Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-04-08
Dykare.
(UR ARBErARE BLADET.) J

unders6kt, eller ett foremal upptag get
fran hafsbottnen, med help af dyka-
re; men de fleste hafva val endast EFT
svagt begrepp ON, huruledes en- sadan
dykare ser ut, eller hur dykningen
forsiggar. Man vagar darfor antaga
att nagra uppl ysningar harom skola
vara valkomna for manga.
Vattnet ar, som bekant, icke men,
niskans rata element. Under det att
helt sakert dess yta kan vara sjoman-
mems och fiskarens ''ratta element"
och hafvet kan kallas 'ssvenskens vag
till ber0m och makt," ia, till rikedom,
81 val som till ara, 81 blir den, som
maste under ytan, smart tyst som
grafven och dr0mmer hvarken ON ri
kedom eller ara, utan later lugnt de
skater, som foljde honom till botten,
blifva fskarnes skydd, och talrika
och dyrbara aro de skater, den trofa.
sta hafsbotten CONNER, talrika som
offren, hvilka foljde dem den vata,
djupa grafven.
Att kunna dyka ned som 1skarne
for att unders6ka hafsbotten och brin-
ga skatterna dagen, har darf6r ALA
tider varit en- uppgift, hvars l0sning
menniskan s6kt inna, en- l6sning,
som alldeles icke varit latt att finna.
En- menniska f6rmar namligen ej
uppehalla sig lange under vattnet utan
hjelpmedel, och under vanligaste for
hallanden blir man qvafd efter en- mi
nuts forlopp. Endast ovanligt krafti-
ga och ofvade dykare, sasom de, hvil-
ka de varmare vattnen hamta upp
perlmusslor och swamp fran hafsbott-
nen, kunna drifva det darhan, att de
kunna STAMINA tva minuter hvarje
gang under vattnet, men det ar da ett
ytterst f6rsvagande och farligt fore
tag, som hvarje gang krafver langre
hvila och 70.
Att kunna uppehalla sig langre It'd
under vattnet var emellertid vid man
ga tillfallen af stor betydelse; dyka-
rem maste naturligtvis kunna f6rses
med luft. Man lade marke till att mar
man trycker cit glas med oppningen
nedat i vattnet, 50 kan luften ej nnd-
komma, utan blir nagot sammanpres-
sad qvar glaset. Faster man en- liten
pinne med en- liusbit i 6ppningen af
glaset, sd far man Sc den ovanliga sy-
nen, att ljuset brinner en- kort stund
under vattnet.
Delta ledde redan under 15:de eller
16:de arhundradet till upp6nningen af
dykareklockan, ett klockformigt, TAFT
karl af jern eller METAL, hvari en- men
niska kunde uppehalla sig och ga dar-
med under hafsytan. Denna apparat
f6rbattrades hog grad af den engel-
ske astronomer HALEY ar l71e och an
vandes sedan annu mera f6rbattrad
form med apparater och for f6rseende
med luft o. 8. v. med sardeles stor
f6rdel.
Att dykaren ej kunde r6ra sig fritt
/ en- sadan klocka, var emellertid en-
stor brist. Man uppfann da appara-
ter till fri neddykning hafvet, och
dessa hafva under de sista 300 aren
alldeles uttrangt dykareklockan.
Darigenom bIr det mojligt for dy.
karena, att ga ut med angfartyg till
det stale. hvarest ett sjunket skepp
eller ett vrak pa hafsbottep pafordrar
deras verksamhet. Deras egendomli-
ga dragt bestsr af flera hufvudelar,
namligen kroppsstycket, kragsty
hjelmen och skorna. Kroppsstycket
bestar af ett lag kautschuk med EFT
lag tyg pa hvarderea sidan. som vat.
tentatt omsluter hans kropp fran huff.
vudet till f6tterna, hvarest det ar for.
lbundet alldeles lufttatt med skorna.
Dessa aro Just inga dansskor, ty de
aro sulade med b]yplatar af en- til! TIC
tums tjocklek, pa det att dykaren
skall sjunka uppratt genom vattnet'
Fyra blyplatas, anbragta pa andra
| stallen af dragten, gifver denna en-
vigt af omkring tio lispund: yattnet
| skul1e annars lyfta hOnOm eller CORA