davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Billiga tidnfngar.

MINNESOTA STATS It'd
MING och SVENSKA TRIBU.
MEN erh&llas bada f6r S3.25
ett dr., d& prenumeratiOn g6res
direkt antlngen & delta eller
Svenska Tribunens kontOr /
Chicago, Illinois.
PIONEER.PRESS (den week.
ligal erhalles tilIsammans
med STATS TIDNINGEN fxr
nastkOm mande ar f6r $500,
som bIra lnsandas / f6rskOtt.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Almannyihgt.

UNKET MOL cores lattvandigast
brukbart, genom att en- struken mat.
sked fint slammad krita blandas med
20 skalpund nj6l. Den af sadant un.
ket mj6l annars framkallade stalran.
den br6d forsvinner alldeles.
-HvAD s6MN KAN BoTA. Menni.
skan kunde snarare ga utan f0da an
vara f6rutan hvila, icke emedan hvila
ar af st6rre betydelse for menniskans
fysiska helsa, men darf6r att det ar
ofta svart att kunna erhalla sd myc.
ken hvila som fordras. Den basta
hvilan fas fran ost6rd s6mn. AT 2:ne
personer, som i andra afseenden aro
lika, ar alltid den, som solver bast,
sedligast, helsosammast och bast
istand att utf0ra sina pligter. Somn,
kan till stor del bota ett retligt tenn
permanent, kinkighet och bekymmer.
samhet. Den aterstaller den uttr6tta.
de hjernan till lif och verksamhet.
Den uppbygger. och starker den ut:
tr6ttade kroppen. Den helper myc.
ket till att .bota dyspepsi (dalig mat
smaltning), lindrar den matthet och
nedslagenhet, som lungsigtige sd myc-
ket plagas af. Den kan bota mjeltsju-
ka eller svarmodighet, missnojsamhet,
hufvudvark och nervsmartor. Den
kan bota nedslagenhet och manga an.
dra nerv0sa sjukdomar.
Att bota somnl0shet ar daremot ic.
ke SO latt, isynnerhet hos dem, pa
hvilka hvila stora ansvarigheter. Att
sofva godt ar en- vana, som icke So
latt atervinnes. sedan man ell gang
f6rlorat den. Ofta handler det att vid
behandlingen af svara sjukdomar for
medelst kraftiga mediciner nervsyste-
met bringas en- sadan oordning, att
den anfaktade aldrig efterat kan nju.
ia ostord somn. Langvarigt vakande,
hardt studerande och for litet af
kroppsrorelse hafva samma folder
med sig. For att bota s6mnloshet
fordras
l. En- rem, beqvamlig badd.
2. Tillrackligt med kroppsrorelse
att astadkomma tr0tthet SAINT en- be-
haglig sysselsattning.
3, Frisk luft och icke for varmt
rum
4. Ej for mycket bekymmer.
S. En- frisk mage.
6. Eft rent samvete.
7. Frihet fran retande och bedof.
vande drycker och matvaror.
Dem som aro utarbetade och nerv-
svaga SAINT plagas af somnloshet, re-
vi att ofva sadana lef-
nadsvanor, som kunna f0rskaffa dem
s6mn, eljest blir lifvet kort och mo.
dosamt. Is. A. H.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29

