Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-01
1Prak ktiska und ezra ttelser..

DlaGG 1luS, m6H aDSOED0C8r auG auuaG.
Mottager den for den skull intet blatt
ljus fran den belysande lagan, So kan
den 56fyerhnfvud icke aterkasta nd
got Illus. Den synesi darfor endast
gra. Men detsamma az afyen f6rhal-
landet med den grona kroppen. Ba-
lda aterkast vid Uussken for Htet
Ius, for att deras farger tydligt skull
le kunna framtrada. Bast kan man
6fvertyga sig darom, ON man gnider
in. salt l. vaken pa en- spritlampa.
Dess laga gifver d2a nastan endastgult
ljus ifran sig, och ALA icke guilt eller
hvitt fargade kroppar Sc vid denna
belysnine nastan smutsgraa ut, och
| ON de hafva nagon morkare farg,
tyckas de nastan vara svarta.
Ehuru man genom en- passande
blandning at guilt och r6dt erhaller
orange (gult och blatt gifva gront,
blatt och rodt gifva violett), So besta
dock ALA slagen af fargadt illus SOL
spectrum af enkelt ljus., Det af far
gade kroppar~ aterkastade ljuset ar
likval merandels sammansatt guilt af
orange och gr0nt, gr6nt af guilt och
blatt o. 8. v.
Liksom det ofargade (hvita) ljuset
kan s6nderdelas fargade bestandsde
lar, sd kan. man tvartom frambringa
ofargadt Illus genom att ater f6rena
dessa fargade bestandsdelar. Det ar
dock icke n6dvandigt att f0rena ALA
spektrums farger, for att "a hvitt
ljus dartill forsla redan iva fargslag.
ON de j riktigt forhallande f6renas !;
dessa tva fargslag sagas vara hvaran-
dras fyllnads- eller komplementfarger.
Komplementara aro sdlunda rodt
och gr6nt, guilt och violet, blatt och
orange.
Hvarf0r ser himmelen bla ut, mar
den ar klar?
Darf6r att atmosferens luft inga-
lunda ar fullkomligt genomskinlig,
utan aterkastar en- del af solljuset,
f6retradesvis de bla stralarne.
Eljest skulle himmelen synas oss
syart och vi skulle ON dagen SO stjer-
norma pa densamma. Verkligen ser
man ock pa betydliga holder himme-
len 6fver sig m0rkare. Blott den till
vattenangor f6rtatade vattengasen
g6r stundom himmelens blaa farg
blekare. Darf6r visar sig himmelen
hos oss renast bla 'efter regn, da vat
tenangorna genom nederb0rden af-
1agsnats ur luften. Likasa ar him
meln sydligare lander mera ljusbla
an hos oss, emedan luften dar ar fria-
re fran vattenangor.
Hvarfor har himmelen vid solens
upp- och nedgang en- rod farg
Darf6r att vattengasen, da solen
gar upp eller ned, luften b6rjar att
fortata sig till sma dimmblasor, och
dessa hafva den egenskapen, att blott
slappa igenom sig solljusets orange.
roda stralar. Praktfullast ar darfor
aftonrodnaden, mar .vattengasen
forst, till fold af jordens mot solned-
gangen intradande afsvalnine, b6rjar
att tatna, och solstralarne sedan, eme-
dan solen star SO lagt, hafva att
tillryggalagga en- lang vag genom de
uppkommande sma dimmblasorna.
Innehaller daremot atmosferen redan
sd mycket vattengas, att don fore
solnedgangen tatnar till dimmor och
moln, sa visar sig blott en- matt, gull
aftonrodnad, och man anser delta
med rata sasom ett f6rebud att det
smart kommer att regina. = 81
Pa morgonen daremot kan vatten-
gasen for det mesta f6rst b6rja att
uppstiga da, mar, solen redan verkat
en- It'd bortat. Solen star da redan
hogt, och dess stralar hafva en- korta.
re vag genom de af sma' dimmblasor
uppfyllda lsgren. Morgonrodnadens
farg ar for den skull mindre liflig an
aftonrodnadens. Blott de fall, att
atmosferen redan hade ett So ymnigt
f6rrad vattengas, att den trots solupp-
gangen ofvergar / dimmform, ser
man en- praktig morgonrodnad. hvil-
ken likasa ar ett f6rebud till regn,
som den malta aftonrodnaden.