmannen och sj6mannen aro
yana att arbeta smart sagdt dagen ON,
genomvata af svett, regn och st0rt-
5joar. Det g6r dem ingenting blott
de ia byta ON sina vata klader imam
de- komma / hvila, eller blott de vinna
denna pa EFT sa varmt stale att den
varme som beh0fves for vattnets af-
aunstning ej maste tagas endast fran
aeras egen kropp-eller andtligen
blott ON denna afdunstning far ske
[angsamt, d. v. s. under god betack-
ming. For att kroppen skall utan ska.
Ia kunna blifva en- sadan kladtork.
ningsapparat erfordras dock alltid
hardande (vana darvid) och uppmark.
'amhet pa namnda vilkor.
De vanligaste utbrotten af forkyl.
ming aro daremot fold af stillasittan.
ae eller akande med starkt transpire-
rande kropp i kali blasluft, insomnan-
1e pa kallt stale och for langvarigt
lppehall kallt vatten. Har man nu
tydligen eller sannolikt f6rkylt sig pa
ett eller annat satt, So ar f0rsta och
basta botemedlet daremot, ifall annu
ir It'd dartill, att gen. on, liaig r0relse
'kafa sig tornyad uarme kroppen
och att mar denna vunnits, hastigt af-
zlada sig, lata omsvepa kroppen med
stt kallkallt vatten doppadt CROFT
akan och kringgnida den darmed till
less lakanet kanues varmt, hvarefter
torra klader ater patagas och man r6r
zig en- god stund anyo, savida man
ej kanner sig alltf6r matt, hvilka
fall man lagger sig val ofverholjd och
afbidar paf6ljande svettning och
s0mn. Naturen far harigenom till
Palle att lata hudens hammade afs6nd-
ringar aterigen A0da, SAINT att bringa
lie andra f0rrattningarna jsmnvigt,
1varigenom sjukdomen f6rekommes.
Eft lakan och kallt vatten, SAINT en-
sang med god betaokning fnnes ale
'tades till delta andamSls vlnnande
hvarvid man ej f6rlorar nagon It'd
ned osakrare medel, sasom Aaderthe,
krak- och laxermedel, som man sa latt
missbrukar utan nagon nytta. Man
har manga tydliga exempel pa att af-
ven uthrottet af smittsamma febrar,
sasom nervfeber, koppor, skarlakans.
feber o. 8. v. genom aamma enkla me.
del, anvandt vid f6rsta kanning af f6.
regaende illamaende, till och med un.
der loppet at hela de "a f6rsta dyg.
nen, f6rekommits till vidare utveck-
ling. Det ar darf6r stort skal att al
drfg f0rsumma detta botemedel mar
man efter befarad f6rkylning kanner
sig illamaende; ia, afven utan illama-
ende g6r man klokast att genast efter
att ha varit genomvat, imam man SO.
ker hvila, med en- kallyat syamp eller
sielf tyatta och gnida hela
kroppen. iaynnerhet de delar daraf
som varit NEST genomv&ta, for att f6.
rehvooa ALA akadJi0a zf6Iidor Man !