Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-02-12
Prxriernas uppkomst.

duru Westerns VlQStrackta graSSlat.
ter bildats och hvarf6re de altman.
bet aro tradl6sa, utg6ra fragor hvar.
pa saval larda som olarda lange s6kt
och s6ka cit svar. Den ber6mde ma.
turforskaren Humboldt meddelar Wis.
serligen deras areal, topografi. be-
standsdelar och produkter, men SO.
ker, besynnerligt nog, icke att lem
ma nagon f6rklaring pa orsaken hyar.
fore de aro skoglosa, ehuru de hvar-
je riktning aro omgifna af skogbe.
vuxna slater. Sedan hans It'd har
denna fraga utgiort cit f6remal for
mycket studium, och det resultat,
hvartill man allmanhet kommit, ar i
korthet foljande:
Prarierna ha fordom varit 6fver.
tackta af vatten, hvilket sedan for.
summit, antingen genom afdunstning
eller landets h6jning. Da vattnet
sjonk bildades grunda sjoar eller 10.
der. hvilka, uppr0rda af stormar, mot
sidorna uppkastade l6sa amnen. hvil-
ka bildade dammar. inneslutande
ofantliga polar, afskurna fran den
6friga vattenmassan. En- dylik still.
lastaende pol fylldes af vattenvax.
ter, hvilka efterhand f6rruttnade och
ersattes af nya, till dess bottnen
h6jde sig 6fver vattenytan och en-
prairie var bildad. Pa grund af den
egendomliga beskaffenhet at denna
jordman, som hvarken ar ren svart-
mylla eller tori och ans6gs sakna de
kemiska bestandsd som aro nod.
vandiga for tradens naring, drog
man den slutsatsen att skog icke kan
.vaxa pa prarierna, som darjemte icke
gifva tillrackligt taste for tradr6t.
.terna. Denna asigt sanktioneras ock-
So af professor Lsiquereux hans
rapport 6fver den geologiska under
s6kningen af Illinois.
Den f6rkastas daremot az en- an
nan vetenskapsman, Judge Cation,
som dessa dagar offentliggjort re.
sultaten af sina studier l denna fra.
ga. I f0rsta rummet invandef han
att den ar grundad pa det antagandet,
att all prariejord ar af samma be-
skaffenhet, hvilket dock icke ar fal.
let. Dess sammansattning ar tvart-
ON nastan, ON icke lika, omvexlan-
de som skogslandens. Pa Illinois och
Towas prarier kan man knappast fin.
ma en- acre af ofvanf6rda beskrif.
ming. Daremot kan man finna ofant-
liga torfmassor och pa andra stallen
den renaste svartmylla. Den gangse
theorien tager vidare for gifvet, att
alven eller det underliggande jord-
lagret bestar af lera. Delta ar Wis
serligen stundo.n fallet, men lika ofta
traffar man under myllan grus eller
berg, och vegetationen ar, dar jordens
fuktighet icke utofvar nagot inAytan.
de, iallmanhet densamma.
Judge Cation nekar icke att den s. k.
Grand Prarie of Illinois tords blifvit
bildad pa namnde satt, men han pa.
star att de trakter Wisconsin, Michi.
gan, Indiana och Ohio, som ligga pa
samma hold och aro bevuxna med
ofantliga skogar, da maste ha bildats
pa samma satt. Han sager att det ar
val kandt, att man pa manga stallen
pa ett ringa dup funnit u-skog, besta.
ende af harda tradslag och darofvan-
pa lemningar af furuskog, som vaxt
pa samma plats.
Judge Cation delar den bland ny.
byggarne allmanna, men af veten-
skapsmannen f6raktade, opinionen,
att eld ar en- af de f6rnamsta orsaker-
ma till franvaron af skog pa prarier.
ma, som darjemte, da de en- gang blif-
Wit afbranda, genom beskaffenheten
af sin 6rtvegetation lagga EFT maktigt
hinder vagen for skogens aterupp-
NEUTRALITY-SUSPICIOUS. langa och
starka r6tter bilda tat och fast malta,
som lager, icke, cit kemiskt, utan cit
mekaniskt hinder vagen for tradfr6-
ems grodd.-Dessa orters langa rotter
CORA, att de 6fverlefva sommarens
l&ngvariga .torka och de tata prarieel-
darne, som daremot for de unga trad
plantorna aro menliga. Sannolikhe.
ten af denna f6rklarings riktighet be.
visas daraf, att da nybyggarnes skogs.
lundar blifvit skyddade for prarieeld,
de hastigt spridt sig pa den omgifvan.
de prarien, hvilket han under en- It'd
af trettiofem ar varit i tillfalle att
'iakttaga. F.R.)