Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-09-16

n.,s Torsdageln den
= dan 'visste man annn ingenting ON 8!
b maskfnen j nagon form, och blott nj
l. ,gra och trettio ar Sha f6rautits seda
: den forsta maskin, som verklige
kunde sy val, ,konstrnerades. KorteI
Q gen, anda tillsy Elias Howe ar l84
: kom pa den ideen att amanda tv
tradar och formera stynget med TIL
! thielp az en- skytteb var broderi de
] yttersta maIet och SSslutet pa nasta
} ALA forsok att .sy pafmaskin. Hvari
: stor uppfinning masteg utvecklas oc
! fullstandigas, och symaskinen ar re
|. sultatet af mangas tragna tankearbe
te, men dess fullkomliga brukbarhe
daterar sig endast fran Elias Howe
uppinning. !;
c. F. Weisenthals invention af 81
tvauddig nal for broderi for hand, pa
tenterad Juni 1885,. synes ha vari
forsta steget till den moderna syma
skinen. Nalen skulle 'anvandas So
lunda att man holl den pa .midter
med f1ngrarna, for att ej behofva van
da En- onskan att CORA dyrbart bro
deri billigare ledde salunda till ett
afgjordt f6rbattrande az en- ibland dc
nyttigaste industrigrenar.
Det dnnes nagra gamla engelska
patent pa symaskiner. I JUL 1870 or.
holl Thomas Saint patent pa en- en-
alldeles ny metod att forfardiga sko.
don och andra saker medelst mekani
ska verktyg eller maskiner," och
ibland de ritningar som medf6lja be.
skrifningen harpa, ar en- 6fver en- ma.
skin for laskning, g,stickning eller som.
mad. denna maskin fans en- vertikal
syl parallel med nalen, och sedan ha-
let blifvit stucket arbetsmaterialet
medelst sylen, forbes traden, som lag
Oliver halet, igenom det medelst den
trubbiga nalen, som slutade med en-
gaffel eller skara. Da nalen gick upp
igen hade den bildat en- ogla, hyari en-
krok fasthakade sig, .hvilken satt qvar
den samma tills ett annat styng
gjordes genom oglan, och salunda ut
f6rde maskinen-det enkel-tradiga
kediestynget. Det arbetade mahanda
bra, men var icke sardeles omtyckt,
och kom smaningom ur bruk.
Eft franskt patent, dateradt den Ia
Februari 1904. uttogs af herrar Stone
och Henderson pa zen ny mekanisk
princip, afsedd att ersatta handarbe.
tet vid sammanfogning af stycken af
b :jlig material af ALA Stag, och syn
nerhet lamplig for kladsomnad." Till
denna maskin anvandes en- yanlig nal,
hvilken drogs igenom tyget medelst
iva par kniptanger, placerade, det
ena paret Oliver och det andra un Ter
tyget. Nalen sk6ts tillbaka efter
hvart stygn, och traden drogs sa att
saga med tva automatiska handler.
Det var foga upp6nningsrikedom i
denna maskin, vida mindre an Tho
mas Saints.
John Duncans maskin, samtidig
med den f6renamda, arbetade med ett
stort antal krokar eller nalar och var
afsedd for broderi. Den sydde kedje-
styng pa enkelt klade och skulle med
nagon f0randring kunnat anvandas
till somnad.
Tiugofem ar senare, ar 1929, uttog
Henry Book patent pa en- brodeerma-
skin, som anvande EFT stort antal ma
lar, ala med tva uddar. och med cit
oga pa midten. Dessa forbes genom
tyget medelst kniptanger, iksom pa
Stone och Hendersons maskin. och
liknade den nal, som Wesenthal er-
hallit patent pa. Josua Heilmann for
battrade denna maskin och tillegna-
de sig till en- stor del aran daraf.
En- fattig skraddare fran ST Etien
ne Frankrike, vid mann Barthelemy
Thimonnier, uppfann en- symaskin af
TIA, pa hvilken han 1880 uttog pa
tent, och sedan han ar 184l hade bildat
f1rman Ferrand, Thimonnier, German,
Petit ct Gle genom en- ingeniors, vid
namn Beaunier infytande, hvilken in
sag uppfnningens f0rtjenst, 6ppnade
han en- fabrik vid Rue de Sevres i
Paris, och attic af dessa tramaskiner
anvandes till forfardigande af unifor-
mer at armeen, enligt kontrakt. ALT
artade sig val, tills en- hop arbetare,
fulla af raseri och afundsjuka, anf0l-
10 fabriken, f0rst0rde maskinerna
och tvungo den olycklige skraddaren
att taga till fyktep. Da hans beskyd-
dare Beaunier kort darefter dog, upp.
lostes det stora bolaget. Thimonnier
atervande till Paris, men hade ingen
framgang och blef bokstaaigen tvun-
gen att fortjena slit uppehaIe genom
foreyisning af sin symaskin, da han
slapade sig tillbaka till ST. Etienne.
Ar l848 hade han f0rbattrat maski-
nen, gjort den af METAL i stallet for
ira, och med tillhjelp af hr Magnin
fran Villefranche skaffade han sig ett
patent i England, hvilket slutligen
saldes till cit bolag Manchester
men liksom ALT -nytt i delta land,
adrog sig maskinen foga uppmark-
samhet. En- ny verkstad, som uppsat-
tes Paris 1848, f6rst6rdes under re-
volutionen samma ar. En- maskin,
som skickades till London-expositio-
men 1851, kom for sent for att bli upp-
tagen katalogen och blef alldeles
forbisedd. Hans olycksode ofvergaf
honom aldrig, och efter en- lang strid
mot vidriga 6den dog han fattigdom
| 1857.
Till Thir onniers maskin anvandes
en- nal med krok pa; traden lag under
tyget, och da kroken pa nalen hade
gait igenom detsamma tog den tra-
den och f6rde upp en- ogla. Qvarhsl-
lande denna ogla, gick nalen ater ge-
nom tyget efter en- ny ogla, den andra
6glan drogs genom tyget och den for
sta oglan SAINT bildade sa1unda ett
styng. Det ar konstateradt att denna
maskin kunde sy tv8 hundra styng i
minuten; och ON den stackars skrad-
daren fran ST Etienne icke hade haft
an ssilan flrfarlig otur, skulle han al