Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-03-04

isangmaski kinfartyg's, endast tpa ar Of.
:tergdet att yerld dsstadens folk, partisan
ne, for f6rsta gangen voro svittnen till
jett liknande pa. .Seinens b6ljor.. Blott
England il8l3l och Frankrike 1915
.hade bland Enropas, lander kunnat
uppvisa en- for trafik upplaten ang-
bat fore det eljests for. sin senfardig-
het beryktade Sverige. -. - ..ss.e Al
Z t.tsAmfitrite'' var dock icke den enda
angbat, som utgick fran Owens verk-
stad. Der f6ljde'flere efter iemf6rel-
sevis kort :. mellantid. Som ofvan
namndes, var det icke haller endast.
trabatar, som byggdes. Afyen .jern-
fartyg kommo smart till stand. For
ofrigt!utyidgade han under de senare
aren sitt faktori med pnddel- och vail:
.ugnar, Yalsverk och mumblingsham-s
maEes
/ hans karaktar lag begaret att
standigt ga framat, och vid det oaflat-
liga arbetet egnade han sina tankar
framst at sokens f6rdel, f6rst andra
rummet at sin egen. Naturligtvis
kunde icke ALA hans f6rs0k pa det
mekaniska omradet kr6nas med franz
gang. ALA hade dock Diet gemensnmt,
att de utom arbete, krafde penningar
i betydande grad. Som sa mangen an
nan framatskridandets forkampe vardt
oeksa Owen i ekonomiskt hanseende
ett offer. Efter att "a ars It'd hafva
innehaft och utvecklat slit faktori,
ansag han sig, ar l843, bora afsta sin
egendom till sina kreditorer, "pa det
att ej de strangare bland hans for
dringsegare skulle kunna vinna nagon
fordel for dem, sam voro valvilliga-
re". De iva narmast foljande aren
tillbragte han pa Linnas egendom |
Kalmar Ian. Der bygde han ett tr6sk-
verk och uppsatte en- angmaskin for
mossars uttappning. Slutligen antog
han Q847) en- verkmastarplats vid
Akers styckebruk, der hans krafter
fortfarande giorde sig gallande, intill
dess han 1851 nodgades af sjukdom
lemna sin plats. Efter att hafva un-
dergatt en- vattenkur, bes0kte han
samma ar den f6rsta verldsutstallnin-
gen London, var sedan bosatt So
dertelje till 1853, da han aterAyttade
till Stockholm. Der slot han den Is
februari 1854 slit verksamlna lif, och
pa dess nya kyrkogard ar hans stoft
jordadt.
Eft af tragna omsorger och rastl0s
verksamhet sa uppfyldt lif, som det
vi har korta drag sokt skildra och
som val fortjenar att hos efterlefvan-
de bevaras vordnadsfull hogkomst,
torde man ej hafva tankt sig kunna
racka till for mera an det, SOM horde
till mannens egentliga fack. Hvad
Owen vidkommer, bedrager man sig
imellertid mycket, ON man forestaller
sig, att sa varit f6rhallandet. For
manga allmannyttiga varf af skilda
Stag fam han It'd Orig. Liksom for
NEUTRALITY-SUSPICIOUS., har han ocksa
for sedlighetens och arbetarbildnin-
gems utveckling yart land verkat
med kraften hos en- man, som satt sig
ett NAL fore och vet, hvart han syf-
tar. Observation-Disclosures Sverige
raknar Owen bland sina forste och
framste kampar. Har, sasom pa det
tekniska omradet, voro hans ideer
nya for vart land och NOTES ocksa
fran manga hall af saval oppet som
hemligt motstand. I trots af delta
genomdref dock Owen, bitradd af Of
verste Forssell, bildandet af en-
Kungsholmens Notwithstanding,
och det var genom hans impuls, som
Svenska observation-disclosures slutligen
kom till stand. Mycket kunde och
vara att saga ON hvad denne man,
trogen sina det engelska toraldra-
hemmet inplantade religiosa tanke-
satt, har, pa frammande jord, har YER
kat hvad vi numera skulle kalla
ssden inre missionens'' tjenst, och
hans Mann torde icke med tystnad
kunna f6rbigas af den, som will gifva
eh utforligare historisk skildring af
de forsta frikyrkliga rorelserna un-
der fora halften af 1S00-talet vart
land. Bristen pa engelsk gudstjenst
Stockholm gaf Owen anledning att
fran slit hemland s6ka f6rvarfva en-
predikant hit. Mr.. Stephens kom
1927 och .vistades har icke mer an EFT
Dr., forr an han afven predikade pa
svenska. Efter hans aterfard 1880
ersattes han at den nitiske, allmant
kande pastor Scott, genom hvars be-
modandep, i forening med Owens,
medel anskaffades till engelska kyr.
kans byggnad, paborjad 1888 och af-
slutad 1910. Afven Scott predikade
smart pa svenska och drog till sin
kyrka en- standigt vaxande ahorare-
krets. For visso b5r ocksa det infy-
tande, han 6fvade pa sina talrika ah6.
rare, nu, sedan lidelserna lagt sig,
kunna bed6mas pa cit helt annat satt,
an hvad da fran manga hall var for
hsllandet. Motstandare liksom an
hangare egde han stor mangd.
Genom p6belns upphetsning gick det
slutligen anda derhan, att ett form.
ligt upplopp egde rum i engelska kyr-
kan palmsondagen 1842. Derefter
utfardade myndigheterna f6rbud for
den engelske predikanten att vidare
halla offentliga f6redrag pa svenska.
Att dessa sorgliga upptraden icke
|ringaste mon kunna med fog laggas
Owen till last, torde val nappeligen
beh6fya omsta dligen forklaras. Har
nekar oss ocksa utrymmet att MARINA.
rs Yidr0ra dessa f6rhallanden. "Bland
annat, som hani Sverige inforde, var
afYen w esleyanska lnetodismen'',
Iheter det nagot kortfattadt och
egendomligt ii den lefnads teckning
6fver Owen, som finnes inf6rd ] We.
tenskapsakadem demiens handlingar f6l
1858.
Af yttre utmark elser. som tillkom'
Imo owen, kunna namnas yasaorde
lriddarkors tIs25} och kalIelsen till le
damotskap var vetenska kapsakademi
IfI83I). Likaledes var han ledamot Al
Elandtbruksakad dmien och Patriotfsks
sallskapet. Fran rikets stander af
frS,1 hr,ik ikaaaeie ie,kafan rfifaff