Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-15
N1inea Iinn,
Nya stiern!]lor. .


+, K Nya stiernor.7 - i
= g%l. ,!-,yl tEsas- r ~- ';>...is. Il.
Likasom den ber6mde franske astro.
nomen Leverrier pa grund af oregel.
bundenheter i de kanda himlakrop.
parnes r6relser beraknade stillyaron
af On f6rut okand planeti vart sol.
system, hyilkeni darigenom kunde
upptackas. och erh6ll2 namnet Neptu-
nus, So berakna afyen vara politiska
stjernkikare med st6d af partir0rel-
serna inom Unionens slater den It'd,
da en- ny stjerna skall upptrada pa den
stora republicans aagga for att dar
representera en- ny stat. Haryid ega
de politiska stjernkikarne den f6rde-
len, att de kunna sjelfve medverka
for 'uppfyllande af sina egna spado-
mar; de blifva darigenom icke blott
stjernkunnige utan pa satt och Wis af.
ven 'sstjernmakare.'
Under det nysss b6rjade aret synes
det, som skuHe icke blott en- utan fie.
"a ya'stjerDof konama att visa sig pa
stjernbaneret !; men da herrar politici
hafva till 6gonmarke att ''korrigera"
partir6relserna eller med andra ord
att gepom de nya staternas upptagan-
de i Unionen f0rstarka slit eget
parti, So ar det svart for folk altman
het att forutse, hvilka och huru man.
ga af de territorier, som 0nska att
blifva slater, skola ia sina 6nskningar
uppfyllda.
Det vidstrackta Texas, som pa
grund af sin storlek och befolknin-
gems tillvaxt 6nskar att delas f1era
slater, torde val "a Hanta atminstone
tills vidare, ehuru den, stundande
folkrakningen nog kommer att gifva
ny fart at bem6dan1et att smart "a
delningen verkstalld. Men dessutom
finnas fyra territorier. som nu CORA
ansprak pa att blifva upph6jda till
rang, heder och. vardighet af slater,
namligen New Mexico, Dakota,
Washington och Utah.
Territoriet New Mexico innefattar
cit omrade af 1901 qvadratmil och
raknade 1870 9l,874 innevanare. Det
hade redan da kunnat CORA ansprak
pa att blifva en- stat Unionen, men
emedan befolkningen till storre delen
utgjordes af mexikaner och indianer,
ansags delta icke vara 0nskvardt, in.
nan en- betydligare invandring af
amerikanare egt rum. Delta har
dock nu, anledning af territories
rikedom pa ada metaller, intraffat
och Westerns jernbanor rycka standigt
narmare New Mexico. Atchison, To-
peka och Santa Fe banan har redan
intrangt i territoriet. Denver och
Rio Grande.banan afvensom Texas
Pacific. .banan nalkas dess 0stra och
S6dra Stilla .hafsbanan dess vestra
grams. under det inom terrtoriet pa.
b6rjats Ell bi-bana till California
Stillahafsbanan. Antalet innevanare
anses nu uppga till 100000 och kom.
mer med sakerhet att betydligt okas
under den narmaste framtiden.
Territoriet Dakota, hvars yta uppta.
ger 150,933 qvadratmil, hade 1870 A.
181 innevanare, men anses nj ega l2O,.
900. Folk6kningen anses pa sista tt.
den hafva varit 10000 ON aret; och
da landet f6rtraff1igt egnar sig for
hveteodling, sd kan det latt fdda IL
Is millioner menniskor. Sannolikt
kommer det att delas, SO att den 6stra,
NEST befolkade delen, mellan Mime
sofa och Misouriaoden, kommer att
bilda den nya staten Dakota. 6 jern-
vagar leda redan till den blifvande
staten, hvars folkmangd darigenom
utan tvifvel kommer att raskt till
taga.
Territoriet Washington vid Stilla
hafvet har redan hos kongressen be-
CART att blifva upptaget sasom stat.
Det eyer ett ytinnehall af 69,994 qva-
dratmil och hade 1870 en- folkmangd
af 23,055 personer, som nu anses haf-
va vuxit till $4,000, ON daruti inbe-
gripes befolkningen de tire nordliga-
ste counties af Idaho, som afven on.
ska att tillh6ra den nya staten. Den
arliga invandringen skattas nu till
25, 900 och kommer att betydligt 6kas,
da Nora Stilla hafsbanan med sina
bibanor hunnit fardigbyggas.
Territoriet Utah ar det af altman.
heten bast kanda. Det har redan
aratal efterstrafvat att blifva stat,
men mormonernas herravalde och det
d5rmed f6ljande manggiftet har
omojliggjort uppfyllandet af terrific
riets 6nskningar. Utah upptager en-
yta af 84,476 qvadratmil och raknade
1870 SO, 1855 innevanare, som nu anses
hafva 6kats till 100000. (Heml.)