Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-10-21
On Sederna och lefhad dSSxttet
| Japan.

ClSKa lOlKSCammen OCn lnCaSa SaVdl
kroppsligt som andligt hanseende or
framstaende plats bland dess folk
Stag. Mannen arc smarta till vaxten
Ell sms och korpulenta som kineserne
ehuru det hela taget mindre an euro
peer, och ha for det mesta en- ytterst
muskul6s kroppsbyggnad; ogoner
aro obetydligt sneda och hyn ar dun
kel. Lika franst6tande det stora
hela den manliga befolkningens anlets
drag aro, lika tacka aro daremot, en-
ligt ALA iakttagares nastan enhalliga
omdome, japanesiskorna UT de battre
klasserna. Manga bland dem ha en-
lika hvit by som de sk0naste qvinnor
Europa. Det japanesiska folkspra-
ket anses af nyare filologer sta nastan
alldeles isoleradt; endast en- adagsen
frandskap anses det ega med mand-
schu och de akta mongolspraken.
Bland de ostasiatiska spraken skall
det dock klinga mjukast, och det for
sakras af manga att japanskan en-
qvinnas mum juder lika musikaliskt
som italienskan. Nastan hvarje pro-
wins Japan har sin egen munart och
ju langre afstandet ar fran hufvud-
staden, desto st0rre aro afvikelserna.
Till Observation-Disclosures h0r att det ja-
panska alfabetet saknar bokstafven J.,
som eli af japaneserne kan utsagas,
utan ersattes med r, hvilket ater i
Jeddo uttalas med cit egendomligt,
for framligen besvarligt gutturalliud.
Qvinnor och man ha darjemte cit oil
ka uttal, hvarvid orat har ratt svart
att vania sig. Substantiven japan
skan sakna genus och nagon bestamd
artikel 6nnes icke spraket. I stallet
for pronomina brukas gerna omskrif-
ningar med substantiv uti rik mang-
fald. Annu mera invecklad ar skrif-
ten. Japaneserne aro det enda hittills
kanda folk. som af fritz val utan yttre
tvang antagit skrift, literatur, flosof
och sedelara fran en- frammande ma.
tion. Ehuru forhallandet ofta var
6endtligt mellan Kipa och Japan, Ia
made namligen japaneserne ofvan al.
tydda kulturens frukter af sina begaf-
wade grammar pa fastlandet och speci-
cit deras skrift; denna behollo de
alltjemt, ehuru de senare It'd sjelfve
uppfunnit ett akta fonetiskt alfabet
bestaende af 47 bokstafver, som med
help af nagra accenter forslar att ut
trycka ALA jud uti spraket. De noja
sig likval icke ems med dessa tva
skriftsystem, utan ha annu EFT tredje
likaledes fonetiskt. De tva fonetiska
alfabeten kallas katakana och .fraga.
na Man maste f0ljaktligen f6rst la
ra sig de kinesiska ideografska teck-
nen, men maste for det andra och
tredje afven kama det dubbla alfabe-
tet, ty japaneserne blanda ALA tre sy-
stemen ON hvarandra De kinesiska
tecknen skrifvas slutligen pa tire oil
ka satt. De f0rsta kallas kdisho och
anvandes allmant tryck SAINT poesi,
det andra, giosho, officiella bref och
rapporter, det tredje sosho, i dagligt
bruk mellan personer af samma sam
hallsstallning.
Japaneserne hafva sedan gammalt
utmarkt sig genom en- ovanlig recep.
tivitet eller formaga att tillegna sig
det CODA, som hos frammande folkslag
vackte deras uppmarksamhet. So Ia
made de gamla tider sin odlings ba.
sta skater fran kineserne; nu skyn-
da de att befria sig fran denna odling
och tillegna sig stallet earopeernas.
intelligence och li1ige utmarka de sig
genom vetgerighet och slime for h6gre
intressen. Deras karaktar ar visserli.
gen det hela godhjertad och ask
ward, isynnerhet ijemforelse med an
dra mongoliska folkstammars, men
ingalunda barnslig eller enfaldig.
Falskhet, opalitlighet, misstroende,
bakslughet och hamndlystnad COMMA
sig 81 sallan under den skenbart hjert-
liga vanskap, som visar sig pa ytan.
Afven snikenhet och sinlighet h6ra
till skuggsidorna hos den japanska
karaktaren, som latt nog besticker
framlingen genom sin alskvarda glad
tighet, Japaneserne aro vidare i hog
grad hofliga och artigl, de h6gt upp.
satte ej mindre an personer ur de la
gre och till och med lagsta klasseEna.
Pa samma gang aro de tappre och full
la af beundran for sina f6rfaders be,
drifter, ett krigiskt sinnadt folk, som
mer an nagot annat utmarker sig &C.
nom d6dsf6rakt och eyer en- anda till
sjuklighet stegrad hederskansla, som
ofta leder till tvekamp. Under dem
ma kansla har6yter den egendomliga
och ryktbara plagsed, som, bekant
under namnet harakiri eller bukupp-
ristande. ar ett lika abnormt,som med