Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-06-17

avarf6r Sc vi m6rka kroppar, d.v.s.
sadana som sioke hafva nagot eget
illus, da de belysas och befinna sig var
synkrets /? ~ u,
Darf6r att ALA roppar aterkastsde
pa deras yta fallande 1jusstralar, som
:utga fran andra sjelhysande kroppar,
och dessa aterkastade ljusstralar
framtranga till yart 6ga och dar fran.
kalla intrycketaf en- bid af den belly
sta kroppen. Blott mar en- AMMAN oge.
nomskinlig kropp betacker det belysta
f6remalet, DIV. 8. trader mellan det
ooh ydrt 6ga, kunna vi icke SO det,
kenar den tackande kToppen icke tilla-
ter nzgon at de aterkastade liusstra.
larne att framtranga till vart 6ga.
Hvarf6r ser man sin bid i en- spe-
gel
Darf6r att de ljusstralar, som 5ter-
kastas af den sida af var kropp, som
ar-vand at spegeln, da de falla pa
spegeln, ,ga igenom det genomskinli-
ga glaset, men af den bakom detsam-
ma befintliga ogenomskinliga belagg.
ningen (foliet) aterkastas och franz
komma till vart oga alldeles sa, som
ON de utgatt fran en- bakom spegeln
befntlig, oss liknande bild.
Hvarf6r kan man f6rmedelst en-
mot solen riktad konkav spegel antan-
da brannbara kroppar?
Darf6r att en- brannapegel eller kon-
zkav spegel, d. v. 8. ett invandigt po.
leradt stycke af ett klotskal, So ater-
kastar ALA fran solen pa densamma
de:ljus- och varmestralar, att de
f6rena sig en- punkt framf6r spegeln
och dar naturligtvis astadkomma en-
for6kad varme-verkan, Delta skier
blott do, MIR ljusstralarne sins emel-
Ian 4infalla parallel, hvilket, till fold
af solens ofantliga afstand, just ar
fallet med solstralarne, SAINT mar de
tillika falla riktnin9en af brannspe-
gelns axe], d. v. 8. infalla lodratt
dess midi.
Den punkt, pa hvilken stralarnes
f6rening och deras f6rhoida varme-
verkan intraffar, kallas brann-punk.
ten. Den ligger hos en- inbugtig eller
konkav spegel pa axeln midt emellan
klotets eller spegelns medelpunkt och
spegeln. Dess afstand fran spegeln
kallas bramnpidd.
Hvarf6r plagar man .f0rse lyktor
och isynnerhet vagglampor med speg.
lar?
Darfor att man asyftar att en- be-
stand riktning sammanhalla de eljest
fran lagan, at ALA hall sig spridande
ljusstralarne, men speglarne, som ic-
ke aro nagot annat an brannspeglar,
likasaval i brannpunkten f6rena ALA
parallel med axeln pa dem fallande
ljusstralar. som ock tvartom pardllelt
med axeln aterkasta ALA fran brann-
punkten kommande stralar. Lagan
pa sadana lyktor eller vagglampor
maste saledes alltid sattas precis i
brannspegelns brannpunkt, ON ALA
dess ljusstralar skola sammanhallas
en- bestamd riktning och salunda upp-
fylla andamalet af en- f6rokad be-
lysning.
Hvarf6r synas klara sj6ar, hvilka
man kan SO anda ned till botten, min.
Dire djupa an de verkligen aro?
Darf6r att ljusstralarne, da de ur
vattnet 6fverga till luften, saledes
till cit medium af alldeles olika tat
het, f6ras ur sin bana och framkom-
ma sa till vart 6ga, som ON de kommo
fran helt andra, h6gre belagna punk
ter. Som vi emellertidtid aro vana
att tanka oss kropparne dar, hvarifran
deras ljusstralar komma, sa synes oss
vattnets botten h6gre an den verkli-
gen ar.
Darf6r tyckas ock klart vatten
askar simma narmare ytan, an verk-
ligen ar f0rhallandet. Likasa tycka
vi, att ett mynt pa botten at ett qlas
upplyftes, da vi halla vatten glaset.
Hvarf6r Sc vi solen, da den gar upp,
redan imam den verkligen stigit upp
6fver horisonten ),
Derf6r att solstralarne, mar de ga
genom var atmosfer, fran den 6fre
regionens tunnare lager 6fverga till
ALT tatare och darunder bringas att
afvika fran sin ursprungliga riktning
eller brytas, sa att vi icke mer kunna
varseblifva solen dar, hvarest den
verkligen befinner sig. utan pa cit h6-
gre belaget stale, dit riktningen af de
till vart 6ga framtrangande ljusstra-
larne hanvisar. ~., =.
ON liusstralar 6fverga fran ett ia
tare medium till cit tunnare. t. ex.
fran vatten till luft, sa bringas de an
nu lner att afvika fran den vinkelrat-
ia riktningen, eller brytas, sasom man
sager, fran normalen. Mar de fran
ett tunnare medium 6fverga till ett
tatare, t. OK. fran tunnare luftlager
till tatare, sa narmas de till den vim
kelrata riktningen eller brytas 1T
normalen. :Det sednare eyer rum vid
solnedgangen. Solstralarne framkom-
ma darf0r mindre snedt till vart 6ga,
an de framtrangt atmosferen, till
fold hvaraf det ser ut som ON solen
stode h6gre an dar den verkligen be-
fnner sig, SO att den till och med blir
synlig, da den annu befinner sig under
horisonten. :,
Hvarf6r SO fiirem&len ut som ON de
darrade, da man ser pa dem Diver EFT
af solen starkt uppvarmdt TAX ~
Darf6r att, till fold af uppvarm-
ningen, ojemnt tata luftlager uppsta
6fver taket, hyilka darigenom f6rsat-
tas i r6relse, sa att de liusstralar, ,hvil-.
ka gs igenom dem. an brytas mer, an
mindre. och for den skull standigt
vexlande riktningar framkomma till
vart 6ga, som nu standigt ser sjelfva
forems lien svexla lage och darigenom
erhaller fornimmelsen af en- darrande
r6relse. i5ssst as
Hvarf6r Sc Vi fixstiernorna tindra.
da daremot planeternas illus f6rblif ifver
or6rligts .s.SF..i 8s5s;si
Darf6r att Till fold af fixstjernor.
mas skenbart yttarSt Srinpa stIiamatars