Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-08

1ouPAAA8 81 AoS OSA AoUyS AA0OA AotsOAAs
| och lika st ALA och till ALA tider, al
| mr. Lincoln berattigad till heder at
ty dessa dygder framtrangde starkt
utpraglade hela hans lefnadsvandel.
Han egde en- fast villa for det rata
och CODA, och denna villa styrdes. och
leddes at 6mhjertenhet och barmher.
tighet. Han verkade med klokhet och
forstand, alltid 6ppet, redbart och
med den strangaste rattvisa och delta
NAL hade han alltid for 6gonen, antin-
gen han upptradde som talare, stats
man eller statens h6gsta styresmap.
Han var mild, 6mhjertad och ord ots
hela mening en- gentleman.
Denne lange, magre, sege, mellan.
koliske man anlande till Illinois ar
1881 en- bracklig canoe. Han var da
utan medel, varnl6s och ensam. Ira.
sig och kampande med ett vidrigt ode,
kom han och tiggde ON arbete. Den.
ne h6gst markvardige man lemnade
samma stat 30 ar senare for att inta-
ga slit safe som president 6fver For.
enta Staterna, understood af maktiga
vanner, arad och h6gaktad af ALA.
Det ar bade n6dvandigt och af in.
tresse for oss att SO efter huru denna
'f6randring egde rum.
Lat oss saga, for att summera upp
det hela, att vi har framstalla karak-
tarsdragen af en- kanslig, anspraksl0s
och tillbakadragen man, begafvad
med cit klart och djupt forstand, och
hvars lefnad visar prof pa cit djupt
allvar, redbarhet. talamod och en- out.
tr6ttlig energi, en- man utan fel, ma
gra mindre svagheter nndantagna,
men med manga klart framstaende
dygder. Hans lif var en- fortsatt
kedja af kraft och ihardighet, redbar-
het, manlighet och adelt mod. Han
star framsta ledet af de NEST franz
staende man ALA aldrar-deras jem-
like-en af de basta typer af var krist.
ma civilization.
Abraham Lincoln foddes, sasom re.
dan ar namnt, i Hardin county, Ken
lucky, den 12:te Februari 1909, och
dog Washington af sar tillfogade
af en- l0nnm6rdares kula, den Is
April 1865. Hans fader var mycket
fattig, och den trakt af Kentucky i
hvilken de bodde lemnade vid denna
It'd endast fa tillfallen for kunskapers
vinnande. Vid sju ars alder sandes
han till skolan for en- kort It'd, och
hans enda lase-bok var ett gammalt
exemplar af en- gammal rattstafnings-
lara. Da han var slit attonde ar
salde hans fader, trott af den fruktlo-
sa kamp, som redan da krossade den
hvite fattige nybyggarens ALA bem0.
dande i slafstaterna, slit ringa hem i
Kentucky och inskeppande sina ia
husgeradssaker och sin famili pa en-
timmerfotta, s6kte han sig ett hem i
den davarande 0demarken Spencer
county, Indiana, huggande sin vag
med yxan genom den tata skogen de
sista aderton milen af sin vag. Han
uppf0rde har cit litet stockhus, tre
mil afiagset fran narmaste granne, och
familjen intradde harmed pa en- n.y.
byggares m6dosamma lefnadsbana.
Modern till den tillkommande presi-
denten, sjelf en- from och bildad qvin-
ma, larde sin son att lasa och uppmun.
trade hans hag och lust for studier
och booker, hvilken hag afven deras
inskrankta omstandigheter ej kunde
helt och hallet und ertrycka. Vid
hans tionde ar dog den 0mma modren.
Hans fader gifte ON sig ett eller iva
ar senare och styfmodren blef en- god
och ON van for den moderl0se gossen.
Da han var tolf ar gammal, 6ppnade
en- af nybyggarne, mr. Crawford, en-
skola slit eget stockhus, och den ur-
ge Lincoln, besokte den och studerade
rakning och nagra andra amnen ho-
rande till den allmanna skolundervis-
ningen. Endast ia booker hade da
funnit sin vag till denna odemark,
vanligen benamnd "the pocket l1c-
kan) af Indiana; men mar som helst
nagon box kunde fas, fors0kte alftid
fadren att skaffa dem At gossen. Pa
delta satt blef han bekant med Bun
yan's Pilgrimens resa, Esop's fabler,
lefnadsteckningar af Washington,
Henry Clay och mojligen ett fatal an
dra. vid milton ars alder gjorde han
en- resa till New Orleans sallskap
med sonen till egaren af en- last-pram
| (aatboat) som ofverlemnade en- dyr.
bar last at dessa bada ynglingars Of
versigt. Pa sin vag nedat hoden blef.
vo de anfallna af cit parti plundrande
negrer, men de bada ynglingarne for
svarade kakt den deras ward lemna-
de egendomen, tillbakadrefvo de
plundringslystne negrerne och fort
satte sin vag.
| Ar 1880 besl6t hr Lincolns fader att
hytta till D>cator staten Illinois, och
sonen hjelpte honom att bosatta sig
slit nya hem, genom att bryta grund
for en- majssk0rd och uppf6ra stang.
sci omkring hans farm. Den foljande
vintren var ovanligt strang, och det
var endast genom den yttersta an
strangning, som den 2l:arige ynglin.
gen och hans fader kunde f0rse sin
familj med f6da, hvilken till storsta
delen erholls genom jagt- Ytterliga'
re tvanne ar tillbragte han pa farmen
och som bitrade en- handelsbod. 1885,
utbrot Black Hawk.kriget. Ett upp.
rop till frivilliga att sluta sig till Unlo'
mems fanor utstaldes och unge'Lincoln
anmalde sig, och blef genast utnamnd
till kapten. Han var utsatt for man
ga svara marscher delta falttag, men
fck aldrig tilffalle att visa sin man
lighet striden. Efter sin hemkomst
fran kriget uppstaldes han som kan
didat for legislaturen, men lyckades
ejl III valid, ehuru han erholl ett stort
antal roster. Han k6pte ett varula'
ger och 6ppnade en- handelsbutik och
blef valid till postmastare. Handlen
visade sig mindre l6nande och han
salde darf6r slit lager, men fortsatte
vid ALA lagligheter sina studier. aan
hade forvarfvat sig kunskap i landt.
materi och mesta tiden af de nastf6l'
jande tva och tire aren tjenstgjorde
han som Observation-Disclosures, och