Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-06-03

Nordostpassagen och dess
man. +. s.. :.

N0rd0stpassagen och dess
man. 4. ! :.
(UR q. H. IT,
| Den f6rsta driffjadern till f6rs6ken
att finna nordostpassagen var densam.
ma som till ALA de stora upptac ckterna
under fjorton. och femto tonhundr dratalen,
| upptackternas guldSlder - namligen
att fnna en- ny handelsvag till det rika
Indien. Europeerna maste namligsn
pa den tiden landvagen hamta sina va.
ror fran Asien men genom turkarnes
framtrangande blef samfardseln ALT
svarare pa de vanliga handelsvagarne,
och da varorna gingo genom mauga
handler och maste f6ras fran bland
barbariska folk, som togo dryga vim
ster, blef f6ljden att de tingade ett
oerh6rdt pris. Salunda upptackte
portugiserna genom upprepade resor i
slutet af l40Otalet vagen till Indien
! genom att kringsegla s6dra Afrikas
|kust;; och detvar under sokande efter
en- vestlig vag till det asiastiska Indi-
en-, som Kristoffer Columbus gjorde
sin stora upptackt af Amerika, ,hvilken
ater gaf anledning till nya farder at
delta hall, Dumera under afsigt att
inna rika guldland.
Men afven norr genom polarhaf-
vets isar gjorde man f0rsok att kom-
ma fran Europa till Asien. salunda
riktades anstrangningar pa att fnna
nordvestpassagen eller en- sj6vag fran
Atlanten till Stilla hafvet genom den
nordamerikanska 6gruppen d. v. s. i
nordvestlig riktning fran Europa un-
aren 1498-163l. De aterupptogos
f6rst 1918 af John Ross och Parry.
Den store upptacktsresanden Frank
lin foretog ls45 ett nytt forsok, men
fros inne med sina skepp nordvest om-
kring Williams sund ooh omkom med
ALA sina man.. Ibland de manga radd-
ningsexpeditionerna for Franklin var
afven McClures, hyilken anses sasom
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. upptackare, ehuru
.sporsmal ar ON icke Franklin kan an
ses med sin olvckliga expedition haf-
WI lost den. Emellertid fnnes en- Ii
ten stracka l Nordamerikas ishafs6-
grupp, som icke tlllryggalagts af far
tyg, sa att Amerika aldrig fullstan-
digit kringseglats sasom nu Asien.
Nordostpassagen som f6rst vara
dagar blifvit utford f0rs0ktes likale-
des tidigt nog. Venezianen Cabot,
som var kand sasom en- stor sjoman,
uppgjorde England plan for en- sjo-
vag nordostlig riktning fran Allan
ten till Stilla hafvet och ett engelskt
sallskap bildades 1853 for att utrusta
en- expedition delta syfte. Ledare
var sir Hugh Willoughby, som tillika
med tva skepp och sjuttio mans be-
sattning gingo under vid ryska ku-
stem brist pa lifsmedel. Det tredje
skeppet hade tagit vag till Dvinaflo-
den. Engelsmannen fortsatte forso-
Ken 1853 och 1880, hvarefter de tillsvi-
dare tr6ttnade pa att fullfolja upp-
tacktsresorna at delta hall. Sedan to.
go hollandarne vid bl. a. under Ba-
rents ledning Q593 och l596) och en-
beloning af $4,000 gulden utfastes af
generalstaterna for nordostpassagens
utf6rande. Andra upptackter gjordes
men icke den. AT II man som med
Barents ofvervintrat pa Nova Semlja,
hemkommo tolf ledaren sjelf begrofs
daruppe.
Nya forsok f6retogos af engelsman-
nen Hudson 1907, 1908 och 1910 och
hollandarne gjorde cit par sista an
strangningar 1912 under Won Horn och
1925 under Bosnian. Engelsmannens
sista fors6k under delta arhundrade
att inna nordostpassagen var Woods
ar 1879. men Wood, som f0rut varit en-
ifrig forfaktare af nordostpassagens
m6jlighet blef efter sin fard en- haf-
tig motstandare daremot. Den store
upptacktsresanden Cook gjorde l776
-l778, jemt ett sekel efter Wood, vid
sidan af sina upptacktsresor Stilla
hafvet anstrangningar, att finna nord-
ostpassagen, som sloto med att han
vitsordade dess omojlighet.
Alter lag saken mere narmare ett ar
hundrade till dess 6sterrikarne Wey-
precht och Payer ar 1872 g5orde en- fard
for att f6rbi Nova Seimlas nordspets
och Sibiriens kust framtranga till Be-
ringssund. Efter otroliga m0dor och
efter tvanne ofvervintringar hemkom-
mo de-, den enc fortfarande med asig-
ten ON sakens om0jlighet, den andre
6fvertygad ON dess utf6rbarhet.
Det var f6rbehallet at Adolf Erik
Nordenski6ld och Arnold Louis Pa
lander att fullborda ett verk, som un-
der tire arhundraden gackat ,sa mango
modige mans forstr6stan. Och ON
delta blott varit en- lycklig slump,som
man hade att tacka for denna gerning,
So skulle den icke fortjena all den
hyllniEg, som kommit den till del.
Utom det onekliga mod, som delta
stordad fordrat har namigen ocksa
krafts en- snilIrikt och sakert lagd
plan, grundad pa mangariga veten-
.skap1iga forskningar i dessa nejder-
;det ar Nordenskiolds fortjenst - en-
monstergill utrustning af skeppet och
en- skicklig sj0mans ledande hand, det
ar Palanders gerning.
Ingen af dem ar framling ishafvets
nejder, och den uppgift, de nu lost, ar
icke den enda, ON ocksa den NEST ly-
sande bragden deras lefnadshistoria.
Mis- Adolf .Erik Nordenski6ld ar,
som bekant, son af det gamla br6dra-
landet pa andra sidan 0stersj6n, az
finne. -
Hans egen sjelfbiograf lemnar oss
ett intressant svar pa den frSgan, hu.
|ru han kom att 6fvergifva slit gamla
fosterland och sla ned sina bopalar pa
svensk jord. j..
I Finlands hufvndstad f6ddes han
den IS November 1882, den tredje
ordningen af sju syskon, son till che.
fen for sfinska bergsstaten Nils Adolf
Norde sjelf en- naturforskare,