Vid jervagsstationeni Chicago, si6'
arnes drottning, var mottagninger
storartad. En- magDifk areport hade
blifvit. upprest, under hYilken ,kistau
nedsattes. Den 3 Maj 1865, efte1
sutton hundrade mills resa. nadde
sorgtaget sin bestammelse, Spring.
field, Lincolns hemort, dar han sd
lange varit en- aktad och hsarad medbor.
gare. Bland de monogramer som syn.
tes Representatives,. dit den aAid-
ne presidentens stoft forbes. var hans
egna profetiska ord sHellre an att
6fvergifya dessa ,prineiper, will jag
blifva mordad pa platsen'', det NEST i
6gonen fallande.
Folk fran ALA trakter af landet
str6mmade till for att kasta en- sista
blick pa den alskade presidentens an.
sigte, och man beraknade att minst
sjuttiofem tusen personer besokte
Representatives. under aftonen och
natten. Klockan 10 .f6ljande f6rmid-
dag slots kistan, under en- tat kano.
mad fran batteri 4. 1ssssaouri latta: ar.
tillerf, och On kor af tva hundra san.
gare, ackompangerad af Lebruns or.
kester fran st. Louis, afsjong Pasael-
los "Peace troubled soul"; och da
kistan bars ut sjongs hymnen
"Children OF the Heavenly King"
Biskop Simson f6rrattade iordfast-
ningsakten, kistan nedsattes grafko-
ret och det s0riande folket skildes at
och atervande hem.
Delta ovantade d0dsfall framkalla.
de best6rtning och sorg icke blott i
vart eget land, utan afven pa andra
sidan hafvet. Englands drottning
skref ett mycket ONT bref till presi-
dentens GENIAL hvari hon beklagade
den djupa sorg som traffat henne, och
Englands skalder taflade med vara eg.
ma ON att sjunga denne store mans
mime. Frankrike uttryckte ord
och toner sin sorg 0fver den forlust
nationen lidit, och afven fran det
fjerran Ostern, fran Kina, Japan och
Siam kommo sorgebref.
Mr. Lincolns karaktar som enskild
man och statens 6fverhufvud kan
summeras upp ia ord. Han var red.
bar delta ords basta betydelse; ia.
lig, saktmodig och forlatande. Han
var saktfardig att fatta ett beslut,
men d. det en- gang var fattadt, var:
han bestamd nastan till ensidighet
begafvad med Ell vishet och takt som ej
inhemtas nagra skolor, men som ledde
honom i hans tjensteut0fning, uppe-
holl honom tungsinthetens m6rka
stunder och gjorde honom lugn och
saker framgangens timma. slit
publika lif s6kte han alltid nationens
basta och han stridde alltid for san
ming och ratt, och ehuru manga af
hans matt och steg da voro af en- del
ansedda dunkla, finnes det knappast
nagon numera som hyser det minsta
tvifve1 ON deraa varGe (FOrtS)
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29


Thinner. .''lien' CALLER endast for sd.
dana som arbeta for dagspenning eller
manadshyra och ej FOR den som atagit
sig arbete under kontrakt eller pa
styck.
Byggmastare eller kontrakt6r maste
inom ar och dag inlemna till Register
Of Deeds skriftlig ansokan jemte spe.
cificerad rakning 6fver sin fordran
SAINT darjemte inom tvanne ar efter
arbetets fullbordan, anstalla SAX inf6r
domstol pa vanligt satt.
Haraf framgar, att en- person som
k6per hus och grund, isynnerhet ON
huset ar nyligen bygdt, b6r underso-
ka huruvida nagon ellen" m6iligen
finnes emot egendomen.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29

till dess de bleknadeS benen aro ett
,sadant skick att de kunna sandals till
Canton. Den sista h6gtidligheten be-
stod uti att nedlagga agg och bakel.
ser uti sarkofagen, pa det att sjalen
i fold af hunger ej ma beh6fva s0ka
sig ut den omgifvande hedniska
verlden. Begrafningstaget atervan.
de sedan till den afidnes fora bo.
stad, dar de f6rplagade sig sjelfva
med ris och konfekt.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Minneapolis d. II Jan. 1880.

Jag hyr ett hus har staden Jag
har betalt hyran for tva manaderj l
f6rskott till husegaren. Kan han
nu med lag utkasta mig och famfljen
dx jag inga penningar har, eller nagot
arbete, darf6r att jag icke kan betala
honom f0rskott? p. G..
ia; ifall 6fverenskommelsen var
att betala f6rskott, SO kan han twin.
ga or att halla ert l6fte eller lemna
huset. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Bref fran folket.
Norseland d. 18 Jan. 1880.

