Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-16

l6 December. 1880,
- S---=7----
/ hvilken1 som helst, men kanskes kom
mer en-, tid,j da han g0r det, ty .ameri
| kanen ar framf0r ALT praktisk. ,.:,
.MahSnda' terde dst' eiliggs sd all
deles7 utom tamnet: for dettas. fore
drag, ON det; afslutas med On kor1
sbetraktelse Diver sattet, pa hvilke1
han f0rvarfvar denns for lifvet = Wig
tiga egenskap, praktdk, som sz offs
missf6rstas. .F6rkiaringen ar lika en-
kel som sjelfva saken, Than lar lif
tvet. Ingenstades- 'varsnar man On
st6rre r6rlighet II lifyet ej blott 4
| geografsk utan afvene>i social me.
ming, an den, som sgenomgar det
amerikanska samhallet.- I dag for.
man, i morgon underordnad. far
amerikanen rika tillfallen att skada
f0rhallandenaa iqr olika7 :synpunkter
och att under On nedatgdende period
at slit lif kontrollera riktigheten af
den uppfattning, som hos henom ut
bildat sig under en- .uppitgaende, och
da ar han annu mera mogen att for
andra gangan taga ledniningen siaa
handler. Van att lita pa sig sjelf, kan
ner han afven den lagsta saimhalls.
stallning slit menniskovarde och vet
afven att I'd detsamma erkandt; ty
arbetarens kali utesluter hvarken in
telligens eller bildning. Han kan
som arbetare myoket val underhalla
beggedera. F6rdomar ia under Sd.
dana f6rhallanden mindre framfart
och dugligheten mar lattare att CORA
sig gallande.
Har ater, l de europeiska landerna,
med sina afmatta, noga reglerads for
mer, saknas en- sadan r6rlighet i sam
hallet. Har kommer man ej upp till
nagon social stallning mer an en- gang
lifvet, knappast det, och har man in,
gen AMMAN m0jlighet att forsksffa sig
kunskaper och bildning, SAINT att un-
derhalla dem, an de vilkor, som en- ar
betares stallning erbjuder, So lar man
hvarken fa eller kunna bibehalla dem.
Hvarest skall man i hela terlden,
utom Amerika, kunna pavisa moi.
ligheten for en- drang att, efter cit ars
ttenst med 200 dollars Ion. f0rutom
kost och husrum, kunna tillbringa det
andra aret vid t. ex. universitetet
Minnesota for en- kostnad af endast
100 dollars Hvarest annorstades
skall manner skogen med yxan pa
axeln, eller mannen. som DRIVER mu-
Ian fram pa landsvagen, pa fullt all
var kunna f6restalla sig att han en-
dag skall blifva den f6rste samhallet
och verkligheten blifva det. Lika
svart som det ar att tanka sig On
grams for den menskliga kraftutveck.
lingen, lika hog grad ar denna bero-
ende pa friheten for att blifya prak-
tisk verklighet ty den kraft, som ej
pa EFT for densamma alldeles egen-
domligt satt fritz far utveckla sig in
ifran, den blir aldrig nagon stor kraft.
Sa lange darf0re, som inom de euro
peiska samhallena den i stella former
insn6rda fackindelningen gor sig med
afseende pa den menskliga verksam.
heten So strangt gallande, sa lange ar
det f0ga sannolikt att de CODA kraf-
ter. som 50 rikt matt aro hos oss till
annandes, skola kunna goras samhal.
let fullt till godo.
1ngenting ar vanskligare an att med |
afseende pa framtiden vaga sig in pa |
gissningarnes omrade, men delta oak
taktadt, torde det likval ursaktas mig,
ON jag sager, att -vid tanken saval |
pa de manga Amerika okanda bor-
dor, som vi for var alders skull haf-
va att dragas med, som med fastadt
afseende tillika pa den ALT skarpare
konkurrens, som vi sannolikt komma
att fran Amerika fl utsta-det fore
faller mig, som ON de gamla, starka
formerna, ju langre det lider, skulle
blifva ALT mindre maktiga, att ilsig
upptaga tidens myckna nya innehall. |
Rnligt mitt f6rmenande skulle det
darf6re af oss vara klokt haRdladt,
ON vi, med afseende pa vara inustri-
ella f0rhSllsnden, So skyndsamt som
m0jligt s0kte att hos oss realisera
amerikanens askadningssatt, och en-
ligt min innerliga 6fvertygelse skulle
intet europeiskt folk vara stand att
kua,na CORA det battre an-det sven
ska.
Den hemliga polisen Nordameri-