Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-01

nat det varaktigaste mime af sin
verksamhet, ar val imellertid inom
psalmbokskomiten. Inom denna rad
de vid Wallins intrade stor menings-
skiljaktighet och kanske icke mindre
personlig rivalitet. Sarskildt ivoro
0dmanns och Wallins asigter svara,
Qua icke omojliga, att f6rlika. Slut.
ligen tog sig Wallin da fore att pa
eget berad, utan att tillsporja nagon
af komitens ofriga ledam5ter, lata
trycka och utgifva sitt forslag till ny
psalmbok, dari inf6rande bade sina
egna och andra ledam6ters arbeten
tillika med aldre omarbetade och
nYa, fran annat hall tlllgangliga
psalmer. Delta var pa satt och Wis
en- ofverrumpling, men det var at
minstone ett praktiskt satt att losa de
ofruktbringande tvisterna inom
komiten. Atgarden, som hog grad
| forbittrade Odmann, var val nara att
genom dennes indytande CORA Wallin
till foremal for komiteo rdf6randens
arkebiskap Lindbloms, ogunst och
misshag; men Wallin forstod smart
att blidka sin aldrig lange f6rbittrade
forman, och hans misunderstanding
vardt, som vi ALA veta, af k. MT gill
ladt och stadfast. III af dess psal-
mer har han sjelf forfattat, utom de
manga han omarbetat och f6randrAt.
Afven inom bibelkommissionen, dar
Wallin vardt ledamot 1884, arbetade
han mel ifver, ON ocksa, fold af
manga orsaker, han icke dar maktade
fora arbetet till slut. F6rslag till ny
katekes har han ocksa utarbetat. Det
ar en- rastlos verksamhet, som Diver
| ALT trader dagen, och dar vi ej alle-
stades fnna granddaughter, fa vi dock
icke blunda for mangsidigheten och
nitet.
sarskildt sasom predikant, ehuru pa
sin It'd sa hogt varderad, har iu Wal
lin af mangen fatt uppbara skarpa
tillvitelser for bristande grundlighet
och dup, och sta an ALA tider hans
predikningar sasom monster af val.
talighet, torde de val napeligen kunna
p arakna samma allmanna och yarakti-
ga erkannande i religiost-uppbyggl gligt
hanseende. Den, som haraf later sig
frestas att falla harda domar, Dor
imellertid minnas, hvad redan ofvan
blifvit framhallet, och som klarast
synes oss belysa hela den personlig-
het, hvarom har ar fraga, att det var
lyrikern och astetikern. skalden och
icke teologen, som af ON standigheter
mas makt, ej af sin egen innersta kali
lelse, blifvit satt att varda ett pra-
stems embete inom en- luthersk kyrka,
den dar sjeH sedan lange icke besjala-
des af nagot innerligare andligt dup.
Afven pa prediksto1en var det saledes
skalden, som talade, och kommer den
renare, djupare, panyttfodda kristna
kyrka och f6rsamling, som vi annu
vanta, icke att finna slit andliga .kraf
tillfredsstaldt af ett predikosatt sa-
dant som Wallins, So foljer ingalunda
daraf, att def maste hafva varit betty
delselost ems i religi6st hanseende
for den It'd, da det f6rst framtradde.
skolvasendet var h0gre grad, an
man kanske vanligen iakttagit, ocksa
f6remal for Wallins nitiska omtanke,
och pa det omradet har han-lemnat
varaktiga minnen af sin verksamhet.
Val var han till en- borjan icke. van
af de reformatoriska anordningar
inom skolan, som hans yngre pre-
sterliga ar genomf6rdes och med an
laggandet af gymnasium med full
standiga trivialskolor m. NJ, men
da f6randringen en- gang skett, undan-
drog han sig icke att med all makt ar
beta pa astadkommande af de basta
moJliga frukter af den samma, mera
man ON sakens an sina egna teoriers
| framgang. Icke nog harmed !: han
grundlade ocksa sjelf nya uppfost-
rings och undervisningsanstalt talter.
Till dessa h6ra Prins Karls inrattning
for vanvardade barn och mycket an
litade Wallinska fickskolan Stock
holm, hvarforutan han ocksa tagit
lifig del I ordnandet af Nya elemen-
tarskolan och, at den s. k. Hillska sko-
Ian Barnangen. slutligen erkande
han, efte mognare profning, de &C.
nomf6rda reformernas berattigande
och slot sig 6ppet till de nya, friare
grundsattserna SAINT giorde sjelf en-
lpraktisk tilfampning af dessa j slit
forslag till ny organisation af laro.
verket Getie.z.,s . i s.,s..ss,,.ss, s i. z.. {
Hvad har, ON oek ] korthet, blifvit
anf6rdt, b6r vara nog att antyda, j
|hYilken hog grad Wallins smile och
krafter yoro anlitade pa de NEST
skilda omraden. Elan var heller al.
Orig den, som skydde m6dorna. Un.
der kolerafarsoten j Stockholm 1884
] var det for Yisso mer an en- af hans
stand, som syigtade i slit kali; men
IStorkyrkans herde gick framst pa
farans bana och gaf de ypgre fore.
d6met. Hans IefnadsfeckTare Bio.