Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-02-12

anse sig som Yinnare genom afiags
, nandet for lang It'd al on kalla till Eor
och fara. Men I den ej Sd lange sedal
afgjorda tYisten r6rande fiskerierns
i mellan samma fnationer f6ll skile
domens uts1ag ell f6rman f6r stoor o
britanien. AZ 1870 vadjade Forent,
i fstaterna anyo sillsen skiljedomstol /
och for ;afgorandet af en- twist med
lSpanien, hYilken hade sin upprinnelse
i i oroligheterna pa Kuba. I borjan a:
samma ar forklarade president Hayes
och de F6renta staternas statssekre
terare lmr Eyarts): Det ar styralsenj
fulla afsigt att till domstols afg6ran
de hanskjuta hFarie fall af twist ocl
svarighet, som kan uppsta mellal
delta och ett aannat land. Langr,
fran pa. areti 1870 atog sig ex-presi
denten Grant med stor personlig upp
offring af It'd och &arhete frivilligt oct
gerna ett halft enskildt uppdrag, son
skill jedomare .tyister mellan japan
,.och Kina r6rande de nyligen af f6rst
! namnda land ibesittning taga Looko
6arne.s eMalet for ex-presidenten'
ihardiga bem6danden, att naml.. af
var ia 6ppet krig, synes .vara pa got
vag att vinnas. -
Andra likaledes lyckosamma han
skjutande af tvistig heter till dom
stol hafva under sista artiondet egt
rum Europa, Asien och sydamerika
och ej allenast bland civiliserade krist
ma nationer utan ock bland folkslae
staende pa ett langt lagre trappsteg
religi6s och samhallelig utveckling
Men ON allenast ett enda krig hal
blifvit f6rekommet genom namnds
medel, sa~ar delta resultat en- rik We
dergallning for ALA de anstrangnin.
gar, som i delta afseende blifvit gjor.
da.
Den fornamsta betydelsen af On
skiljedomstol ligger dari, att den ut.
g6r ett medel att forekomma samman.
st6tningar genom att afagsna manga
af orsakerna till ovisshet och otydlig.
het, lemnannde darigenom en- heder.
lig utvag 6ppen till bilaggande at
bada parternas ansprak. Men dess
allmannare anvandande skulle i hog
grad underlattas, ON de olika rege.
ringarne Vile taga kraftiga matt och
steg for cit mer systematiskt erkan.
nande och faststallande af ep mellan-
folklig ratt SAINT formerandet af tyd.
ligare grunder och principer for den
diplomatiska och kommerciella sam.
fardseln. Det sista artiondet har
sett upprattandet af iva vigtiga SAIL.
skap for beframjandet af delta stora
NAL, det europeiska instituted for den
internationella ratten, for jurister al.
lena, och samfundet for reform och
faststallande af den mellanfolkliga
ratten, icke begransadt till endast- ju:
rister. Delta senare har kommit till
stand genom tvanne amerikaners,
James Miles och Elihu Burritts, Dr..
enade anstrangningar. De samman-
komster och ofverlaggningar, som ar
ligen halsas af bada dessa sallskap i
olika europeiska stader, hafva till
syftemal att CORA juristerna och lag
stiftarena f6rtrogna med de hufvud-
grundsatser och omgestaltningar af
f0rhallandena, som aro nodiga for ut
vecklingen af en- mellanfolklig lag.
stiftning.
Men vidare har ett verkligt exem-
pei, ON ocksa liten skala, pa m0jlig.
heten af en- mellanfolklig lagbek och
domstol kommit till stand under det.
ia artionde, namligen de "internatio-
nela domstolarne Egypten. Slut
ton nationer hafva kommit 0fver ems
ON upprattande af ett antal h6gre
och lagre domstolar Egypten, sam.
mansatte af dels utlandske, dels in.
f6dde bisittare, och genom dessa dom
|istolar hafva manga tusende tvister
pa tillfredsstallande satt blifvit l6sta.
Dessa domstolar och deras lagar be-
handla hufvudsakligen sadana tvister,
som uppsta handel och sj6fart mel:
Ian undersatar af de manga olika ma.
tionaliteter, som aro foretradda i
Egypten. Den framgang, hvarmed de
verkat, uppmuntrar krastigt till att
ytterligare utstracks detta medel att
minska och f0re5ygga tvister mellan
verldens stora nationer.
Afven en- AMMAN riktning foreligga
tecken TILL att mensklighetens van
ner Joke hafva varit utan indytande
afven 8 de h6gsta hall sin ihardiga
och vidt spridda verksamhet for fire..
dens SAX. vi mena frSgan ON partiel
afvapning af de stora militarmakter.
ma och ON indrande af deras svaraste
krigstunga. So hafva nyligen den
nedtyngande beskattningen och det
sociala elandet det segerrika Tysk.
land medfort (iksom Rysslani) all
varsamma symptom till revolutionara
faror och n6dgat de h6gsta myndighe-
terna att allvarsamt tanka pa de for
derfiga f6ljderna af den ytterliga mi.
litarismen. 50 t. ex. yttrade Or 1878
kejsarinnan .af Tyskland ett sar-
skildt samtal med 'amerikanska sande.
budet i Berlin kejsarens namn
''Han atrar ingenting sd h6gt som
upprattandet af vanskap mellan natio.
nerna. Jag Der or taga till or upp.
gift att astadkomma en- varaktig van.
skap mellan yart land och edert. Bat
tire verk kan nj icke foretaga.'' Till
samma sandebud yttrade .kejsaren
self samma ar med afseende q det
spanda f6rhallandet mellan Ryssland
och andra land: ssJag har sandt efter
er for att uttala min forhoppning ON,
att eder regering ma under denna kris
bruka slit inaytande pa yerksamt satt
till fredens bevarande. Jag har sett
nog af>slagtningar och blodsutgjutel-
Sc, och jag hoppas, att vi, under den
korta It'd. jag. annu har att lefva pa
jorden, icke skola tafva flera krig.''''
Man har till och med skal at tro, att
furst Bismarck, s.mannen af blod och
jern," sasom han ibland kallas, har,
liksom sin kejserligs here, fatt ogo.