Norseland d. 1e Jan. 1880.
Red. at Minn. Stats 7Idning.
Nj g6r en- stor del af folket Nicol.
let county en- stor tjenst ON nj will
upplysa oss ON huru langt county
commissioners makt stracker sig, da
fraga CALLER att anvanda county'ts
allmanna medel, och ON eo..comm.
ega ratt att ett ar i f6rvag palagga
$3.50 mer skatt pa folket an som
beh6fs for att bestrida county'ts all
mama utgifter, just afsigt att dar-
med bygga Courthouse iSt. Peter y.
Jag SADIE: ett ar forvag; ty vi ve-
ia att for nagot 6fver tvS ar sedan,
mar det var fraga om grashoppe.'boun.
ty', So var det vara county commits.
sioners som voro 50 sardeles radda for
att taxera folket pa grund af att-som
de da SADIE county't var i skuld for
$17, 900; och de arbetade emot "boun.
ty't'' med handler och f0tter. Nu, eff
ter So kort It'd. ha' de ett 6fyerskott
af $4,000. vi forundra osss verkh.
gen 6fver huru olika det ser ut, mar
det CALLER att en- fattig farmare beh6f.
yer anita county is help, eller mar
det CALLER de rikes eintresse. I fora
fallet har county't stora skulder, / se.
mare fallot ett iSfyerskott. af $15. Ofl1 1
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29

ma gangni fordrar penningarne; vagrar
hansda, sd stammer nj honom inf6r
ratten, och han maste da betala ratte-
gangskostnaderna.-Ni kan daremot
icke tvinga honom att &c ny revers.
Rod
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Bekymmer.

Hvem delta lltVet undshpper
bekymmer ? Hvsr finnes den
lycklige, hvars. lefnadshimmel
aldrig formorkas af nagot moln
och pa hvars lefnadsvag intet
torne sticker fran sin smartbrin-
gande tagg? En- sasom mem
niska har helt visst annu 81 ska
dat dagen i; ty ON ock bekymren
upptrada olika, js, till och med
mangen gang ej ems visa sig for
den yttre veriden, sd fnnas de nog
anda. Kunde vart oga tranga till
hjertats botten hos denna,
menskligt att donna, sd lyckliga
menniska, for hvilken ingenting
tyckes saknas, som kan och bor
CORA lifvet gladt och lust; So
skulle vi helt visst med forvaning
i mer an cit fall finna, att den
glansande ytau 81 alltid CONNER
ett lyckligt och bekymmerfritt
inre och den storm, som rasar on
menniskas inre, ar farligare, an
den, som upptrader till det yttre i;
ty den fora grumlar kallan for
'det godt ar, under det den senare
kanske endast helt fyktigt satter
lidelserna rorelse.--Se denne
afarsman, hvilkens rykte redan
ar stadgadt och hvars forvarfva-
de egodelar satta honom hogt
inom samhallet. Ar han utan
bekymmer ? Tvartom ! Dessa ego
delar lemna honom ingen 70.
Forlitande sig pa deras storlek,
kastar han sig in i det ena foreta-
get efter det andra, som han hop
pas varda vinstgifvande; och re-
sultatet, som han vantar sig af
dessa nya foretag ar just det, som
bereder honom stunder af orc j
stallet for att CORA hans bekym-
mer mindre. I hans inre rasar en-
bekymrens brand, som skulle for
tara honom sjelf, ON 81 just i be-
kymret sjelft lage tillracklig
naring for branden. vi skulle
kunna framlagga mangfaldiga
exempel som bevis pa sanningen
daraf, att en- mensklig tillvaro, fri
fran bekymmer, 81 star att fnna
men upptrada naturligtvis dessa
bekymmer under de NEST olika
former och pa grund af de NEST
olika skal. Den fattige har be-
kymmer for delta lifvets nodtorf-
tiga uppehalle, hvilka den rike
undslipper; men den rike har
ater andra bekymmer, som skafa
honom mangen Oyster stund. En-
dast den, som ar fullkomligt mold
med sin lott, kan nagon man
skaka af sig dess bolor; endast
den, som genom att della med sig
af slit ofveraod soker bereda sin
mindre lyckligt lottade med
vandrare en- bekymmerfri stund,
fortjenar att sjelf njuta af samma
lycka; endast den, som, self i
torftiga omstandigheter, vet att
: det oaktadt della med sig af slit
lilla, ar ward en- oblandad gladje-
, stund.-Ma vi darfor, hvar sin
stad, afklada oss sjelfviskhetens
=, och i stallet iklada oss den sanna
Observation-Disclosures mantel, men
/. pa samma gang erinra oss, att
: endast den yttring af mennisko-
karlek har nagot hogre varde,
som grundar sig pa den aatsen,
att eden venstra handen 81 far
,veta hvad den hogra gor." Ma
'det varda oss en- kar uppgift for
ikommande dagar, att, dar vi 50
'kunna, latta bekymrens borda och
torka den tar, denna borda franz
pressar; da kunna vi ock hoppas,
att afven vara egna bekYmmer
l. l:A4.le
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Orrock d. l6 Jan. 1880.

