Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-05-13
Emigration az barn.

..Redan sedan manga ar tillbaka ha
valg6rande sallskaper ! New York
skickat fattiga barn till Western, dar
personer funnits villiga att ataga sig
deras underhsll mot liten betalning,
intilldess barnen hinna vaxa upp och
kunna f6rtjena sin 'foda. ON dessa
barns lott al So 81 rdeles s1yeklig ar
svart att saga, men de ha atminstone
utsigt att kunna ifnara sig med IT,
den,-en SAX som val varit osaker, ON
de fatt vaxa upp pa New Yorks gator.
Tidningen New York Tribune, eller
rattare dess redakt6r Viii telaw Read,
har bi1dat en- fond for bedrifvandet
af denna emigrationi st6rre skala och
efter ett visst system, och New Yorks
kopman och kapitalister ha gifvit
denna fond betydliga bidrag. Det vo-
re oratt attforneka den menniskokar-
lex, som uppenbarar sig delta fore.
tag; men det kan icke anda kallas en-
orattvisa, att papeka de sjelfviska mo-
tiver, som leda New Yorks ''k0pman
och kapitalister" till att understodja
detsamma. vi lefva en- It'd, da den
h6gt uppdrifna industrien lockar en-
mangd personer, som icke ega nagon
sardeles yrkesfardighet, till de stora
staderna, dar de kunna erhalla arbete
af icke sardeles kinkig beskaffenhet.
Fabriksvasendet ar nu sd s6nderde-
ladt,, sit hvarje arbetare beh6fver
kama till endast en- liten del af det
yrke han tillhor, och delta lila ar
vanligen latt lardt. Salunda kan af-
ven den NEST okunnige erhalla arbets-
fortjenst; men fortjensten ar klen.
Han glitter sig ofta med en- flicka,
som sjelt gar i arbete, och det ligger
en- tanke pa hushallning i deras be-
slut att sla ihop sina sma inkomster.
Barnen af dessa. aktenskap ia vaxa
upp huru de bast kunna. F0raldrar-
ne sakna It'd och ganska ofta afven'
f6rmaga att gifva dem nagon upp-
fostran i hemmet; och den undervis-
ming barnen erhalla de offentliga
skolorna, ar af f0ga varde, huru myc-
ket man an ber0mmer Amerikas skol-
system. Salunda uppvaxa dessa barn
i ett halfvildt tillstand.-man kallar
dem "gatu-araber. Hvad mande
varda af dessa barnen, har lange va
rit en- sorglig fraga for menniskovan-
nen att besvara.-I vara dagar r0jer
sig en- staining af missnoje bland ar
betarne, som antager en- ALT mera ho-
tande natur. Arbetaren fordrar ALT
mera hogljudt en- storre andel af dem
ma verldens CODA, och mer an en- gang
har han hotat att taga med handerna
hyad han icke kan tala sig till med
CODA ord. Att en- dag kan komma, da
dessa hotelser sattas verket, ha de
rike mannen andtligen borja inse, och
det ligger darfore deras intresse att
fran staderna afagsna ALA ofverd6di-
ga och losa personer, hvilkas fattig-
dom och daliga seder CORA dem bs, 1e
besvarliga och farliga. Med ledning
af det gamla ordspraket, att man Dor
stamina backen imam man kommer
i an, har man darfore funnit det gan
ska godt att CORA sig af med barnen,
imam de blifva man, som icke villa
lata kora bort sig. Man aflagsnar det
"farliga elementet" under f6revand-
ming af omhet ON fattiga barn. Den
ma 6mhet ar val lcke helt och hallet
en- blott f0revandning, men a andra
sidan, nog ar denna omhet starkt till
blandad med sjelff6rsvar. Man stall
ler bort den lila napna tigerungen,
emedan man fruktar att han skall riff
vas, da han blir stor.-F0rnekas Dor
dock icke att barnen vinna pa bytet.
Nog bora de efter vanligt satt att Sc.
blifva lyckligare sasom akerbrukare
an som slafvar ett stort faktori eller
sasom inneyanarei de stora hotellerna
Sing Sing och Auburn. IF. R.)