Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-02
'sEn hvar ar sin egen lyc::
kas smed,"

Ell Avdl Oh oAA O6SA y ~.
-, kas smed,"
sager ett gammalt ordsprak och
ldtom oss cit ogonblick skarskada
sanningen hari. vid forsta pase-
endet later visserligen EFT dylikt
uttalande tamligen obefogadt, ty
hvarthan vi i'm Wanda var blick
inom det andligas omrade, notes
densamma af idel bracklighet och
svaghet. Historiens hlodiga blad
talja oss .visst ON hjaltar, som
mannamod och hugstora dad varit
sin samtids stolthet och beun-
dram ON store andar, som YER
kat till mensklighetens sanna
fromma inom vetandets verld; ON
konstnarer, som "tjusat en- verld"
och hvilkas namn farit vida pa
ryktets vingar ON andliga re-
formatorer och valtalare, som
djupt gripit in i de andliga rorel-
sernas vigtiga stromningar 3
ALT detta" och mycket annat stort,
som manlig handlingskraft utrat-
tat har tiden, taller oss, som
sagdt, historien men den be-
svarar darfor ej den fragan, ON
desse stordadsman pa slagfaltet
eller pa vetandets vida falt afven
kunde sagas hafva varit ''sin egen
lyckas smed." Afven de voro
menniskor och fngo naturligtvis
sasom sadana kampa sina inre
strider, ty man kan 81 garna tan
ka sig, att nagon enda mensklig
varelse slipper undan cit nappa-
tag med lidelsernas hundrahofda-
de hydra. Man ma som menniska
och medborgare vara huru franz
staende som halst, och ems enskil-
ia lif ma, menskligt att donna, te
sig huru gladt och lyckligt som
halst hvem kanner darfor den
strid, som mojligen rasar under
den lugna, glada ytan Hvem
kanner, ON lyckan, den sanna,
oforfalskade namligen, som 81 vet
utaf nagra tiders skiften eller nag
ra vaxlingar i lifvet, just darfor
fallit pa ems lott AR emellertid
ordspraket, att "man ar sin egen
lyokas smed" On sanning,aom man
obetingadt kan satta tro till, ID
framstaller sig och den fragan {:
On sa ar, hvilken menniska ar det
val, som 81 will blifva lycklig :?
Da man val maste antaga, att in
gen fms, som foredrager olyckan
framfor lyckan F; sa uppstar en- an
dra fraga: hvarfor varda do 81
alla lyckliga '-Och svaret blir
naturligtvis en- del menniskor
sakna den nodiga kratten och ut
halligheten, da det CALLER att
grundlagga och bibehalla en-
lyeklig tillvaro. De glomma, att
ingen vsrklig lyoka kan fodas cch
besta, utan att ytterst ega sitt
grundfaste i Honom, som ar den
enda, ysanna grunden, och ON
hvilken det heter, att cen AMMAN
grind kan ingen lagga, an den,
aom~ ]agder arr Menniskan md,
med EFT ord, vara huru kraftfnll
! som hslst, d. det CALLER rent
menskliga bedrifter pa framat-
skridandets och upplysningena
falt hon kan darfor vara en-
sysg stsckaro, do .det CALLER att
pl dygdens och sedligh ghetens stad
med den allvarliga viljans tung.
lyftsde hammare forma sin gen
lyoka. S. s.55 ,...3.5
Man kan dirtor: vaga pasta. al
I menniskan endast a till. vida ii
! sin egsn lyckas smed, som hon vet
I stt ffor sina allyarliga straf fyanaen
q I 1T erna hvad Vi kalla lycka ham.
il den egsntliga kraftens ofvan-
fran. Hon iar d glomms, att
zlhon af sig sjelf formdr foga elle,
5intst. mon hon fars dsrf0r 81 hsll
ooh hillst striingakt don kraft som
blifyit henns ven io5r iifvet,
tfid, huru sobety dig den q
I'M ara harz deng dock sin| |be.
delse az den anvande med ~
srfor 81 tolka delsl
ors oin skulle \ u med IA
n 4 .rait allen,st nal re- ryckast Hos