Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-16

81 $50 4
go 60 - &
= :;--1zss.-ss % ,.!ss..ii ..E,I
ID stEstt ,;ijsii ssES II
~, Torsdagen den
,ltsIs - EiEatlts 4 Egssstsi sEF< &s&ti
= - 7.rT--5 t. 7-TT--r-
kstrien,s sadan den visat sig for main
I logon OCH sadan, som det synesa mil
att den maste> framga ur de tiHgrun
y for de bagges industrierna liggand
: olika askadningssatten. #t!G i.
,Iden europeiska suppfostran ar de
]brydsammaste 9momentet. hvad de
II unge mannen .sskall bli.'' Tmkng
fall rackerg delta moment halfva lii
Il vet. Har: man efter moget 6fyerva
: gandel kommit till den Iasigten, at
han skall bli industriidkare, sd give
henom f6rst en- fdr sadant indiana
$ afpassad !teoretisk och praktisk ut
bildning. ON. han efter slatad, ut
d bildning mannaalderns dagar lycka
J sjelfsta ndigt etablera sig, So; arbeta
a han. de- fiesta fall med begransad'
tillgangar / liten skala pa inlardt satt
Sd lange tygen halla. Krafver behof
yet med n6dvandighet sadant, utvid
gar, han slit yerk. Vid intradandt
stillhet affarerna minskar han det
utan att synnerligen bem6da sig ON
upps6kandet af nya markAader. Ho
tar honom konkurrens, f6rbattrar, har
slit arbetssatt, men endast SO myc
het som ar oundgangligt n6dvandigt
ecb andras erfarenhet ar han for So
dant andamal h6gst ovillig att k6pa,
utan soker. .helst,. att pa dMgt satt I'd
den for intet. Han har ej rad till an.
nat. AT samma skal drager han on
suck af lattnad, da arbetsl6nerna fal.
la. verkstaderna, vanligast sma
och laga, med ringa tillgang pa Illus
och frisk luft, finna vi arbetarne till
6fvervagande mangd sysselsatta med
handarbete; ganska sannolikt' dar.
fore att delta ar billigt, da aterigen
maskinsrna aro dyra. AT sin enfor-
miga verksamhet gjord sl6 och tr6g,
har arbetaren ingen h6gre onskan an
| att dagen smart matte vara slut. Da
den ar det, begifver han sig till slit
hem, dar Aera bo tillsammans och dar
ej mycket fnnes af lifvets beqvamlig-
heter. 1 brist pa ideer och utan franz
tidshopp finna de det bide angena.
mast och klokast att sofva. och ingen
kan under sadana f6rhallanden khan.
dra dem for det. ....
En- ung man Amerika ar alltid ma.
got. Gar han skola, gor han det ej
for att "bfi nagot," utan for att lara
nagot. Han etablerar sig So fort dar-
till gifves nagon mojlighet ooh utvid.
gar sin tillverkning for hvarje dag,
geHom att alltid fordra mer af sina
maskiner an gar. Han ar standigt
pa utkik efter afsattningsorter och
tror hvarje framling kunna blifva On
kund. Lsngt imam konkurrensen
tvingar honom, forbattrar han sina
tillverkningssatt och ar i standig fart
med att genom nya maskiner ooh red.
skap radda It'd och pengar. ON han
kan det, k6per han heldre andras er.
farenhet an han sjelf superintendent
sig till den. H0ga arbetsl6aer oroa
honom ej, han s6ker sin ersattning
on f0rbattrad organisation och har al
drig en- arbetare langre an han beh6f-
yer honom. Det ar ej ensamt maski-
nerna, som tillata amerikanen att ar
beta fort och val, det ar f0rnamligast
sattet att bruka dem. Fabrikerna,dar
'arbetet bedrifves,aro rymliga, ljusa
och andamalsenliga, manga fall af.
veni arkitektoniskt hanseende vackra.
Arbetarne SO intelligenta ut och r0ra
sig med lihighet. Deras arbete vid
maskinerna medgifver dem ej att lata
sinnet ligga trade och darefter kun.
ia de bade tanka och tala om slit ar.
bette samt ON mycket annat d6rjemte.
Penningef0rvarf lockar dem att CORA
f0rbattringar slit arbete, och for att
kunna delta lata de sig angelaget vara
att }skaffa sig den kunskap, som ar
n6dvandigt for att forsta de grunder,
hvarpa arbetet hvilar. Val af0nade,
sakna de ej lifvets beqvamligheter,
hvartill de som oundgangliga rakna
renlighet, eget rum och daglig It'd
ming.
Hvad har blifvit sagt ON de ameri-
kanska arbetarne CALLER ej mindre
grad ON de invandrade svenska. Pa
manga stallen utg6ra dessa en- stor
procent af arbetspersonalen pa verk-
staderna vester. Sa t. ex. voro
McCormicks skordemaskinsfabrik i
Chicago af 900 arbetare 200 skandina-
yer. AT 800 arbetare Deer & 90.
plogfabrik Moline var halften och
af 400 den med denne vagg ON vagg
liggande Moline plogfabrik voro tire
fjerdedelar svenskar.
Ehuru fantasien i vara dagar gar
med lag kurs, kan man likval ej for
hindra, att den nagon gang tager ut
sin ratt, och darf6re ar det f6rlktligt,
ON det nagon gang skulle handa, mar
man star en- stor och vacker ameri-
kansk. fabrik pa ALA sidor omgifven
af landsman och ser huru tract och
jernet blixtsnabbt lila genem deaf
valdiga jettekrafter genomstr6mmade
arbetsmaskinerna, for att ur dem
framkomma ada, den praktiska
blicken smekande former, SAINT h6r
svenskan vara det sprak, hvarpa den
ALT beherskande befallningen utde-
las-da ma det vara f6rlatligt, sager
jag, ON man dr6mmer sig hemma
med fabrik och ALT, