Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-02-26

|ltnYSarnege.s uen 81 IOIr an Qenna ad'
ministration beslutade sig for att
bortskara denna ,kraftas knnde den
hysaa antgot ;yalgrundadt hopp ON Sc.
geri, sin SAX. II. s.- 5ssr .sj4t, 49,,
u, En- liten It'd darefter, da mr Seward
som = guyern6r: af staten New York
kallades i embetsaligganden till
! ashington, anmarkte mr. Lincoln pa
tai ON denna SAX: "Vi aro ungefar !
ssmma stallning som hvaldskfangare
som varft lange ute pa kryssning.
vi haanuslyckats : att slunga harpu
neneIodiuret, men vi maste vara
mycket, f6rsigtiga och SO, till huru vi
styra. sa att ej kolossen1 med ett alag
af sin kraftfulla sstjert sander oss al.
la huyudstupa Ein, yeyighheten." j
Dem 6aApril. 1854 h6ll mr., George
Thomson, den engelske anti ssllafyeri
talaren .ett f6redrag inf6r eF6renta'
staternss kongress. som; IA var SAM SAN
lad till adplagning. Bland =andra
sfranatx xenda- -psrsoners om'~sah6Fde
hans slaende argumenter. var afven
mr. Lincoln, som med st6rsta intres
SO lyssnade till den store talaren.
F0ljande- morgon erh6ll mr. Thom-
son med folje, tilltrade till presiden.
ten, och pa tai ON den opinion som
radde England denna SAX, sade mr.
Lincoln: s'att det var honom val be.
kant, att aristokraten och penninge
makten f6renade sig | 6nskningar ON
att Sc var union s6ndersplittrad, men
jag vet afven att massan af engel-
ska folket sympatiserar med oss.
lDet kande instinktmassigt, att pa
var seger ,berodde frihetens triumf
6fver m6rker- och barbara och var
strid bevakades af dem med ett hrin.
nande intresse. Men det begick en-
stor orattvisa mot mig. da det trod-
de att jag, sd smart jag vardt presi.
dent, skulle kunna utan vidare npp.
hafva slafveriet. Att jag vid ,nitt
tilltrade hade afagt en- helig ed pa
att tillampa lagarne, sadana jag fam
dem framstallda konstitutionen..
togs ej i betraktande. D8 inh6 rdes.
kriget utbr6t, var min pligt tydlig.
naml. att f6rst med ALA strangt lag
liga medel f6rs6ka uppratthalla rege.
ringens vardighet. Jag ansag mig.
81 egas ratt att sHidrora denna SAX
f6rr an, ALA andra medel till fredens
aterstallande yisat sig fruktl6sa.
Unionens odelbarhet ar den ledtrad
som genomgar hela var regerings-
form. Det synes darfor vara tyd.
ligt, att ON en- lokal institution no.
tar unionens bestand, den utofvande
makten ej beh6fde vara i tvifvel ON
sin pligt. Det kom en- It'd, dx jag
kande att slafveriet maste do pa det.
unionen skulle kunna lefva. Jag har
ofta pa tai harom begagnat liknel-
sen ON en- man som har en- ofardig
lem. So lange det gifves nagot hopp
ON att kunna radda patienten, ar det
lakarens pligt att radda bade lif och
lem, men da det blir n6dvahdigt att
fralsa hans lif genom att uppoffra
lemmen, Dor lakaren ej tyeka att go
ra sin skyldighet.
Manga af nina bas ia vanner payr.
kade att jag skulle kung6ra emancipa.
ticnsf6rklaringen imam jag ansag den
vara oundganglig och jag kan afveu
saga, imam Jag trodde att landet var
moget for den. Det ar min fulla If.
vertygelse. att ON proklamationen
blifvit utfardad sex manader tidigare
an den blef, skulle allmanna opinio-
nen ej underst6dt den. En- man yak
tar slit parontrad, otaligt vantande
att frukten skall mogna. Lat honom
f6rs6ka att paskynda mogningspro.
cessen och han riskerar att f6rst6ra
bxde frukten och tradet. Men lat no
nom taligt vanta, och det mogna pa
ronet skall slutligen falla hans sk6
te. Jag kan med lugn saga, att jag
har EFT rent samvete denna ansvars
fulla SAX. Jag har gjort det basta jag
har kunnat under radande omstandig,
heter, och hvarSen mer eller mindre
an hvem som elst skulle giort mitt
stalle." (Forts.)