Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-04-01
/ skrifter, som detsamma ppstaller for
det sociala lifyet. Darigenom kunde
det ztminstone .yinna- desse PRISONERS
- Aret Ddhlstrand,
50. q>.,.,:, .BitHsred. af MS. T.
Minneapolissdsn 2e Mars 1880. a.
Abraham mI,incoln:s:' =.
L1NooINs q, ;V,ALTAL1eHEr'

/
han yttTade. Han talade OF ofta och
hvad han sade da han talade kom fran
\ hjertat och vann alltid genklang
hans ah6rares hiertans Han analyse-
Eade med en- jurists szoggranhet sina
tankar och meningar, imam de kom'
mo 6fver hans tunga. Han hade in
gen fafanga och vile ej och hade in-
gen omsorg for sattet hvarpa han boil
sina foredrag. Det var endast en- SAX
som han lade sig Winning ON, och det
var, att hans ah6rare skulle kunna
klart uppfatta meningen af hvad han
yttrade.
vi ha .tagit oss friheten att inf6ra
nagra utdrag af hans tai, bland andra
cit som hollis vid invigningen af kyr-
kogarden i Gettysburg den 10 Nov.
1853. 3
"F6r attio-sju ar sedan f6ddes pa
denna verldsdel Ell ny nation, aflad
frihet och helgad at den forutsattning
att ALA menniskor aro lika och bora
ha lika rattigheter.
vi aro nu inbegripna cit inb6r-
deskrig, for att pr6fva ON en- nation,
hvilande pa sadan grund, kan lange
ega bestand.
vi hafva samlats pa den yalplats,
den st6rsta delta blodiga krig och
dar So manga tusenden af vara broder
hafva offrat sina lif for frihet och
rattvisa.
vi ha kommit med afsigt att invi-
ga en- del af delta slagfalt, som en-
sista hviloplats at dem som har gafvo
sina lif at nationen pa det emma mat
to ia lefva.
Det ar passande och pa sin plats for
oss att CORA sa, men sjelfva verket
kunna vi 81 helga denna plats. De
tappre lefvaude och doda, som stre-
do pa denna valplats, ha redan he'll
gat den pa ett satt, som vi hvarken
kunna Okla eller minska. Efterverl-
den skall ej lange minnas och fasta
afseende vid hvad vi saga har,
men den skall aldrig gl0mma hvad de
giorde har. Det ar mera for oss att
blifva invigde har for fullbordandet
af det stora och ada verk som vara
fallna br6der ha / sa vasentlig man
beframjat. Det hofves oss att blifva
helgade for det stora arbete som annu
f6restar oss, att vi fran dessa grafvar
hemta en- okad tillgifvenhet for den
SAX for hvilken de offrade det kara
ste de egde; att vi har fatta ett al
varligt beslut att vi Ell skola ha d6tt
forgafves att denna nation med
Guds help skall fodas pa nytt fri
het och att regeringsformen "af fol-
ket, genom folket och for folket'' ej
skall utplanas fran jorden.'
Nedanstaende tai hollis vid hans
andra tilltrade till presidentskapet:
"Vid ett tillfalle, motsvarande delta
for fyra ar sedan, voro alias tankar
angsligt riktade pa ett f0restaende
inbordeskrig. ALA fruktade det, al
la s6kte att undvika delta. Under
det neutrality-suspicious. afemnades
har, helt och hallet egnad att radda
unionen utan krig, funnos upproriska
har denna sokande att f0rstora
den medelst uppeggande till krig.
De sokte att upplosa unionen och della
dess effekter sinsemellan efter 0fver-
enskommelse. Bagge partierna sok-
te att afvanda kriget, men det ena
partiet vile hellre fora krig an lata
nationen lefva, och den andra antog
kriget hellre an att SO nationen for
gas, och foljden blef -krig.
Bagge partierna 1asa samma bibel
och bedja till samma Gud. Och
hvardera aropar han bistand mot det
andra. Det synes besynnerligt att ma
gon menska skulle finnas, som vagar
att anropa en- rattvis Gud ON hi.
stand for att lattja alta det br0d
som en- AMMAN med svett och moda
samlat. Men latom oss icke donna pa
det vi ej matte d6mde varda. Bag
ges bon kunde ej blifva b6nh6rd.
Ingenderas har blifvit till fullo h6rd.
Med ondska mot ingen, med karlek
for ALA, med standaktighet for det rat
ia sa langt Gud ger oss f0rmaga att
inse det, lat oss afsluta det arbete
som vi ha for handler. Latom oss for
binda nationens sar; draga f6rsorg
ON honom som har burit stridens
m6da. ON hans enka och barn att
CORA ALT som star var makt, att be-
framja en- rattvis och varaktig fred
emellan oss sjelfva och med ALA an
dra natiOler."
Mr. Lincoln kan knappast kallas en-
religi6s man den bemarkelse som
vara strangt orthodoxa kristna for
sta delta ord, dock torde det vara
svart att fnna en- mera uppriktig
kristen an den at ALA samhallsk sklasser
alskade och h6gaktade fosterlands-
vannen. B6nemdten och omvandelse.
scener horde ej till hans svagheter och
han ansags darfor af Manga som ej
uppfattat andemeningen af kristna
laran, for ogudaktig. och nagra ha till
och med gait sa!langt, att de pastatt
honom vara en- gudsf6rnekare. Hans
treligion var, ON man vagar kalla den
lsa. mera praktisk och han afskydde
darfor ALA intet ssgande yttre form
Her och kannetecken och h6ll sig i
Istallet till karnan, sjelfya grundpe-i
Ilarne j Kristi lara, ut6fning at dem
j samma. / sitt dagliga umgange med,
! sina olika tankande medmenniskor,
i visade han sig alltid mild och 6fyer-.
seende och han nndvek helst diskus.
j sioner 6fver religiosa amnen med
i personer som voro at 0lika Ssigteri
denna fraga. Han hade en- orubbelig
i tilItro till Guds fdrsyn, och EFT fast
4 hopp ON det rattas och sannas sIutliga
seger Yerlden. Forts.
TankeIOrn.
Det st6rst nindret for din lycka. ar
i al1tid du SELL. Hars dn ofveryunnit
q det hindret, aro ALA andra jemf6rels
- rsir