Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-22
V8rt lands rikedOmSkS Sllor.

F6renta Staternas befolkning for
okas arl;gen med 100000 sjalar,
och Neutrality-suspicious. tillvaxt
anslas till Its millioner dollars ON
aret. Vara kolfalt aro ganger st6r.
re an hela Europas; med jern kunna
vi f6rse hela verlden, och langden af
vara jernbanor ar tillsammans $4,000
mil. Blott en- jemf0relsevis liten del
af landets odlingsbara areal ar annu
lagd under plogen.
Folkmangden de vestra stater-
ma ar sedan ar 1850 for6kad med ON.
kring 8 millioner menniskor. Till.
vaxten sodern har under samma It'd
varit 4 millioner och i 0stern icke
fullt 4. Folktill6kningen i western
har saledes varit st6rre an bade i
6stern och sodern tillsammantagne.
I de MO slater som vanligen be.
tecknas med det gemensamma nam.
net 6stern aro for narvarande omkring
l,734,000 personer sysselsatta med ia.
briksdrift och industri; de Mo vestra
staterne anslas Observation-Disclosures
till narmare en- million och s6dern
till knappa 100000 personer.
Ofverskottet af var handel med ut
landet utgor under de tire sista aren
500 millioner dollars. Omkring 80
procent af vara exportartiklar besta af
br6damne och ramaterialer; blott 20
procent aro industriela alster.
F6renta Staternas statsskuld uppgick,
da den var som hogst, till 2,773 millio.
ner dollars, men pa l3 ar har den blifvit
f6rminskad med 725 millioner. Eng
land har pa IS ar ej kunna afbetala
mera an 500 millioner dollars pa sin
statsskuld. Is. T.)
Jungfrun af Orleans Lund. I Bo-
huslaningen berattas En- gang pa
l83O-talet skulle delta skadespel upp.
f0ras Lund af Djurstr6mska skade-
spelaresallskapet. Som sallskapets
resurser gjorde det n6dvandigt att
betydlig man rekrytera de pjesen
upptradande engelska och franska ha-
rarne, varfdes for delta andamal nag
ra staden boende husarer SAINT ett
antal larpojkar och drangar. Bland
de FORE befann sig auditor Ms up
passare, hvilken pa morgonen af spek.
takeldagen kom till 'aget0ren" och
bad ON "parmision,' emedan han
skulle vara med och spela "komedi'
spektakel. M, som var en- sto1
gycklare, besl6t att stycket skulle fa
en- helt AMMAN vandning, an nagonsin
f6rfattaren och de nu medverkande
artisterna kunnat ana. Mar darf6re
uppassaren, pa Ms fraga, berattade
att ''han och de andra kamraterna, VI
som handelsevis utgjorde engelska ar.
meen, skulle retirera, f0rklarade NJ
missn6jd, att det vore stor skam, ON
raska husarer skulle lata sla sig af lar.
pojkar och drangar, och att han un
der sadana vilkor omojligen kun
de bevilja den begarda permis
sionen. Det vore bara en- elak till.
stallning af direkt6ren for att ''cho
kanera husarerne." Husaren betank.
to sig cit 6gonblick, men da han h6r
de. att han skulle bli "cho kanerad,' .
utbrast han vredgad: ''att hvaskt
"aget6ren'' eller nan an skulle fl
sija, att krissman hade fatt l6ba f61
nara usla larepagar." Efter denna
forklaring fick- den tappre krigaren
sin anhallan beviljad, och NJ. och de
som han hade underrattat ON uppta
get, afvaktade med otalighet utgan.
gen. Engelska harens martialisks
hallning frapperade ocksa genast
zskadarne, och hvar och en- hystt
grundade farhagor, att franska ha
rens inspirerade njeltinna skulle fl
svart att fora sina trupper till sege1
emot dessa vardige attlingar af kan
parne vid Crecy, Poitiers och Azin'
court. Utgangen besannade ocksa
dessa farhagor. Engelska haren kan
pade med en- heroism, som gjorde alla
de franske oficerarnes f6rs6k att "a
sina hyende trupper att halla stand
| fruktl6sa, och mar slutligen bada ha.
rarnes ofieerare f6renade sig med de
vikande fransmannen, bjelpte detta
lika litet, ty engelsmannen voro
| berserkaraseri och drefvo, nndel
askadarnes jlbel, hela den med fran
ska armeen f6renade fransk.engelsks
| oficerscorpsen pa fykten. Ridan ma
| ste naturligtvis ga ned, och direktd1
] D. reqvirerade hje1p af nagra hand
/ taste studenter, hvilka omsider eftel
cit ursinnigt motstand lyckades be
4 segra de Wide martiss6nerne. fss
EIektriciteten anvand af iiuyelerare
| En- italiensk gnldsmed bar fatt den
i tsinrika iden att anvanda elektrfcite.
1 ten till r6relsekraft i smycken. Eur.
stinnan Metternich har till mycket
I h6gt pris k6pt en- diamantnal form
az en- fiariI, som kan faddra med
:. yingarna. GeuGm s fna silfvertra
dar.E sstS dess elektriska smycken
III f6rbindelse med ett ltet. elek
/ ;Iiskt batteri, som bdres en- ficka oct
som, da det laggesi en- bestamd stall
lining, framkallard den elektriska str0m