Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-04-08
.fastskrufvas ! 3hjelmens nacke,. nd
dykaren skall ned. .::,.s:5.5i., -. - :

/ NJ h0bOA oh0Ak 110Ns e.-Et rs. o@
Dadykarn kommit ned pa djupet,
maste luftpumpen standigt vsra ]
verksamhet, for att pressa frisk luft
ned till honom genom luftr6ret; den
passerar da i6fver. hans hufvud och
ned framf6r ansigtet. Han inandas
den genom nasan och utandas den. be.
gagnade luften genom ett munr6r
med en- ventil, som tillaterl luften att
bubla ut, men afhaller vattnet fran
att tranga In. Delta ar icke den enda
olagenhet, dykaren har att kampa
med i djupet, hvarest m6rkret och
vattnets tryck l. hog grad besvara
hans r6relser och arbete. Sanker man
namligen en- tom faska med mynnin-
gen nedst omkring Is alnar vattnet.
So ar vattnets tryck So starkt, att sluf-
ten sammantryckes till halften; san
kers man den ytterligare l5ealHAesned,
ar den sammantryckt till iva tredje-
delar och iva tredjedelar af aaskan ar
fyld med vatten, ann u Is alnar langre
ned, och vattnets tryck har samman-
trangt luften till en- fjerdedel af fla
skans innehall. Drages den upp, ut
vidgar sig luften igen sa smaningom
och DRIVER vattnet ut ur faskan igen.
Samma tunga tryck af det djupa watt
net, som luften faskan var utsatt
for, maste dykaren utharda, hvarf0r
dykning pa sd stort dup som 100 fot
ar ytterst besvarligt och ingalunda ett
arbete fritt fran faror. Passar han
ej pa att halla luftslangen klar, hvil-
ket kan vara vanskligt nog, mar han
,skall in lasten pa ett sjunket fartyg,
afbrytes latt lufttillforseln, och-han
dr dodens.
Pa sadana dup ar det ocksa mycket
morkt, emedan dagsliuset ej kan tran
ga igenom det tjocka vattenlagret,
synnerhet da det Ell ar alldeles klart.
Att taga en- lykta med ner helper ej
mycket, och man har darf0r inrattat
stora vattentata lyktor, hvilka, liksom
dykaren, tillf0ras luft genom en- kaut-
schukslang, sa att lampan kan brinna,
omgifven af de tjocka glasen, och lYsa
upp hafsbotten.
Dykaren kan godt hjelpa sig upp
self. mar dykardragten ar inrattad
dartill, i det han gepom att utandas
luften kraftiga andedrag stallet for
genom utandningsroret ut i vattnet
uppblaser sin tata kladsel sa mycket,
att den hastigt bar honom uppat mot
ytan.
Det lar efter fere meddelanden vara
en- markvardig sysselsattning och en-
underlig iakttageIse att salunda
morker och matt vandra omkring pa
hafsbottnen, och SO den belyst af lyk-
tans kraftiga sken, omsvarmadt at
fiskarna, som soka ljuset. Markliga
ting hafva kommit / dagen vid sadana
vandringar, och seklergamla hafva
kommit ljuset, ofta markvardigt val
bevarade, sasom frukter och lader-
saker, hvilka fran vrak, som strandat
for mxngfaldiga ar sedan blifvit upp-
tagna nastan helt och hallet friskt
tillstand, likaledes ira och tagvirke.
Jern daremot undergar en- marklig
f0randring genom att .blifva liggande
manga ar / hafsvatten det behaller
sin form men blir mjukt och sk6rt,
ungefar som blyerts. Kanonkulor t.
ex., som arhundraden, legat hafvet,
ha sin runda form, men kunna skaras
itu med en- knit. Det ar darfor icke
ALT hvad som bergas genom dykare,
i synnerhet fran gamla vrak, som har
direkt varde, men ON an manga af de
skater, hafvet CONNER, icke lata
upptaga sig, 50 innehaller dock hats
botten sa manga rikedomar, att
dykeriarbetet kan varda likasa lonan-
de, som det ar obehagligt och farligt.
Endast genom att forebygga st6rre
olyckor ar dykaren oskattbar, och
manga stora skepp fora nu mera dy-
keriapparater med sig pa sina langa
resor; mangen lacka eller otathet
skeppet skall harigenom med latthet
varda tatad, och manget dyrbart far.
tyg med last och menniskolif skall ge-
nom dykarnes help It'd blifva fral-
sadt fran en- saker undergoing.