Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-04-01
~
Genmale.

rikt bes6kt och att sd manga af "Skaf-
farens" egna vanner vagade bes6ka
densamma, och sin heliga flyer in
:blandar den afven Minnesota Stats
Tidningens redaktionei saken.: Som
'tundertecknad var den ende fepr esen.
tanten at redaktionen som deltog i
namde sallskapsteater, So tager jag
mig harmed friheten framstalla nagra
beriktiganden och pa samma gang ut
tala llin opinion ON den "kristliga"
tidningens satt att ga till vaga, da aen
har att CORA. med nagra for densamma
f0rhatliga personer.
Sallan-lyckligtvis mycket sd allanl-
patraffar man en- tidning, for hvilken
vanlig grannlagenhet och publicistisk
taktaro sa absolut okanda begrepp
som de aro for ''Skaffaren." Man ma
leta bland tidningarne saval i Sverige
| som Amerika, men ytterst sallan
skall man Sc nagon, dar kitslighet,
parad med dumdristighet och skenhe-
lighet, ar So utpraglad som hos nam
de organ. Medlen, som anvandas for
att beframja den SAX som det "krist-
liga" organet f6rfaktar, aro en- bisak,
och ON det kniper SO tvekar det icke
att begagna sig af en- och AMMAN iten
napen logn, en- och AMMAN pa det oskyl-
digaste satt framstald forvrangning
af saken fraga. Ifragavarande styc-
ken 'Skaffaren" af den "a Mars aro
beyis harpa.
Imam Jag gar vidare, maste jag 0p-
pet bekanna, att det har icke ar fraga
ON att pa nagot satt urskulda mig for
att jag, ehuru medarbetare Minneso-
ia Stats Tidning, deltagit och fort
farande deltager Nordens dramatiska
Observation-Disclosures. Det ar cit af
nina angenamaste tidsfordrif, och
hvad mitt enskilda lif betraffar hop
pas jag att icke beh0fva stallas till
ansvar ware sig for "Skaffarens" red.
eller for nagon AMMAN. ON nina asig-
ter angaende dylika n6jen icke STAN
ma 6fverens med "Skaffarens' s''-sa
ar det en- SAX som ingalunda stor mitt
f6rhallande till Minnesota Stats Tid-
ming, ej heller har denna SAX nagot att
CORA med MINI. Stats Tidnings redak-
tion.
Men till saken: Andra stycket a
AIDE sidan, l:sta spalten ifragavaran-
| de tidningsnummer borjar med fol-
jande, 81 listigt sammanfogade ord {:
"Minn. Stats Tidnings egare tillika
med de 6friga af sallskapet Nordens
Minneapolis teatertrupp. Da
det ar bekant, att 6fverste Mattson
eyer allra storsta delen tidningen,
sa kan man latt sluta sig till att ''Skaf-
faren" med de nyss anforda orden
| vile pa ett fnt satt inbilla sina lasare
att herr Mattson upptradde pa tiljan i
St. Paul, och da ''Skaffaren" mycket val
vet att en- stor del afyen af vara lasa-
re hysa f0rdom mot teatern, ,sa var ma
turligtvis delta ett brilliant tillfalle
att fQrsoka skada' vart tidningsfore-
tag. Langre ned samma stycke star
att "tidningsredakto tor r-konstnarerne
blefvo hast forvandlade till balhjel-
tar" hvilket ar-rent ut sagdt-osan-
ming. Den ende 'tidningsredakt0r-
konstnar" y, som vid til]fallet var
narvarande, var undertecknad, hvil-
ken tyvarr icke,har lart sig den ada
danskonsten. s'Skaffaren" ska 0cksa
vara ironisk och anmarker sa spetsigt,
att ON "tidningsegaren" skulle nod
gas afga fran sin befattning, sa stode
"det aktade komedIantyrket' honom
oppet; harmed asyftande att delta
"yrke" skulle vara mycket f0raktadt.
I forbigaende kunna vi upplysa, att
bland ALA bildade personer ar nu for
tiden skadespelarekonsten och dess
ut6fvare lika h0gt aktade som hvilka
andra artister som helst. Hvad Nor
dens amat6rklubb betraffar, sa ANNA
medlemmarne af densamma ingalun-
da att sla sig pa "komediantyrket; )"
de hafva inte ems hopp ON att nagon-
gang blifva ansedda sasom"nagra me.
delmattiga konstnarer,' men de haf.
va arrangerat dessa sma tillstallnin-
gar dels for slit eget n6je och dels
for att bereda, sina vanner en- och
AMMAN glad alton.
| Annu ett exempel pa huru f6ga
s'Skaffaren", skyr att amanda hvilka
medel som helst, da det ar fraga ON
att smutskasta en- iende. st. Paul.
afdelningen sista sidan berattas ON
en- drucken person, som natten mel
Ian Fredagen och Lordagen patraf'
fades i,redl6st tillstand. .Denne man
hette Charles johnson, och daraf dra.
Eyer nu SIX. f6ljande slutsatser, l:o att
han var svensk, 90 att han under af.
tonen bivistat Nordens teaterfore'
stallning! Antag nu afven att delta
wore SAINT, kan man daraf draga den
slntsatsen att ssllskapsspektaklet val
orsaken till mannens djuriska till.
stand Visst icke; dylika slutsatser
aro grundfalska och mycket farliga.
Jag har hera an en- gang sett betyd'
lig5 .:mosiga" personeri i sjelfva kyr.
kan, och t.. o. m. den sv. ev. 1uth. kyr.
kan i st. Paul var for ej sd "a ar Sc.
dan scenen for mycket mera vidriga
1 upptraden. Men icke var det predi.
| kantens fel 1890 z.s5 ,<,..., -.
4 Hvad angar den drspliga rescensio'
4 mem, So kan naturligtyis icke en- med.
I spelare yttra sig harom. Eft fax.
y tum ar emellertid, att manga ssfram.
4 staende personer och 6rstssigpaare'
8 f6rklarade att spe1et var 6fyerraskan.
Il de godt och att, sasom amat6rer be
q traktade, samtlige medspelande utfor.
/ Ide sIna roller pa ett sardeles tillfreds.
q sta alIanie satt. De tata bifallsyttrin'
Il garne och nropningarne bekrafta af.
wen delta ssSk affaren pastar att
I stidningsredak daktdrkonstnarerne' 'sjef.
q I've brnka Tescensera teaterpjeserna s
q MINI. Stats Tidning Delta pastaen
q Ide arlika elakt som falskt ON ..Of
q fce Editorn, e har obseryerat, sd arc