ON jag planterar furu eller gran pa
mitt tradplanteringsland, anses dessa,
enligt tradplanteringslagen, sasom
skogstrad L. N.
ia visserligen. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Praktiska underattelser.
LIENS.


Tidningens lasare obekanta saval med
sjelfva ordet 'lien" som med dess be-
tydelse och de rattigheter det innebar.
Svenska spraket har intet ord som
motsvarar delta. Dess betydelse ar:
en- slags rattighet eller sakerhet for
utfordt arbete eller a6emnade mate
rialer, hvarigenom fordringsegaren.
enligt vissa bestammelser, erhaller en-
slags inteckning for sin fordran.
En- person, som under koptrakt med
egaren, utfor arbete eller lemnar ma
terialer vid byggardet eller repara.
tion af nagon slags husbyggnad, skall
hafva "lien' for sin fordran, icke al.
lenast sjelfva byggnaden utan afven
husegarens ratt till landet eNer
tomten pa hvilken byggnaden star.
Likasa med kontrakt6ren eller arbeta.
re vid nagon jernvag eller vid cit bo-
lags broar, telegrafpalar, gardsgardar
eller byggnader.
En- arbetare som utf6r arbete, eller
en- som saljer material at en- kontrak-
tor och ej direkt 1t egaren, har afven
ratt till "lien" men maste da inlemna
till egaren en- besvuren rakning for
sin fordran imam egaren betalt kon.
trakt6ren; f6rsummar han delta till
dess egaren betalt kontraktoren, ,da har
han f6rverkat sin "lien" och maste
ha1la sig ensamt till kontrakt6ren for
sin betalning. Det ar darf6r af stor
vigt for sadana arbetare att passa pa
och inlemna sin fordran It'd. ifall
kontrakt6ren som de arbeta for, icke
sjelf ar vederhaftig eller palitlig.
En- "lien' CALLER icke mot ett
s'homestead," d. v. 8. det hus som be.
bos af familjen, och som darfor ar fri
taget fran skuld (exempt), savida icke
fordran uppstod imam ''homestead"-
ratten, d. v. 8. imam familjen infytta.
de pa stallet.
Ifall dispyt uppstar mellan arbetare
och kontrakt6r ON arbetarens fordran,
sd skall saken dem emellan afg6ras
genom trenne f6rlikningsman, af hvil-
ka hvarje part valjer en-. och dessa
iva valja den tredje.
Hvar och en- som pa egarens bega.
ran utfor artete pa nagot l6s6re, va.
re sig reparation, f6randring eller ny
tillverkning, har ett ''lien'' pa delta
l6s6re, och kan behalla det sin ward
tills hans arbete blifvit betaldt, och
ON egaren f6rsummar att betala eller
inl6sa det inom tire manader, kan ar.
betaren salja l6s0ret pa offentlig aux
tion efter tire veckors motifs pa tre Of
fentliga platser.
Likasa eyer hvar och en-, som frak-
tar, f6rvarar eller transporterar los
ore, ''lien" detsamma for sin for
dram.
Timmerarbetare hafva ''lieu" pa de
slogs'' eller det 'lumber" eller annat
virke hvarpa de arbetat, och denna
ellen" CALLER framf0r ALA andra for
dringar. skvida lagens f5reskrifter ef-
terf6ljas, och dessa aro f6ljande: .
Ifall arbetet ar utf6rdt pS vintren.
d.: a. mellan den l Okt. och l Apr, sd
skall arbetaren. innan den l Maj,
eller ON arbetet ar utf6rdt pa somma-
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Elk Lake d.. "A Jan. 1880

