Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-05-13

.s 2 EsT : ~.
Grade besyarspunkter,'' hyari de
bland annat heter g.. :, :; ,sf:s g.,
"Klagas 6fver then oyana, son
ther Landsorten: ska1 vara inrotat
med ungt folks 6fverresande aht Dan
mark i fredliga tider, hvarigenou
tjenstfolkets l6hn for mycket stegras,
och Landet pa folk utblattas, hvilket
X. MT vile skulle 6fveralt af Lands
h6fdingen orten f6rbiudas, sd. at in.
gen utan thes speciella tillstand och
undfanget pass sig utur Riket far be
gifva, och therjemte stalla n6jaktil
Bergen for thes aterkomst."
Aggklackning genom konstgjori
varme har helt visst litet hvar bland
oss hort omtalas, men fl torde hafva
varit i tillfalle att Sc den utf6rd
Har i Karlstad, sager Nya Vermlands
Tidning, har dock hr ingeni6en A,
Dahlgren 4 Herrgarden lyckats att
medelst en- enkel men sinnrik tillstall.
ming utklacka agg, hvarur lifliga och
krya kycklingar framkommit, hvilka
synas komma att CORA sin lif- och kan
sloldsa mamma all heder. Klack.
ningsinrattningen bestar af en- med
vatten fyld lada af Dleck, fran hvil-
ken tvanne r6r, ett fran 6fre och ett
fran nedre kanten, utga, hvilka r6r
mynna ut en- liten bleckdosa. Un-
der denna dosa brinner en- vanlig gas
oljelampa. Vattnet dosan varmes af
lampan och stiger upp genom det till
ladans 6fre kant gaende r6ret, och det
mera afkylda vattnet str0mnar &C.
nom andra r6ret in dosan. Pa delta
satt kommer vattnet en- bestandig
kretsr6relse och halles, genom lamp
lagan, yid lamplig varmegrad. Under
bleckladan finnes den lada, hyari ag-
gen forwards, och dessa lador, hvllkas
sidor omgifvas af icke varmeledande
stoppning, bilda ett. Aggen ligga pa
en- badd af hahn, och tackas af ylle.
De utklackta kycklingarnes hemvist
bestar af en- lada, hvars tax sluttar,
So att rummets hold vid inre kanten
blott ar helt liten. Taket ar innantill
kladt med ylle. Delta tax bildar bot
ten en- lada, som genom da och da
ifyldt vatten halles warm. Vaggarne
aro ocksa har 6fverallt omgifna af
stoppning. Genom att krypa langre
in eller marina sig d0rren kunna kyck-
lingarne fR den varme, som for dem
ar lampligast. Det hela skall helst
visst kunna ia en- praktisk betydelse,
enar det ar sa enkelt anordnadt, att
hvem som helst kan sk6ta det, och
kostnaden for inrattningarna mycket
liten. Ola till lampan larer for hela
tiden ej kosta mer an so ore.
Vid soireen pa slottet i Berlin. Med
anledning af kejsar Wilhelms f6rdel-
sedag says bl. a. kinesiska sandebu-
dets hustru, for forsta gangen euro
peiskt sallskap. Hon bar en- mycket
dyrbar dragt af morkbla atlas med
guldbroderier af drakar och blommor
SAINT vida armar af rod broderad
atlas, hSret var kammadt pa euro
peiskt Wis och prydt med flera raider
dyrbara perlor. Hon talade engelska
med nordamerikanska sandebudets
fru. Det talrika och lysande sallska.
pet underholls med mimiska franz
stallningar, plastiska grupperinger,
musk o. 8. v. Mycken lycka gjorde
bl. a. en- lefvande bild, som framstal-
de en- af de grupper marmor, hvilka
blifvit funna af de tyske arkeologerne
Mindre Asien, med trakten af Per-
canon som bakgrund.
Hafvets handelsprodukter. L cit in
tressant, nyligen New York under
denna titel utgifvet arbete meddelas
foljande statistiska uppgifter, som vi
sa hvilken stor andel hafvet har i
menniskornas naring.
Torskens, sillens, makrillens och
laxen handelsbetydelse, hvilka fisksor-
ter man farskt, rokt eller saltadt
tillstand patraffar i ALA verldsdelar,
ar val bekant for ALA, och dock Of
verraskas vi af nedanstaende siffror.
Som cit exempel anf6res. att endast
trakten kring Newfoundland fan
gas arligen 137,50O.000 torskar~ I
Rnck Urn i Shetland har man under
loppet af IA dagar dragit upp sill ur
hafvet till EFT yarde af Q mil. kr.
Fran Halifax ensamt utforas arligen
100000 fat makrill.
Hela afkastningen af laxiskena pa
de britiska oarne utg6r arligen en-
summa af $12,S50,000. Denna summa
ar rent af imponerande, mar man be-
tanker. att den blott utg6r en- brak.
del af det varde, som hemtas elIer at
minstone skulle kunna hemtas ur dc
salta boljornas sk6te.
Nest askadlig blir dock hafvets
fruktbarhet, mar vi atergifva hvad ett
i Shippeganon, Golv. st. Lawrence
etableradt stort hummerhus' b6ckel
utvisa. De saga: ''Den haftiga vim
den Augusti 1873 dref pa en- omkrets
af mil mera hummer land till oss
an vi, trots f6rstarkta arbetskrafter
kunde behandla. Vid daggryninger
hade vi inbergat en- million och maste
6fverlemna de 6friga at slit ODE"
Det flnnes intet tvifvel ON, att hun
dratals andra slags delikatesser hvila
onyttiga pa djupet. hvilka handelr
annu icke bemaktigat sig, emeda1> re
ceptet att CORA dem valsmakande f61
den civiliserade gommen annu fck'
blifvit uppfunnet. Manga af de haf
vets rariteter. som f6rtaras / Kiha
Japan, ia till och med,vid Medelhaf
vets kuster, skulle vara fullkomlig
berattigade till att inlaggas i Ola oci
intaga samma rang som franska sar
diner.
Markvardigt ar ocksa, hyilken otro'
lig mangd tran man har hvalfiskfang
stem att tacka for. =. =
| Icke heller bora vi gl6mma ostro
nen, perlorna, sk6ldpaddsskalen, per
lemorn, sepian, fiskbenen, korallerna
;svamparne och tangen. Och ALT det
ia ar endast hafvets NEST bekant'
kontributioner. ..a. n z, 5s'.5. <'ssss5,
Vida och haifvilda folkslag veta at
aftyinga det annu mera. Pa mang
stallen pa jorden rifYes t. ex. torka