Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-16

: ~, a. - - * ~. G&s ~ / ).
I 4:de ,Arg.-Nl>:o.s 81. H..
yart lands y! nar|nasts g. ls'|''. trastid.; ~
Med hvarje dag som gar, synes del
ia lands f6rhoppningar 6m en lll Hu
3 framtid under de s.narmast komman
, :, de aren blifva ALT battre ggrrundade
t Genom Guds allvisa f6rsyn hafva '
lange valsignats med rika sk6rdsr
afven ON dessa pss cit eller anna
Stale ej skulle ! ar hafva blIfvit 81
CODA som man 6nskat. hafva d. ppk al
} dra hall blifvit sa mycket battre-sit
vande oss medeltal FOR det f6rautn.
aret den rikaste sk6rd som nSgonsil
erhallits !; sd att,,' afven sedan det sto
ra 'behofvet- af utf6rsel till Europs
blifvit tillfredsstaldt, vi hafva qva1
fullt nog for oss sielfva, och det 81
rikligt att afven grofarbetaren kan
ata sig matt af god mat SAINT kla ada
sig val, d. Y. 8. anstandigt och varmt
Dsnna rikliga tiligang pa Iproduktel
har visat sig inom olika onraden:
Akerfslten hafva gitvit oss stora for.
raider at hvete och majs, betesmarker-
ma tillf6rt oss stora skaror at kreatur
for slagtsreboden, bomullsplantager.
ma s6dern gifvit millioner balar af
lsin afkastning. sSlunda f6rskaffande
billiga@ klader, och grufyorna lemnat
en- rik afkastning at guild, silver och
jern. Att pa ALA dessa omraden de
nuvarande gynsamma forhallandena
skola fortfara, kan val ingen med
visshet veta men sannolikt kommer
sa att ske under On langre It'd; hva-
dan man afven kan antaga, att den nu
So h6gt uppdrifna fabriksr6relsen
skall fortsattas, gifvande vara stora
staders arbetare CODA f6rtjenster.
I sin for nagra dagar sedan utgifna
rapport 6fver bankernas affarsstall-
ming sager F6renta Staternas kon.
troll6r ofver penninger6relsen, bland
| annat, foljande: Guild och silver j
bankerna har tilltagit fran $40, ,0OO,-
600 den I Jan. 1870 till 100000, 600
den 2 Okt. 1880. Skattkammaren be-
haller slit ofantliga lager af guild ;
och dettas belopp star den ej efter
nason AMMAN nsdsrlagsplats verlden.
Handelsmannen, fabrikanten och
landtmannen aro pa On gang valmaen-.
de. Folket har betalt sina skulder !
h0gre grad an f6rr, och behaller sina
f6rtjenster, uti regeringens och ban
kernas pappersmynt,till st6rre belopp
an man hittills kant. Regeringens
inkomster hafva varit sa stora, att,
efter det den omsatt flera millioner 5
och procents "bends" uti 4 proc. dy
lika, den ytterligare variti stand att
under aret k6pa allmanna markaa-
den, till f6rh0jdt pris, mera an $780,
100000 af sina egna skuldf0rbindel-
ser for att f6rst0ra dem.
vi paminnas af sadana- uttalan-
dan, att den allmanna valmagan nu
stracker sig icke blott till enskilda
personer, utan ock till regerlngen,
som utan att palagga nsgra direkta
skater, kunnat af tullen SAINT sfgif-
terna for branvin, tobak m. m. spara
nog att betala af SO mycket pa sin
skuld, sedan ALA dess l6pande utgif-
ter jemte intresset pa skulden be-
tails.
En- fara, af politisk art, syntes dock
helt nyligen hota vart land. Man
fruktade, att den demokratiska kon-
gressen skulle folja vissa nedriga par
tigangares rad SAINT s6ka ''utrakna"
Garfield fran president-embetet, till
hvilket folket nu Walt honom. Det
ia skulle naturligtvis draga med sig
en- revolution SAINT storta landet i
f6rderf. Det glader oss dock nu att
finna, det sansade rad synes skola
blifva radande bland demokraterna.
Flere af deras ledande man, sarskildt
fran S6dern, hafva f6rklarat sig redo
att erkanna Nationens beslut SAINT Ia
ia Garfield obehindradt tilltrada
slit embete. Att sa CORA 6fverens-
stammer f6rvisso lika mycket med
deras eget som med hela landets ba-
sta; och vi hoppas, att inga moln nu
pa lange skola uppstiga pa den politi-
ska horizonten.
En- AMMAN fara for landets framtid,
hvilken vi kock ej kunna anse mycket
"farlig," uppgifves vara den obehin'
drade invandringen af Europas samre
elementer, sasom fattighjon. politiska
brushufvuden, socialister och f6rrym-
da afventyrare. Huru ovalkomna
dessa an ma vara, kunna de dock
svarligen skada v8rt land betydlig
grad; ty den ofantligt 6fvervagande
nassau af invandrare utg6res dock
af hederligt arbetsfolk; och de ia da-
liga invandrarne hit blifva antingen
har forvandlade, det fattighjonet
blifver en- valmaende arbetare och af-
Yentyraren en- nyttig medborgare-
eller ock stanna de vara st0rre sta
der, dar deras inflytelse blifver af f6-
ga betydelse for landet i sin helhet.
En- ljus forhoppning ON vart lands
framtid kunna vi grunda uppa den
ALT kraftigare framtradande nykter.
hetsr6relsen. Slafveriet har hos oss
haft sin It'd och ar besegradt; kunde
vi nu. ocksa segra 6fver den lagligen
tillatna dryckenskapen, sd wore ett
ofantligt steg taget pa den kristna ci-
vilisationens bana. Sasom vara lasa-
re veta,- har dessa dagar staten Kan
sas antagit ett tillagg till sin grundlag,
hvarigenom tillverkning och f6rsalj-
ming af spritvaror, att begagnas sa-:
som drycker, fullkomligt f6rbjudes.
vi hoppas, att audra slater Western
smart skola folia Kansas exempe1; !;
tilldess Insdryckers bruk blifvit
brannmarkt sasom ett brott och fore
NAL for hvarje anstandig msnniskas
afsky. ,: ::
Vi.erkanna visserligen, att s'menni.
skan spar, men sGud rar, och att In
| gen kan med visshet se in framtiden,
Men under den It'd vi vistatssi yart
nya fosterland, har var tro pa dess
frsmatskridanie mot ett, battre NAL
ALT mera stadgats. Medan den gam.