~ Elk,Lako O.. "a Ian. ,1d6V.,
On en- skuldsedel eller inteckning,
som var f6rfallen till betalning da den
nya rantelagen tradde kraft Q:sta
JUL 1879, drog IL procents ranta,
drager den da samma ranta nu sedan
den nya lagen bestamt endast 10 pro.
cent? p.
Ifall skuldforbindelsen var skrifven
sd, att den skulle bara IL procent till
den betaltes (until paid) So maste den
ma ranta betalas; ON den ej var sa
skrifven, da bar den blott 7 procent
efter forfallotiden, men under inga
omstandigheter 10proc. Den nya ran.
telagen kan endast tillampas pa skuld-
f6rbindelser som ingatts efter den dag
Q:sta JULY da den tradde kraft. ALA
f0regaende 6fverenskommelser eller
skuldforbindelser gala, enligt den lag
som radde da de upprattades. Konsti.
tutionen forbjuder den lagstiftande
makten att stifta lagar som pa nagot
satt upphafva eller f6randra existe.
rande 6fyerenskommelser man och
man emellan. Lagar kunna blott stiff.
tas for framtiden men icke for den
tiden. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Appleton d. Is J an. 1880.

Appleton d. Is ] an. 1880.
Ar Hastings & Dakota jernvags-lan.
det s'market" inom Renville county,
MINI ON icke, kan man sanda hand
penningar pa nagot af dessa land; till
bOlaget eller dess agenter, for att va
'ra saker pa att erhalla det land man
0nskar ON en- AMMAN betaIt handpen.
gar pa det land som jag har arbetat,
men icke har nagot paper darpa, kan
han f6rbjuda mig att besa den jord
som jag har upparbetat till varen !?
Ar det nagon lag for Improvement"
pa jernvagsland; har inte den som
gjort ''improvements'' .rattighet att
kopa det framfor nagon AMMAN ON han
sa 6nskar? Hurudana vilkor sales
landet pai A. G. II.
Alldenstund dessa fragor aro af
stor vigt for manga af Stats Tidnin..
gems lasare hafva vi tillskrifvit bola-
gets land d.kommissionar och erhallit
f6ljande svar, hvilket lemnar den
begarda underrattelsen
Faribault d. 20 Jan. 1880.
COt. ii. WQfES0N.
Till svar eder arade skrifvelse
angaende Hastings & Dakota jernba-
mans land, har jag n6jet meddela fol.
jande: Det land som Hgger towns
ll3, ia och lis Renville county ar
nu till salu; det som ligger town ll6
blir troligen till salu till warren. Pri.
serna, sa vidt dessa land aro vardera-
de (appraised), aro fran SIS till SO pr
acre, och kopevilkoren aro: en- femte.
del af kapitalet jemte ett ars ranta pa
det 6friga vid kopets uppg6rande, re-
stem pa arliga terminer ieke 6fversti-
gande fem ar, rantan 7 procent arligen
f6rskott. Tio procents afdrag for
kontant. Det har alltid varit min
plan att, sd vidt som m6jligt, skydda
de settlare som gjort improvements"
god mening pa vara land och gifva
dem f0rsta k6pratten. Da landen
examineras for wandering, s6ker alltid
varderingsmannen att taga noga reda
pa och notera ALA improvements"
SAINT namn och postadress pa den som
gjort dessa, och mar sadant land ar
fardigt till forsaljning, skickas en-
skriftlig motifs till den personen, och
en- rimlig It'd gives for afvaktande af
hans svar imam landet sales till ma
gon AMMAN. Det ar dock af vigt att
personer som hafva gjort "improve.
ments' och 6nska k6pa landet, med
aldra snaraste uppgora handel, nu da
landet ar s'market," "emedan f6rsum.
melse delta hanseende maste anses
som en- vagran att CORA sina ansprak
gallande.
For att tillm6tesgh k6pares 6nsk.
ningar brukar jag ibland andra k6pevil.
koren till on mindre del ian en- femte-
deD af kapitalet vid k6pets uppg6ran.
de. H0gaktningsfullt
| Geo. E.. Skinner,
J Land Commissioner.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
! V&ra agenter I;


