Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-06-24

AIDE lrg.--:N:::o':, 8: s: 90. ;
folja pa hvarandra, att det. f6regaen
de annu fortfar, dk det efterf6Iande
intrader, forena sig till en- enda for
/ nimmelse och samtidigt uppfattas al
6gat. -
! Hvarfor blanka ofta daggdreppar
morgonsolens sken med de praktfulla.
ste farger!
Darfor att daggdropparne starkt
bryta> de genomgaende solstralarne,
men hvarje daggdroppe, vid en- be-
stand riktning af ogat, blett later ett
enda Stag af fargade stralar framkom-
ma till detsamma, under det att de Of.
riga fargade stralarne afvika sa myc-
ket fran denna riktning, att de obe-
markt ga forbi 6gat. Bland de man
ga af solen belysta daggdropparne vi
sar ssig saledes en- for ogat sasom
gron, en- AMMAN. som befinner sig lagre,
violet, en- tredje ofvanf6r denna, rod,
och sa visa sig for ogat de NEST olika
farger, hvilka maste skifta for hvarje
steg, enar, for hvar olika riktning
ogatintager, hvarje droppe tillsander
det en- olika fargad jusstrale.
Hvarfor bildar sig en- mangfargad
regnbage, da solstralarne trafa ett
regnande moln, som star midt emot
solena
Darf6r att solstralarne, da de intra-
da regndropparne. brytas och alter.
kastas af deras morkare bakvagg,
hvarpa de, da de uttrada ur droppar-
ne, an en- gang brytas sa mt s0nderde-
las fargade stralar, som framkomma
till vart oga, da vi sta So, att vi hafva
framfor oss molnet, fran hvilket det
regnar, och solen bakom oss.
Fran hvarje droppe, liksom fran
hvarje daggdroppe graset, kommer,
da ogat innehar en- bestamd riktning.
blott ett enda Stag af fargade stralar
fran till ogat. I ett volyminost
regnmoln 6nnas dock tillrackligt med
droppar ofver hvarandra for att till
samman kunna forete ALA regnbagens
farger. Fran de hogsta dropparne
framkomma blott till 6gat de neder-
sta, roda stralarne, under det de Of
riga ga f6rbi detsamma. Daremot
arc de nedersta dropparne violettfar-
gade, darf0r att de ofriga, de bla, gro
ma, gula och r6da stralarne icke traffa
0gat.
Hvarfor har regnbagen alltid for
men af en- cirkelbage?
Darfor att de regndroppar, som f6-
rete samma farg. n0dvandigt. maste
hafva samma lage mot solen och mot
dens oga, som betraktar dem, och sa-
ledes ALA uttradande r6da stralar ma
ste bilda samma vinkel med solstra-
larne, saframt icke tillika med vim
klein afyen fargen skall forandra sig
men ALA uttradande stralar maste
darjemte, for att kunna varseblifvas,
hafva riktningen mot ogat, och cit
sadant lage kunna slutligen ofver-
hufvud endast de droppar hafYa,
hvilka befnna sig en- cirkelkrets.
Hvar och en-, som observerar en-
regnbage, ser for den skull blott sin
egen regnbage och en- rak linie, som
drages fran solen till den observe.
randes oga, traffar alltid medelpunk-
ten af den cirkelbage, hvaraf regn-
bagen utg0r en- del. Just for den
skull beror ock regnbagens storlek
af dess stallning till solen. Den bill
dar vid solens upp- och nedgang en-
fullkomlig halfcirkel, och ju hogre
solen star, ett desto mindre cirkel-
segment ar den. Vid middagstiden
SO vi for den skull ofverhufvud in
gen regnbage.
Man ser salunda en- regnbage, sd
smart det regnar pa ena sidan och so.
len skinner fran den andra, hvarvid
regnbagen bildar en- kagla, som har
sin spets sjelfva 0gat, och hvars
axel sammanfaller med den rata IL
ME, som gar fran solen genom aska-
darens oga. ON dessa vilkor aro
uppfyllda, sd ser man en- regnbage i
de fnt fordelade vattnet af spring
brunnar och vattenfall, hvarvid man
stundom ser en- regnbage, som bill
dar en- hel cirkel.
Hvarf6r varseblifva vi vanligen Of.
yer den egentliga regubagen ytterli-
gare en- AMMAN mindre lifligt fargad,
och hvilken fargerna ga motsatt
ordning?
Darfor att solstralarne hogre be-
lagna regndroppar stundom tva gan
ger brytas och iva ganger relekte.
ras, sa att den strale, som minst af-
vikit UT sin riktning, ar den roda
stralen, hYilken ar hogst, da daremot
i den egentliga regnbagen de ofver-
sta stralarne, som komma fran hvar-
je droppe, aro violetta. Fran de Of.
versta dropparne framkomma likyal
afven har till 6gat de understa stra-
larne, saledes de violetta, fran de
understa dropparne de 6fversta stra-
larne, saledes de roda. Fargerna
framtrada saledes i omvand ordning,
och att de aro mindre lifiga beror
daraf, att ljuset forsvagas darigenom
att det tva ganger refekterats.
Hvarfor synas oss somliga kroppar
Invita-, andra syarta
Darf6r att De fora hafva den .egen-
skapen att aterkasta det Invita- SOL
Guset os0nderdeladt, de senare dar-
emot nastan alls icke aterkasta lju-
set och darfor alIdeles tyckas sakna
illus.
Sn6ytor aro for den skull utomor-
dentligt b1andande, enar de alls icke
absorbera nagot 1jus, saledes lata ma
stan ALT ljus, som faller pa dem, franz
komma till 6gat.
[FragoI' och svar.
l
Fran N. s. m. f., Marine Huru
skola vi ga tillvaga for att af Mlnne-
apolis & st. Louis &. R. kompani utfa
ersattning for den skada sagde bolag
tillfogade vara falt och akrar, genom
verkstaldt arhete linien White Bear
Lake & Taylors Falls, hvilket- arbete
annu ar instaldt!