Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-05-06

sig harvidlag skyldiga. I intet land
i lverlden atnjuter studenter mindre fri
an i Ryssland; de stdderande Jeddo
[softas i Stambnl r6ra sig vida mers
fritt an den ryska ungdomen. Kejsa
Nikolaus redan hada kommit till del
6fvertygelsen, att do f6rsta revolu
tionara frozen utplanterades ide hog
re laroanstalterna, hvarfor han had
fattat den f6resatsen att upphafva al
Ia uniyersitet i Ryssland, en- f6resats
fran hvilken man hade svart att skill
ia honom.. Haps eftertradare gaf hog
skolorna mer frihet och inrattade ct
sd stort antal stipendier, att nara noe
de fiesta flitiga studenter kunde fullbor
da sins studier,. utan alltfor svara ma
ringsbekymmer. Den medgifna st6rr,
friheten gaf f6rklarligt nog anlednine
till hvarjehanda excesser, dock ingalun
| da af farlig art. Had stlan nu latit sa'
ken hafva slit eget f6rlopp, skulle det
sannolikt gait som i Frankrike och
Tyskland, att af de fiesta akademiska
brushufvuden hade blifvit CODA pa.
trioter sedan de fatt rasa ut. Ryss.
land daremot sag man hvarje liberia.
lare r6relse en- ansats till revolution,
som borde uppryckas med rotterna.
Alexander gaf slit -bifall. Den SPAN
ska stofveln togs ater fran och till.
sn6rdes sd hardt, att redan 1896
studentkravaller forekommo Peters.
burg och Moskwa. Regeringskretsarne
ansago nu intet mer vittne behof GO.
ras, for att hvarje liberalt medgifvan.
de wore af ondo, och 50 slappte man
poliskopplet lost mot de farliga fred
st6rarne. Man gjorde professor kort:
man haktade, insparrade och landf6r-
yisade; forvisningar fran universite-
tet utfardades en- masse-och pa warren
1885 redan sk0t Karakassow pa kejsa-
rem. Delta gick kan man tycka for.
tvif1adt hastigt, men ryssen ar hetlef-
rad och fanatisk. Den verkan som
delta mordf6rs6k framkallade var
oerhord: tredje afdelningen, som ha-
de rakat half glomska, blef nu under
Schuwalow ater centrum i. rege-
ringen. Hemliga unders0kningar bor-
jade nu pa nytt; liksom f0rut sandes
nya skaror utan dom och ransakning
'pa administrativ vag" till Sibirien-
och foljden af delta blef, hvad den
alltid sedan historiens borjan blifvit
och hemliga sallskap bildades, att
brottsliga planer och afsigter dar
forst kommo pa tai, for att smanin-
gom mogna, tills de kommit till det
stadium pa hvilket de dag be6nna
sig. Den ryska ungdomen och 6fver-
hufvudtaget det ryska folket, ehuru
val hog grad begafvadt, ar dock mer
omoget an hvarje annat folk Europa.
Det har eli heller haft It'd och lagenhet
att ia utveckla sina anlag och krafter,
och darf0r ar ocksa faran for utsvaf-
ningar st6rre an annorstades.
Nihilisterna, som efter hand sina
kretsar utvidgade sig ofver hela riket,
rekryterades hufvudsakligen fran de
relegerade studenterna, men oaktadt
myndigheterna ej voro okunniga har-
ON f6rvisades fran ar 1855 arligen ALT
fer. Mar man nu andtligen vunnit
en- dyrk6pt erfarenhet ON atminstone
cit af tillf6dena till det onda, ar det
tydligt, att man Dor tilltappa detsam-
ma ju forr dess hellre. Huru mangen
god och duglig medborgare skulle ej
blifvit besparad det ryska samhallet,
ON man hade behandlat en- ungdoms-
f6rseelse, som den Dor behandlas, ON
man 6fverhufvud hade latit den stu
derande ungdomen vederfaras en- be-
handling, motsvarande deras stand och
bildning, och ON framforallt icke denna
daraktiga och omenskliga lag egde be-
stand, som nekar den relegerade stu.
denten hvarje aterintrade vid univer-
sitet, hvarigenom denne helt enkelt
utst6tes ur samhallet och berofvas
medlen for sin utkomst. Denna lag har
tillfort nihilisterna iva 3:deIar af de-
ras hela antal. och staten gar sjelf sin
undergoing tillmotes, ON den fasthal-
Ter vid delta drakoniska bud. Diver
driven stranghet for till f0rtvidan,
och f0rtviaan fragar ej efter nagon-
ting. Medlen har man darf0r sin
hand, blott man will anvanda dem.
Ar darfor Loris Melikoff an dag pa
det oklara dar0fver, da hjelpa san
ming ALA hogsta commissioner intet.
Vigtigt framforallt ar att f6rfara en-
ligt lag och ratt SAINT sd mycket som
mojligt trada fran ljuset, ty pa
hemlighetsmakeriet ar det revolutio-
narerna som CORA de basta affarerna.
For det andra maste man sorja for att
nihilisterna icke fa nagon viiare for
starkning af friska krafter, genom att
50 mycket som mojligt undvika rele-
gationer, upphafva foljderna af for
visningen SAINT allmanhet behandla
ungdomen med mensklighet.
Man borde ej hafva f6rgatit, att pa
6O-talet Petersburg gafs ett maktigt
anhang, som har vida mer skuld i tin
gems narvarande skick an studenter-
ma darf6r vore itet tillm6tesgaende
mot de senare berattigadt, sd myc-
ket mer som de fora i det hela
sluppft nastan helskinnade undan.
Det ar ett faktum, att en- valdig ska
"a bland de studerande alldeles osky1-
digit blifvit insparrade, relegerade,
manader och ar hallna i fangelse,
hvarest de ej sallan d6tt af vanvard
och lidanden audra hafva, da man ej
kunnat forevita dem det minsta, ,blifvit
l6sslappte omsider; men stallda un-
pelisuppsigt. Att dessa olyckliga ej
sk0la kama sig fyilda at tacksamhet
mot staten och den, som f6rer hans
talan, ar naturligt. Och det ar ma
stan sa godt som ett faktum att atskil-
liga h6gt staende ..hedersman" under
de annu s.goda arenn gjort '.samman-
svarjningar" for att visa den allsval-
dige herrskaren slit underdaniga nit
och samedelst bereda sig sje1fve sma
tf6rdelar. Kejsaren ansag dessa menni.
skor, som sd troget vakade 6fver honom
och riket for sina basta tienare, som ej
nog kunde bel6nas. Nu f6lide hakt-
ningar, f6rvisningar och allsk6ns
hard behandling och slutlig gen-smal.
de skottet. Sedan tva az hafya M
.nihilisterna satt bruket af dolken, re-.