.s.nbesn sa Wash n s, nas.go, q 7. gsli;
Il a. Lageratr6m, Rast Union Carver Co..
cSaalas Gs.sl MJssOn, Bio%ovia Carver. :. &.
Nels5 N. Holm, Grove City, Meeker 8 <$
g 6enfI H5aianS asnsSn' bssssI hssshsld =.
B; Thqrstenson Goksto. Wright :.
j. N. Jonasson, Scandia, Washington g ~ 2
4; A. disolbefg SOL 0saass Lake, DoaSlas ::
Louis Larson, Willmar, Kandiyohi
ALL Knntssons Pelican Rapids, Otter Tail, Co.
.st..s 4 Szs.a 3 =. :. y 8 : ~ II z.
.PRxsunsRAsrra9 .b5ra uppsitva tydlig
address,, med namn pa post oface" (oo6
hummer pa ssbox" eller drawer, ON sadan
fnnesA SAINT county och stat Vid ombyte
at vistelseot bora prenumeranfer samtidigt
uppgiva bade. den gamla och nya adressen.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
! Vl('alsra asenter:' 8

...s.s Vira agenter.
Alfred Carlson: Red Wing, aoodhne co 9
J. Westerssoon. white Rock
z. A. Peterson, Cannon Falls g
A.: ilyq1ist, 81. Peter, Nicollet ss
John Webster, Norseland 8 g s8s.i3
0. Samuelson, Bernadotte, g g EffaS5ssss
Partriass + 4 SlesSaE1sl s Rlditade Moorhead, clay
Lars Hunter, Stark p. O., Chisago q ssSsAz I
John 3. Peterson, Centre City, Sc sas.sz.. .s
JohnC Carlson, Rush City, ;" g :3@
1. r. Lagerwall, Taylors Falls, u" a$s5sss
Gouldberg & Anderson, Cambridge, Isanti Co.
Nels sandell, Jordan, Scott County.
RzaIsrRERuaR1 af EFT BRET kostar endast
10 cents, utom cts. / postporto, ooh ar hyarjo
postmsstare skyldlg att registera bref da
sa onskas. En 'eMoney order," 81 .5fversti-
gande Sl5, kostar 10 cents. 4
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-29
Abraham Lincoln.

(Forts. fir. for. n:r.)
Presidenten syntes nu ga en- lugna.
re framtid till mote. Kriget var slut,
och hans arbete skulle hadanefter
.blifya, att .ordna och f6rbattra Ian.
dets inre f6rhallanden, och ater upp.
rata och uppmuntra handel och marin.
gar, som under det nyss slutade kri-
get lidit sa stort afbrack. ALA moln
fran hans framtidshimmel tycktes ha
f6rsvunnit och cit leende rosenskim-
mer lag 0fYer den narmaste framti.
den. Men 6det hade annorlunda be-
slutat. Den giftiga ormen var val &C.
nom det blodiga kriget krossad, men
dess giftiga gadd var annu qvar, och
presidenten, hufvudet for unionen,
var den som skulle falla EFT offer for
dess djefvulska ondska. Den IA April
1885 - denna minnesvarda dag, pa
hvilken kriget kan anses afslutadt och
fjerde arsdagen af dess borjan-pa
aftonen, bes0kte presidenten i SAIL
skap med sin familj och sina narma-
ste vanner Fords teater. Stycket som
uppfordes var Our american cousin.
Nagra minuter efter klockan 10 sm6g
sig l6nm6rdaren in presidentens loge
och afossade en- pistol mot bakre
delen af hans hufvud. Kulan intrang-
de / hjernan. Han dog Ell ogonblick.
ligen, men aterfick ej mera medvetan.
det. Han forbes till cit privat hus
pa andra sidan gatan, dar han dog %
minnuter efter kl. 7 foljande morgon.
Nfdingen, som utf6rde denna hand.
ling var en- medelmattig aktor, John
Wilkes Booth, och mediem af den
konspiration. som hade till syfte att
st6rta regeringen genom att d6da
dess hufvudman. Denna liga rakna-
de bland sina medlemmar manga
framstaende personer. Mo af de me-
ra omedelbart aktiva ledo cit valf6r-
tjent strait. Booth blef skjuten, da
Arizona silver belt., 1880-04-24
california Art gia alery
Notice

