Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-16

slgtH ssst !! ssssi- sSs't IN
IN ls1E:sa: s:g.ssy Ii II, IL. &
minneapolis, Min
d Dat industriella slifvet i
-''.'.; Amerik'a. ]','9 r r'.E /.
Ur. / b. Fredholms f6redtsg svensk
sl1jdf6reningen istockholm d. Nov. 1850
/ I de- igsmla landens tonglfvana
kretsar ooh i den stora osjelfstandig'
k6ren hart den amerikanskasan sandan an
,nu 81 lyckats tillvinna sig nagra syn
! nerligt:stora sympatier. Med dar ra
dande 6fverf6raning stir lila tillssm
mans amerlkanens hansynsl6sa, ,yrkal
pa detsnyttigas fdrmansratt, och dar
fore stamplar man honom sasom lsla
under materien. Ytligare askadnings
satt torde likyal svarligen gifvas, var.
sig man g6r afseende pa malet fo1
amerikanens strafvan, eller pr med
len, som han ,begagnar sig at, Del
materiela ya1standet, som han satter
framsta rpmmet, ar visserligen ej ka1
turens NAL utan ar delta fastmer att
| s6ka det sannas. godas och ,sk6nal
herravalde. Men onekligen CALLER
dock stundens vigtigaste kulturarbe'
to undanr0djandet at hindren for ett
allmannare materielt valstand. De
ideela krafterna kunna nemligen med
all sakerhet 81 CORA sig allmant gal.
lande, dar de matsrfe1a behofven sat.
ia en- del ,af samhallets medlemmars
tillvaro pa spell. Ej heller torde det
kunna f0rnekas, att de europeiska
samhallepa >annu vara dagger cit
stort flertal menniskor sta nara denna
grams. Det ar ocksa haruti, som vi
hafva att soka orsaken till att tide
hvarfvets hjerta f6retradesvis klap-
par pa det industriela omradet och
delta iRgenstades h6gre an / Ame-
rika.
Medgifva vi rigtigheten af en- ss-
dan uppfattnig, Dor det ligga makt
uppa, att man, samtidigt med att
skanka kulturstrafvandena Amerika
all skyldig aktning, tillika s6ker CORA
klart for sig de orsaker, som dar franz
kallat sd rika frukter af: det indu-
striela arbetet. Men da en- sadan
insigt ar svar lika hog grad, som
den ar vfgtig, So .skulls ett blott for
s6k att yinna en- ssdan, for den skull
fordra sin serskildta uttommande ut
reclining. Vid delta tiHfaile tillater
jag mig darfore endast, att for vidare
begrundande framhalla nagra syn
pnnkter.
Den betydelse, som ekonomien och
tekniken ha for industrien, ar likar-
tad med den, som f6tterna ha for
menniskan. Betraffande industrious
f0rstnamnda faktor synes man har
landet temligen allmant vara af den
asigten. att de omstandighetar, som
man inom den politiska ekonomien
sammanfattar under namnet natur,
hafva storre betydelse for vinnsndet
af ett ekonomiskt lyckligt resultat an
sjelfva arbetet. Pa denna grund ar
det ocksa, som man hos oss soker for
klaringen till var industriela under
lagsenhet en- ogynsam natur, sma
hjelpkallor m. m. Erfarenheten |
Amerika larer dock nagot annat ty
dar arc de af naturen minst gynnade
trakterna de j industrielt hanseende
NEST blomstrande. Amerika betrak-
tar man darf0re som en- 6fvervunnen
standpunkt den asigten, ''att de lam
der aro de rikaste, dar naturens al
ster aro yppigast" och DRIVER dar
stallet den satsen: ''att de lander
aro rikast, dar menniskorna aro NEST
arbetsamma.'
Men ej endast densa motsa timing
kannetecknar den uppfattning, som
man pa andra sidan yerldshafvet gor
sig ON industl leu. Med afseende pa
sjelfya arbetet, hyser man dar ej min
DIRE utpregladt amerikanska asigter.
Man pastAr nemligen 'dar, att indu-
strielt arbete ingenting annat will sa-
ga an 6fverf0randet af det rent mo-
toriska dari fran menniskan pa ma
skinen. Tai ON industri kan darfore
endast bliva da. mar handarbetet kan
ersattas med maskinarbete, och i Of
verensstammelse med en- sadan upp-
fattning ar det ocksa, som Amerika
tankeverksamheten och ej muskel-
kraften utg6r den medelpunkt, kring
hvilken arbetet rorer sig. Med st6r-
sta skal skulle man darf6re ON indu-
st rien Amerika kunna saga, att den
pa sina vafstolar, med sina hamrar,
och i sina ugnar ej g6r annat an vaf-
YER, smider och Smaller tankar ty
battre an nagot annat folk har ameri-
kanen med slit skarpa f6rstand och
slit fnt analyserande slime forstatt,
att pa obssrvationens och experiment
tets vag leda naturkrafterna be-
stamda banor, lydiga menniskans viii
ia. Tredjedelen af ALA delta ar
hundrade gjerda uppfnningar hafva
vi att tacka den ameIika kanska befolk-
ningen for, oaktadt den till sin stor-
lex blott utgor / af den europeiska
och delta f0rst nu. Mer an dubbelt
sd manga sadana hafva Amerika pa
samma folkmangd blifvit gjorda som
Europas framsta kulturlander for
att 81 tala ON vsrt eget lila land, som
ett tjog ganger blifvit 6fyertraffadt.
Besinnar man hvad delta betyder, 50
saknar man sanning all anledning
att med ripgaktning tala ON den
amerikanska kulturen, hvilka de bri-
ster an md vara, som den literatur
och konst har att framte, brister,
hvilka man har Europa blott ALT for
mycket lagger zig vim ON att fran.
h8lla. -, ,3s- "a. .s: -
I det amerikanska askadningssatt
bitraffande industrious ekonomi och
teknik, som nu blifvit i st6rsta kort-
het framhallet, hafva vi att, enligt
mitt ,f6rmenande, s6ka hufyudorsa-
ken till den amerikanska industrious
nuyarande 5h6ga standpunkt.> Aldrig
torde dock varsamhet vara mera af
modem an da det CALLER, att angifya
orsakerna till de stora f6reteelserna