Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-22
Abraham Lincoln.
Forts. fir. for. n:r,)

(Forts. fir. for. n:r.)
Mr. Lincoln fam vid tilltradet af
sin styrelse nationens kredit mycket
f6rsvagad af den ovisshet som radde
ON framtiden dess fotta skingrad,
och knappast ett dussin sjodugliga
skepp funnos brukbara for kustf6r.
svar; st6rre delen af krigsmateria.
lerna i handerna pa de staters styrel.
Sc, som redan affallit; fastningar,
skepp, myntverk, tagna af de upp.
roriska; den reguliera armeen afvap.
mad och hemsand som krigsfangar !;
garnisonen pa Fort Sumpter nastan
uthungrad af brist pa undsattning.
Dessa voro de ej sardeles uppmun-
trande fakta, som lago den tilltradan-
de presidenten for ogonen.
Den 13 April funno rebellerna for
godt att storma den redan, af brist
pa proviant, hardt ansatta fastningen
Sumpter, hvilken efter % timmars
hardnackadt motstand maste kapitu.
lera den IA April.
Nodvandigheten af att kalla natio-
nen till vapen kunde ej langre f6rbi-
ses, och den Is April utstallde presi-
denten EFT upprop till varfning af en-
frivillig armee af7 900 man. Delta
vande folkets uppmark samhet pa den
tidsfraga, som under de foljande fyra
aren skulle So mycket och So hardt
pr6fva deras f6rmaga och talamod.
Denna presidentens kallelse besvara-
des genast af folket, hjertligt och
med allvar. Man och medel erbjodos
regeringen i 6fverfod. Staterna KEN
lucky, Missouri, Maryland, Delaware
och Virginia voro annu obeslutsam.
ma, och nagra af dem besvarade upp-
ropet med trotsiga hotelser och for
akt. Virginia slot sig straxt darefter
till retellerna. Missouris guvern6r
f6rsokte att fora sin stat samma
riktning, men da han sag att han ej
skulle lyckas, flydde han fran staten,
och Unionen tillgifna embetsman
6fvertogo styrelsen. Maryland, stalld
under krigslagen, slot sig till Nord.
staterna och frigaf sina slafvar. De.
laware haltade en- lang It'd pa bada
sidor, men samlade slutligen trupper
for Unionen. Kentucky f6rs6kte att
halla sig neutral, men f6ljden blef att
den f6rvandlades till en- tummelplats
och ett plundringsfalt for de bada
stridande armeerna.
Den 4 JUL sammankallades en- ex-
ira kongress. Den 10 April f6rklara-
des ALA sj6hamnar Sydstatsrna un-
der blockeringstillstand. Staden
Washington, Unionens hufvudstad
och regeringssatet, hotades af rebel
lerna. men blef dock, ehuru ej utan
blodsspillan, starkt befastad. Presi.
denten hyste lange hopp ON fredens
snara aterstallande och att kriget eli
skulle blifva langvarigt, utan att
enighet och broderkarlek skulle som
fordom komma att herrska 6fver hela
landet, men det blodiga slaget vid
Bull Run skingrade till st6rsta delen
denna illusion och nationen b6rjade
med allvar rusta sig for den f6resta-
ende striden. Presidenten hade un-
der h6sten och sommaren af aren 1851
och 1862 ett bade vigtigt, modosamt
och ansvarsfullt kali att skota. Ian.
dets fnanser voro lagervall och; anda
maste stora armeer varfvas och un-
derhallas. Manga tvistefragor skulle
bilaggas bland andra voro Mexikan-
| ska krigsfragan och den standigt ater.
kommande fragan ON slafveriet, de
svaraste att bilagga. 1859 var pa
det hela taget ett ar af angslan och
svikna f6rhoppningar for presidenten,
ehuru det nu och da upplystes af en-
solglimt.
General Thomas, vann en- lysande
seger vid Mill Spring. Hallock,
Grant och Buel gjorde segerrika mar
scher genom de upproriske staterna
Kentucky och Tennessee. Island No.
10, denna for sj0farten pa Missis'
sippi sa vigtiga forsvarspunkt, er6f.
rades fran rebellerna. Staderna
Memphis och New Orleans stormades
och intogos, och likasa fastningarne
Beaufort, Port Royal och Ranocke
Island. Det nya aret f6rde sin SKIOLD
ljusare utsigter for Unionen, och re-
dan den forsta dagen helgades genom
en- handling som kommer att qvarsta
som en- lysande stjerna i vart lands
historic, langt sedan ALA sar fran del
blodiga kriget blifvit lakta. Pa den
ma dag utstalde president Lincoln ett
manifest ON ALA slafvars frigifvande
inom F6renta Staternas omrsde.
| Repu bliken, Frihet. -Jemlikhet ble1
en- verklighet, en- sanning och ej blot
pralande ord. Hadanefter skulle alls
laglydiga medborgare utan afseende
ps ras och hudfarg betraktas Mka
| Den skamfack som slafveriet pasatt
Unionens SKIOLD, skulle aftvas; att del
Eskedde i br6ders blod ar beklagligt
men den seger som vanns var herrlig
| Frihetens och framatskridandets Sc
ger 6fyer m0rker, barbarism och ty
! ranni. Har Strides ej ON .nagor
gransutyidgning eller vinnandet al
| nagra tomma titlar, utan ON en- fran.
tidsprincip som den 6friga yerlden
annu ej armogen for att behandla
men som nsgon gang skall komma pl
I deras dagordning. Den dag ar kanskt
ei!s !sa afagsen, da dessa mnrkna ocf
i urgamla institutioner skola ramla
i som f6renat sig ON att halla folket
4 m6rker5 och okunnig ghet. for att 81
sImycket lattare kunna ockra pd des
| enfaid.
n q F6rbundsarmeen Yann delta zr sc
i gren yid Stone River; Vfeksbnrg ocl
Il Port HUDSON intogos och Missis
n sippi.lo frigj jordes fran REBEL
i fartyg; rebellerna utdrefyos ur Mis-