haye ia nav care several ffoLp. sgzF Eil, ANn COPPER ffksEs for ssie. RastteF ffria g distanee enn rely upell fair ane proiaFf gndee for nGuee 4ft mlfias keati 9as
 3W HAkf4 0iohs pinaf t.s., A1sxona. 6ee6u
Arizona silver belt., 1880-04-24
cenRnSPoSDRNcE.
SAN FkANCTsc0. Gal.
 April l5, 1880.


 EDrroa SILVER BsLr From shy weekly reports published ID ynur pa per. I ans much pleased to see ssi- dences of the increasing aud suhstas- tial growth of Globe. u,d ,iie Yrf- manency of tho mines in 6iobe ll,s- triet. and of those adjacent. triou- 1sry as ali are 70 the general pros perily of your town ahd district which believe Is so become notable as the chief mining centre, ef a saP- idly rising mineral regiou so9n 60 be rendered as 2 producer of the pre- cloas metals. That the miners and mine owners of Globe Dis.nct have struggled hard with adverse ciream- s.saces aud condiaous IS well known 10 ali wht have Ieslded there che last few yeas, but she tinie IS nos at band when triumph for hen ssger 1hese will be had, and .he mer- it's of tber mines and puck up'ler- stood, and rishtfully sPprsciaied h quarters too, where heretofore on-. ly dclracuon, defamation and a gem eraI district aud lack of co,idvace in tbese has prevailed especially has ,his been the ease with .he eaFsei- isls of lhis city and state, and of Nevada as well. There has been among these , great revolution of feeling within the past SIX months regarding tue future of Arizona mi0es. Since my arrival at home, have had but litsie time in witch ! have uot had constant calls and soll- c..auoas fos lntervews, from all classes, acquainlauces aad strangers; . men of means, aud mea UiGA9ut means. Not few of the former are large capitalists pb0 never be- fore would entertain the thought of investing .n that direction, much less  speni the time 10 inqsire into the merits or demeliis of mines n Globe Disuicf, or of any others iu Arizona. Tue spell which has bound many to tbe mines of Nevada, and those of the Goustock has lost iIs power, and it is now evident that tue fermer confidence ln these is on the wape and their future looked .o with in- ereasing distrast and forbodlng of depreeiaung values. In contra dis tiuction to these it ean readily be seen that. the mines of Arizona are commanding attention and aPpre- ciaung in value, and in mining m- terest IS n0w the rising part or our couauy likely to present B profitable 6elG for investment The Star of Arizona so long eelpsed in this commurliy is surely emerging from ifs cloud of dislrust and unbellsf shall probably return Q l5iobe for a sheTs season, about tue first of May. Wnk kind regards to sll friends ai Globe,
 Iremnln Yours Truly,
 sstrr
Arizona silver belt., 1880-04-24

Tfk t1Das Hsh ~ sas Ctees sse. ''a IEH2 az lttt-
 f81e [t3}}afs Hs ~
 s s re eef4.. N ger. Ter sha tfss--'. .eafa FEsS 1gslFF ssrra sses as~ y3s pRgt1f d9s fregsFfss ea2 ft iEs4-
 E f{i eEESY R55ter.
Arizona silver belt., 1880-04-24

Is ia rsp0rled taa. fhHr ef fie teria's band of IndlaAs He