Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-04-29


anda till inf6randet af afnamnstampeln,
hvilken blifvit lagd Frihetstidens
maktegande stander och deras delega-
tioner till last sasom ett svart makt-
misskruk,. berodde 'saledes | sjelfva
verket pa konungarne sjelfve, hos
.hvilka man flnner blott ganska litet
af verkligt intresse for rikets valfard,
men sa mycket mer af atra och straf-
van att utvidga den egna makten, af-
ven da deras personer icke voro vux-
ne nagon st6rre makt an de egde*)::
ATT starka partistrider skulle rada
under denna It'd lag ohjelpligt i tids'
f6rhallandenas natur, ty amnena dar.
till voro So manga. Det ga1de thron-
f6ljden, det galde statshushallningen,
det galde utrikespolitiken-anslutni
gen till oster eller vester-; det galde
krig eller fred, det galde hofvet och
standerna,- -det galde klasserna och
standen-dar voro ssledes So manga
amnen till strid mellan olika menin-
gar, olika syften och f6rdelar, att
partier, som hyllade den ena eller an
dra meningen, oundvikligt maste bill
da sig. ia, man ma snarare undra Of
yer, att tiden kunde genomga denna
valdsamma jasningsprocess So pass
lyckligt som fallet var.
Att under dessa strider afven myc-
ken personlig egennytta gjorde sig
gallande kan icke nekas och har icke
heller blifvit nekadt eller doldt af
And. Fryxell. Den m6rkaste skugg-
sidan var de utlandska mutorna, men
afven for dem finnas mildrande ON.
standigheter, nsmligen i denna tids
politiska lynne och askadningssatt
SAINT den radande fattigdomen. 2
/ Adelns mangtaliga medlemmar ha.
de att uppehalla sig hufvudstaden
pa egen kost. De yoro till stor del
medell6se, och do particheferne be.
h6fde dem, maste de bereda dem up
pehalle, hvartill, da egna medel SAX
nades, de utlaRdska undsattningspen-
garne - mutorna - anlitades. Man
yarfvade trupper och tog sin sold for
riksdagsstriderna likasom for kriget.
Delta ma dock ingalunda 81 f6rstas,
som buro de som sa handlade, afvog
SKIOLD mot faderneslandet. Dess in
tressen kunde ligga lika mycket pa den
ena som pa den andra sidan, och da
gingo de manga, som saknade egen Of
vertygelse, dit dar st6rsta f0rdelarne
bjodos. Har handlade utom dess hof-
vet ps samma satt. Gustaf III bad
ON pengar och mottog sadana fran
Ludwig xvi Frankrike for att genom-
drifva sin statskupp, men ON dessa
mutor har man f6ga eller intet talat,
f6rr an Fryxell lagt saken dagen.
Systemet egde utomdess gammal hafd.
Redan Karl xI:s ministrar mottogo
utlandska penningar och Karl XII i'd
kade mutsystemet stor skala Pollen.
Fryxell skrifver harom:
s'Mutbarheten ar On stor och m6rk
aack pa svenska frihetstiden, men till
h6r icke ,densamma sarskildt. utan
aterfinnes i manga andra lander och
under manga andra tider och stats
skick. Alltid och 6fverallt hafva
funnits personer, SOM s6kt genom
smicker och skanker vinna dem, som
makten hafva 81 envaldsstater regen.
ten, hans ministrar, hans gunstlingar,
hans frillor; fristater likasa det
maktegande folket och dess gunstlin-
gar och ledare. Att under frihetsti-
den en- 81 ringa del af svenska riks.
dagsmannen;l lat sig genom mutor och
egennytta f6rledas, kan visserligen
ingalunda. f6rsvaras, men till nagon
del f6rklaras. De lockades dartill ic.
ke blott genom den djupa fattigdom,
Ikriget efterlemnat, utan ock genom
de manga exempel, som gifvits an.
dra lander, och 81 minst inom fader.
neslandet sjelft; t. x.nnder Karl den
elites It'd af de utrikes mutor, dennes
mfnistrar mottogo,-under Karl den
tolftes af de inrikes mutor, som gaf-
vos at Piper m. f., och dariemte at de
stora penningesummor. med hvilka
sistnamnde konung sielf gang pa gang
mutade polska herrar och partier f5r
| att locka dem till affall fran deras lag.
liga konnng och sedermera at de
manga dylika summor,, som under
sjelfva frihetstiden blefvo ocksa al
svenska hofpartiet bade utdelade och
mottagna. standernas mutande Dor
jade egentMgen l72s, mar konugen s6k
Fte for sina maktutvidgnings planel
Ibesticka b6nderna. Det tog sederme,
y Fryxen yttrar hsrom j sin sist utkomn,
del 6ljande So. 49, ,,s... s.:s :.
"Den historiska uppfassning, som blifvi
f6festafvsd i6rstt Il Gnstaf den tredje och ham
i slnittkllaze OOH sedsrmera ssf dan politisk,
reshurattcnens anhsngaTe, fsstoristerna, ha,
nd under en- It'd Il hundrade 81: oupphorliRe1
Ibeskrifvit tiirsnyaIsnde nd d, SOM skulisfol,
kets ombud hafva med obillie regeringslyst.
mad ooh s. obiligt satt ans1ipit konnngamak
ten ooh bortryckt dan ems efter den andla .
L. St~s