Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-05-20
~ :, = N .ss'st = - -
H0dighet

moder,. ty hohlghet ar ochaDllr
grundvilkoret, da det CALLER att Sd
.smaningom dana den lille yerlds-
.borgaren eller verldsbo orgarinnan
till en- pa karaktarens och hjertats
vagnar for lifvets strid duglig va
relse. Utan denna ~grund att byg-
ga pa blir namligen menniskan,
hon ma for oofrigt utveckla sig hu-
ru mycket, som halst j bokliga
kunskaper, helt och hallet clamp
lig i det- t-samhalleliga ,lifvet; hon
blir en- .varelse, hos hvilken man
forgafves soker den hjertats od-
mjukhet, hvarforutan hvarje
menskligt varde forblir tamligen
betydelselost. Hvad batar. oss
namligen, ON vi forvarfvade oss
ALT menskigt vetande eller ON vi
egde ALA jordlifvets skater, och
likval saknade det enda, som kan
netecknar oss som same medbor-
gare och. .kristne: cit odmjukt sin
nelag, hvarforutan intet framat-
skridande i verkligt adel riktning
kan fnnas. Menniskan ma be-
trakta sig self huru mycket som
helst sjelfviskhetens bedarande
synglas och darvid finna sig huru
stor som helst ; granskas hennes
varde med verklighetens sannings-
tafande mikroskop, da krymper
egoismen tillbaka till sin obetyd-
lighet och man nodgas erkanna,
att det sanna menniskovardet en-
dast paras med cit odmjukt erkan-
nande, att ingen ar stor. utan alle-
na-Gud. For att en- gang kom-
ma darhan fordras, som vi ock har
ofvan sagdt, att man fran barndo-
men lar sig visa hofighet mot
hvarje menniska, utan afseende pa
personen, "a for tiggaren som kun
gen, arbetstagaren som arbetsgn-
varen. De FORE kunnaju, betrak-
tade fran den eviga rattvisans
synpunkt, vara. daraf lika fort3en-
to som de senare; ty hvad veta vi
darom Det fins endast en-, som
kan "ransaka hjertan och profva
njurar"; men det hofves darfor ej
mindre kortsynthetens soner att
visa hofighet mot hvarje menni-
ska.-Ur denna hofighet uppspi-
rar smaningom, sasom ur hvarje
annat godt utsade, en- adel brodd,
som en- dag gifver en- lika adel
skord. Eft odmjukt slime heter
denna skord, som val bevarad fran
tidens ondska, en- gang skall visa
slit varde, da det CALLER att i evig.
hetens aker nedlagga som utsade
det:. CODA, fro, man lyckats radda
undan stormarne pa tidens ailtid
oroliga haf.
Hoaighet ar saldnda en- dyed,
som ingalunda far betraktas sasom
betydelselos med afseende pa bar
nauppfostran; ty man ma rynka
pa nasan huru mycket som helst
och prata ON .papegojaktigt" o.
8. ", da foraldrar och malsman af:
las ON att lara sina sma att visa
sig uppmarksamma mot aldre,; et'
faktum blir dock, att ur hoAighe'
ten sasom urkalla framvalla Sd
smaningom valsignelsebringande
floden, dem vi med ett gemensamt
namn kunna kal1a dygder oct
hvilka ALA, hvar i sin man, med
verka, att Okla menniskovardet
Och hyarfoor 81 visa hofighet mo-
vasa medvandrare :? Det kan j.
ej betraktas sasom varande mayor
slags uppoffring fran den hoaige'
sida; och skulle han 81 motas al
hoaighet igen, das stannar alltie
Winston pa hans sida: han hal
handlat som det3 hofves. .hvarje for
nuftig yarelae, ooh hvad har hal
da att forebra sig Den rike for
slorar ika litet att visa sig hoAil
som den fattige; ia, till och met
den girigaste kan sta ut med ct
hofligt ord: han visar zig atmin
stone som menniska j det hansen
j det.. Darfor, \ shoAighet framfo
!, alt !! En hoaig menniska vinne
b har ! lifvet alltid storre aktninl
och fortroende an on ohoAig p
grund hyaraf u iju alltid ejelfv
draga Atorsta fordelen af att Wis
hooAighet j ALA tiders skiften.
: