Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-01
ON fogelburar.

Underhallandet af foglar bur har
en- eller AMMAN velat utan undantag
betrakta som diurplageri, och ehuru
delta svarligen kan bestridas afse-
ende pa sadana foglar, som uppvux-
ma frihet maste kama saknaden
daraf sardeles smartsam, synes oss
likval f0rhallandet vara nagot amor
lunda med dem, hvilka, sasom kama
riefoglarne, aro uppfodda tangelse
eller som tamda och salunda icke
kunna sakna den frihet de aldrig at
multi och dessutom aro ur stand att
lifnara sig, ON man skulle gifva dem
friheten. Man ser dem likval ofta
mycket granna burar, dar de verkli-
gen plagds pa ett ytterst tanklost
satt, darigenom att de instangas
korgar, som aro 50 sma att de icke
ems kunna sla ut vingarna. Det har
i senare tider blifvit vanligt att hy-
sa dem burar, som taga sig myc-
ket napet ut ena hornet af f6n-
street. Granskar man narmare en- sa-
dan liten nipp, finner man dem haf-
vr pa sin hold fem tums bredd och
sju tums langd. Tanka vi efter.
ar delta nastan detsamma som ON
menniskan instangdes en- tire alnar
bred, fem alnar lang kammare, dar
hon hvarken kunde stracka ut ar
hnarne eller taga cit par steg fran
och tillbaka och knappt kunde van
da sig. Mangen skulle kanske un-
der bostadsbristens tider vara dar-
med ganska belaten, men en- skill
mad ar, ON ett sadant rum ar endast
nastet eller det skall bilda hela var
verld.
For ett andamal aro sadana burar
synnerligt lampliga, och det ar att
forvara uppstoppade foglar. Ser
man dessa genom burens galleri, 6kar
det hog grad illusionen, och de
kunna afven holjas utan att detta
skadar konstverket.
Will man underhalla t. ex. kama
riefoglar, maste aburarne vara sa sto-
ra att de tillata djuren att fullt ut
sla vingarne, d. v. 8. vara omkring
>dubbelt So breda som afstandet mel
Ian vingspetsarne och afseende pa
langden atminstone tillata djuret att
faddra EFT par vingslag. Efter den.
ma berakning maste en- bur for ka-
nariefoglar hafva minst alta till ito
tums bredd och tolf till femton
tums langd; for dem passa alls icke
.Vaggarne bora besta az lagoon grof-
va metalltradar, som Cd ratt ned SAINT
sta. "a lagoon afstand fran hyarandra.
Man hAr senare tider mycket b6riat
att CORA burar at tunn plat, som ge-
nom presenting erhallit en- mangd d.
gurer, som skola genomslappa dagern
|soch tillata Tfoglarnes betrak ktande !;
uti dessa iutskarningar fastna fog
larne ofta med f6tterna och kunna,
do de f6Fs6ka att frig6ra sig, pa
mangfaldigt satt skada sig. Dyli-
ka grannlater bora undyikas. ..
En- AMMAN yan1ig men myeket stor
archaeological for. burfog1ar: aro de
alltf6r fina yagIar eller8 pinnar som
for dem begagnas. For kanariefog-
/ lar anyandes ofta r6r, men dessa aro
for ffna; da klorIla ei kunna 1igga
emob pinnen, n6tas de Ell och blifva
darf6r So lSnga att de besYara djuret,
Iatt fastna och afrifvas, hvilket myc-
|sket plagar dem; hafsa djuren fna
pinnar, n6dgas de hampaktigt sam.
Imandraga tarna, hyilket hos dem
|framkallar kr8mp. som gor dem stel-
tbenta och gTnndlagger andra 1idan-
den. Det ;basta anne till pinnarsif To-
gelburar az sbambnr6 il, som b6r hat
IJltiIl " tum gen 0mskarning des.3
Fla tillata djuren att omf alta yageln 90
lsatt klOfna n6tas de befUfya ej
Ekrampaktigt sammandraga tarna och
Idjuren Iialla sig Iitiigare och kraftiga-
Ire. Dz 81 beskaff fade pinnar arO star
Eka och k1nna 1att reng6r blifya de
[i langden ickss dyrare an de sk6ra
Observation-Disclosures som latt brista
teller spricka da ~ nnaste anskaffas.