Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-06-17
politiska laget, / korthet sagdt, vara

5e.,s5s 4: NllnneapOlSs I've
politiska laget, / korthet sagdt, vars
delta, att. 1880 ars riksdag skulle
blifva en- vapenhvilans riksdag, fran
hvilken ALA stora fragor skulle vars
aaaqsnade, och hvilken skulle hafva
till uppgift att genomga en- betydel
sel6s budget, egna .sin ,hufvudsakliga
karft at allehanda gagneliga lagstift.
ningsarbeten SAINT darefter god It'd
atskiljas.
Men annat handle. Riksstaten var
| visserligen sadan man vantat sig den.
pa tillfredsstallande satt rensad fran
st6testenar, och en- vacker mangd
agstiftningsarbete f6relag. Men sin
stora fraga gick icke heller denne
! riksdag fri ifran. Till stor ofver.
raskning for bada. sidorna framlade
ministeren De Geer sin nya warn.
pigtslag. och for att 6fvertyga dem,
hvilka i denne lag icke kunde finna
nagonting sa trangande yigtigt, ON,
att har verkligen var nagot pa farde,
sd :, fdrklarade kabinettets framste
man; genast vid :propositionens fran.
laggande. att pa hennes antagande
berodde kabinettets vara eller icke
vara. :.
vi beh6fva icke. aterkalla lasarens
mime innehallet af denne warm
pligtslag. Den var EFT aterupprepan-
de / svagare form af 1877 ars forsok
att bygga en- provisorisk nodhjelps-
organisation pa den gamla grunden.
Den gick ut pa att utstracka den all
mama varnpligten, fran nuvarande
fem 6ldersklasser, till tolf aldersklas-
ser bevaring och alta aldersklasser
landstorm, att rullf0ra bevaringen
och uppratta kontroll 6fver de warn.
pHgtiges installelse till ofningarna
och ofver deras vistelseorter. Man
menade sig salunda fa en- n0dtorftig
organisation af landets tillgangliga
stridskrafter.
Under Pask voro rlksdagsmannen
hemf6rlofvade och aterkommo efter
ferierna-Andre kammarens man, efi
ter 6fverlaggningarna med valman-
men, starkte slit beslut att forkasta
denna lag, for hvilken hela landet
radde antingen k6ld eller oek afgjord
motvilja. Ingen meningsyttring ha.
de f6rekommit for lagen, men manga
och kraftiga emot den samma.
Forste kammaren antog lagen
emot ett, i militara organisationfra.
gor, ovanligt stort mindretal- ia
mot Al nej. Andre kammaren forka-
stade den med den stora r0st0fver-
vigten af 12l nej mot Is ia. Orsa-
kerna till f0rkastandet voro ferehan-
da. Dels borde krigslagarne under
ga en- tidsenlig omarbetning, imam
man Vile sanda fere aldersklasser af
landets ungdom under deras valid !;
dels innebar lagen ingen verklig Or
ganis ltion. emedan det ieke fnnes be.
fal till sa stor krigsstyrka, som en-.
ligt lagen skulle kunna kallas under
fanan, och soldater utan befal kunna
f6ga utratta F.; dels-och framfol ALT
-fruktade man faran af, att lagen
skulle bidraga till grundskatternas
och indelningsverkets fastlasande, i
det att hvarje atgard till forsvarets
forbattrande pa den gamla grunden
maste vacka nya forhoppningar hos
dem, som 6nskade behalla grundskat-
ter och indelningsverk, SAINT CORA
dem mera obenagne att gifva slit BIZ
fall till dessas afskrifning.
Och sa vardt da Andre kammarens
beslut cit genljud af de manga folk
m6tesbesluten och adresserna ett
vidhallande af det gamla program
met, kompromissens program ingen
andring f5rsvarsvasendet annat an
f6rbindelse med grundskatternas
och indelningsverkets afskrifning.
Varnpligtens fall foljdes af mini
steren De Geers afgang. De afostes
af hvad man viss man kan kalla
vart lands f0rsta pralamentariska
ministar, da dess ledande man. i mot
sats till f6regaende statsministrar,
gjort sin bana icke som embetsman,
utan som politisk man och partileda-
re inom riksdagen, och da dess pro,
gram, efter hvad det fornummits, ar
det samma som Andre kammarens
fertals : framlaggande af ett har.
ordningsforslag, bygdt pa samma
grunder som det ar 1873 af landtman.
napartiet framlagda, och forening
med grundskatternas och indelnings-
verkets afskrifning.
Mast efter varnpligtslagen var det
tullfragan, som adrog sig riksdagers
sa val som landets mesta uppmark-
samhet. Det ar alias mime, huru
allvarsamma tillrustningar det pro-
tektionistiska lagret hade gjort for
att vid inneyarande riksdag sla cit
kraftigt Stag och ga fran stridsfaltet
med battre segertecken an den sn6p-
liga trofe-tull leksaker- som var
det f0regaende arets enda winning.
Vid riksdagens b0rjan framlades mo.
toner dels ON S. k. inregistreringsaf-
gift ped S proc. 8 vardet for ALA
artiklar som till riket inkomma, dels
ON sd val inf6randet az tullafgifter
for hittills tullfria lifsmedel, raam-
nen och arbetsredskap, som afven an
senliga tullforhojningar for ett stort
antal redan tullpligtiga industriar.
tiklar. ALA dessa vidt omfattade
f6rslag hafva emellertil endast ledt
till en- med knapp majoritet beslutad
s'inregistreringsafgift" for hvete-
mj6l, gryn och b6nor SAINT bestam-
mande af tullsatser for de hittills
tullfria artiklarne humle, majs och
ost. Vidare har riksdagen, mot pro-
tektionisternas bestridande, f6rklarat
sig f6rutsatta, att nu gallande fran
ska handelstraktat, hvilken som be-
kant utgar med inneyarande ars slut,
skall komma att forlangas, och vid
den anh8llan riksdagen funnit sig b6-
"a hos K. Mt CORA ON en- utredning
ST naringarnas nu varande stallning,
hafva bada. kamrarne ur sina beslut
uteslutit ALT, som kunde tyda pa, att
den begarda utredningen skulle ske j
retektionistiskt syfte. zl,.s.5.g.''l 8