Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-06-17

Da en- hast angripes at kolik, ar det
nagot mycket vanligt, att den sjqka
hasten antingen spannes for ett ak.
don eller bestiges at en- ryttare fo1
att genom raskt sprsng s.blifva
varm," hvilket man betraktar som
det kraftigaste medlet. Delta satt
att CORA hasten warm DRIVES ofta
darhan. att hasten efter denna be.
handling dryper af svett. Eft sadant
f6rfarande maste, afven ON det icke
kunde astadkomma nagon skada, utan
endast wore likgiltigt, betraktas som
hardhjertadt men nu ar verkligen
f6rhallandet, att det a ena sidan be-
fordrar kolikens ofvergang i tarmin-
flammation, och den andra kan dju.
ret efter denna upphettning latt blif-
wa f0rkyldt och darigenom angripas
af cit nytt kolikanfall eller nagon an
nan siukdom. Man ma ej harvid tala
ON de fall, dar djuren aterstalts. efter
att pa delta satt ha bandterats i sa-
dana fall hafva de tillfrisknat trots
af behandlingen, ej i fold af den
Men hurn skall man da ga till va
ga! 10, det forsta, man har att CO.
ra, ar att borttaga det hack eller
krubba framfor djuret befintliga TO-
dret, sa att djuret Ell genom att for
tara foder under de fristund or mel
Ian smartorna, som oftast, for att eli
saga alltid, infnna sig vid kolik, kan
forvarra sjukdomen. Upptagandet af
foder under cit sadant afbrott i pla.
gorna framkallar namligen mycket
ofta cit nytt anfall. Darefter f0rser
man sig med cit par stora och fasta
halmviskor, med hvilka djurets buk
kraftigt gnides. sa att diuret darige.
nom blifver varmt och bukvaggarna
iksom knadade, hvarigenom den
normala tarmr6relsen ofta framkal.
las eller befordras. Sprutar man ett
fint regn nagot terpentinolja pa bu-
kens sidor och undre del, ar det sa
mycket battre.
Ar den sjuka hasten mycket orolig,
kan man leda den gaende ikring en-
gard eller ett skull, ON vaderleken
ar sadan, att man ej kan lata den vi
stas fria luften. Skulle eli man
hafva ett dylikt taokt stale, dari
djuret kan hallas, gifves intet annat
an att lata det qvarstanna stallet ell.
Ter spiltet, hvarvid man s5ker att ge-
nom rikligt stro forekomma, att dju-
ret da det kastar sig, skadar eller st6-
ter sender sig. Delta ar afven det
basta man kan CORA de fall, da dju-
ret ar min Ire oroligt och denna o1o
hufvudsakligen visar sig genom att
djuret an lager sig, an reser sig och
endast skrapar med fotterna SAINT
ser sig at sidorna.
Det ar, som hvar och en- Dor kunna
inse, icke nagon svarighet att upp.
gifva medel lampliga till ingifning;
men VI aro 6fvertyg ade, att dessa en-.
dast med verklig f6rdel for det sjuka
djuret och foljaktligen afven for dess
egare kunna bestammas af den kun.
nige och skicklige veterinaren, sedan
han fatt tillfalle att unders0ka djuret
/ fraga eller nodfall fatt grunda sina
foreskrifter pa noggranna redog6rel-
ser ON de symptomer, det sjuka dju-
ret visat, afvensom pa de omstandig-
heter, som f6regatt djurets insjuk-
nande. vi for var del maste obetin-
gadt tillstyrka djuregarne att ALA
svarare fall radfora sig med veterina-
rem och att alltid till honom sanda en-
person, som har So fullstandig reda
pa det sjuka djuret som m6jligt.
Skulle efter djurets frottering med
terpentinolja och gnidning med hahn
viskor stillhet in stalla sig, far man ej
genast f0restalla sig, att all fara ar
6fverstanden, och genast lagga nytt
foder for hasten, utan man Dor lem
M det nagra (4-5) timmar utan TO-
der och darefter under de forsta 10
till IL timmarna endast forelagga
SNARE gifvor af fnt ho, Dagen ef-
ter gifver man hafre eller sadesfodret
i Aere SNARE gifvor, So att djuret ej
far tillfalle att tillfredsstalla sig after
den tvungna foderindragningen latt
forklarliga glupskhet, hvilket ar det
samma som att utsatta sig for ett
nytt anfall.
Will man foIa de har gifna enkla
f6reskrifterna, kan man sakerligen
CORA rakning pa, att ALA Iindrigare
kolikanfall aterga helsa och att man
vid de svarare icke genom ofornufti.
ga atgarder forvarrar dem och salun-
da pa forhand omintetg6r gagnet af
de f6reskrifter eller forfaranden,
hvilka veterinaren kan finna sig tvun.
gen att for djurets rad dining tillgripa.
vi kunna f6rsakra vara lasare. att de
darigenom skola eEhs liza .battre resul-
tat och CORA mindre f6rluster an ge-
nom att wanda sig till dessa ej sail.
synta personer, som vara bygder
kallas "kloka," antagligen pa gyckel,
emedan vi aldrig sett dem CORA nagot
som kan kallas klokt, ON man icke
dit will rakna de prejerier. de till sin
egen fordel DIVA pa sin nastas okun-
nighet och 0fvertro.
(Djurvannen.)