Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-08
] sMIllNEsoT 81 Is IDN1aa,

S8geE,fs laQua de smeQ. uk6Gamm s6a6K.ss
|itricit tet, repe eliera dfat;; krop-
paE. III som ,in1Ineia llssa aolfknamnig elak.
|itricitet,, atrial ssfandfae So, y, ...'
Icke blott genooma { ginlidningH,s H ntan az
ven pa snnat satt kan elektricitet-1
kroppar framkallas !; o f6retradesyisi
sker delta genon 6msesidi beroring
|menans olikartade kfoppaf, II synnar-
Ehetmellan clfka installer, afvensom
nedelst Kemiska procesaer. B pen &C.
nom ber6riug framalstrale elektri-
citeten kallar man ock, efter dem,
som upptackt den, Galvanisk eller
Volta's .elektricitet. men dessg fenqs
mener Ssammanfattas under benamy
ningen galvanism. Mar tvs metaller
genom ber6ring blifva elektriska, sd
visar den, enaspositiv. den andra ne.
gativ elektricitet. En- och samma
Emetan 'blir anspositiv, an ne9atiy,alIt-
Esfter don metal smed hvilken den
kommeri bef6ring. Man kan, ,darf6r:
So i en- fold ordna ALA metaNer, att tt
hyar och en- blir negatiY; med hyarje
:f6regaende, och positivE med Ii varje
efterf6l land Bland de bekautare
metallerna ar zinkens den NEST positi.
va; sedan ar ordntngsf6Iden ;ldenna
bly,, tenn. jern, koppar. silver, guild,
splatina; den NEST negativa ar kolet.
Pa ju langre afstand fran hvarandra
tya metaller beflnna sig denna ord
ningsf6ftd, desto kraftigare ar mot
sattsen at de hos dem framkallade
elektriciteterna eller deras elektriska
spanning (tension). link och platina
aro saledes en- kraftigare elektricitets.
kalla an link och koppor; men link
och kol aro en- annu kraftigare- AT
den elektriska spanningens styrka be-
ror ocks elektricitetens verkan, hvil-
ken alltid ar en- fold daraf, att de
elektriska motsattserna utjemnas.
Delta utjemnande f6rsiggar antingen
omedelbart genom narmande af en-
AMMAN kropp af motsatt elektricitet, i
,hvilket fall det gifver sig tillkanna ge-
nom fenomener at attraktion och re-
pulsion, darigenem att icke ledande
kroppar genomborras och krossasg
SAINT att gnistor ofverspringa; eller
det eyer rum genom f6rmed]ing af en-
ledande kropp, genom ~hvilken elektri-.
citeten iksom r6r sig fran den ena
pollen till den andra. Denna r6relse
kallar man elektrisk str6m SAINT be-
hammer den fran den positiva till den
.i,egatiya pollen riktade str6mmen DO.
sitiy, q en- motsatta negatiy str6m.
Yerkningarne af .denna stf6m aro ddels
fysikaliska, delss kemiska, dels3 fysio-
logiska.. DEN framalstrar lius och var:
me, hvilket dels bevisas at de 6fver-
springande gnistorna, dels daraf att
amnen, som under andra omstandig-
heter endast med m6da kunna forsat-
tas smaltning, 1genom densamma r8-
~
ka gl6d och smalta. Den s6naerde
lar yidaTe kemiska foreningar,och
det har forst, som ~bekant ar. med
dess tillhjelp 1yckats att s6nderdela
vatten dess bestandsdelar, vate och
syre. Den astadkommer haftiga skak-
ningar, det sakallade elektriska sla-
get, i dur och menniskokroppar. Den
framalstrar slutligen magnetiskaverk-
ningar, enar den ena sidan foryand.
lar icke magnetiskt jern till magne-
tiskt; q andra sidan hos fritt r6rli-
ga magneter astadkommer en- bestamd
riktning. AT dessa de elektriska
str6mmarnes verkningar beror for
den skull ock de fiesta tillampningar
af elektriciteten, som det praktiska-
lifvet f6rekomma.
fF0rfo \