Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Ur villfarelSernas historic.


Ur villfarelsernas historic.
| (Ur Svenska Familj -Journalen.)
Blakulla-dogmen utg6r / vart Stag.
tes historic ett af de sorgligaste be-
| vfsen pa, huru menniskoanden kan
fantisera sig in pa fruktansvarda
irrvagar och genom vidskepelse franz
kalla grasliga olyckor.
Och likval ar, betraktande af de
m6rka tidsf6rhallanden, under och
genom hvilka denna dogm f0rst upp.
tradde och vann tillhangare, dess
framkomst langt ifran of6rklarlig >
och f0ljer man villfarelsen ALA dess
utvecklingsskeden, skall man erkan.
ma, att det naturligaste hela denna
orimliga och m6rka SAX ar, att den
folktron slagit rot och vuxit upp som
en- tankbar mojlighet. Att So skedde,
Der odde namligen vasentligast darpa,
att de, som borde hafva staff pa hoj.
den af sin tids vetande och biIdning
och representerade makten, smart
sagdt voro de forsta att sluta sig till
villfarelsen ON Blskulla, dess herr
skare och dess bes0kare, och i ALA
handelser genom slit braskande och
ofornuftiga upptradande gafvo aux
toriet eller helgd darat. I de bekan-
ia hexeriprocesserna Dalarne mid.
ten af sju.tonde seklet nadde elandet
hos oss sin h0jdpunkt; darigenom
6ck Blakulla -dogmen ocksa slit blods.
dop, sina martyrer och sin-framtid.
Det ar har icke nodigt att upprepa
den kanda skildringen af de ohygg-
ligheter, som rattuisans MANN sattes
i seen af myndighet erna, anledning
af hexerihistorierna. Processen gjor-
des sa kort som mojligt: man miss.
tankte, arresterade, ransakade, dom.
de och brande! Framf0r andra taste
tva af den tidens hogst betrodde man
i vart land slit namn vid blodsdom-
marna ofver "trollpackorna'' Da-
larne. Den enc var landshofdingen
Duwall Falun. Den andre var riks-
radet Lorentz Creutz. Men afven
ortens prester visste ej battre, an att
blasa under balets mot himmelen sla-
ende lagor. Det ar ofrigt lika mark
ligt som sorgligt att fyrtio ar efter
Gustaf II Adolf dod, det land, som
genom honom fck hedersposten att
vara en- ljusets och trosfrihetens
banerf0rare, sadana ohyggliga mork-
sens gerningar kunde bedrifvas af
rattvisans handhafvare och att endast |
iva man hade nog mod eller nog upp.
lysning att ofentligt tillropa sin sam.
tids h6gmogende, att de skandade
f6rnuftet och rattvisan, da de enfal. |
Olga qvinnor sago trollpackor, som
maste a bale brannas. Dessa bada
man voro biskop Rudbeck Westerns
och professor Brunnerus Upsala,
hvilkas namn ensamt for den sakens |
skull fortjena att ihagkommas.
Afven cit helt arhundrade senare
gjorde sadana Blakulla. eller tr oil.
domshistorier mycket vasen af sig |
och forledde man, af hvilka man ratt.
visligen kunnat vanta annat, att |
0ppet framtrada som anhangare af |
Blakulla.laran och darmed blotta sin |
inre skroplighet. So forwards Svea
hofratt ett betankande af prosten
Leksand. dateradt den % Oktober
1758-alltsa for knappt mer an hun
dra ar sedan, dari denne forsam-
lingslarare pastar, att trolldom grun-
dar sig pa personiigt gforbund med
djefvulen, och darjemte fritz medgif-
YER, att tva af hans forsamlingsbor,
hvilka namngifvas, pa grund af ett
sadan forbund "verkligen trollat"!
Tyvarr, ar det alltfor sannolikt, nit
annnu dag en- och AMMAN, hvilken af
slumpen korats till en- foresyn for an.
dra. skulle vara benagen att under
skrifva den antydda leksandsprostens
till Svea hofratt afgifna trosbekannel-
SO!
Blakulla, dar djefvulen, enligt folk
tron, haller hof och mottager sina
tjensteandar, antogs vara belaget
site har och lite dar.'' Knappast nd.
got af vara landskaper torde sakna
slit Blakulla, och vi kama for ofrigt
intet land i Europa, som inom sina
granser ej har hera samlingsplatser
for det ondas representation. hvaraf
foljer att Blakulla-dogmen ofverallt
vunnit bekannare. Samtidigt med
trollpackornas afllfvande Sverige
forsiggick liknande scener Frankri
ke. Det h6r till historien, att Blakul-
la ar sin trakts vildaste och ogastvan.
ligaste stale, dar inga andra an onda
andar anses kunna hafva lust att vi
stas.
Harz ar, som bekant, nora Tysk-
lands storsta berg. Till denna berg
strackas skrofligaste och vildaste parti
har folkfantasien ocksa f6rlagt nora
Tysklands Blakulla-Blocksberg, som
det dar kallas.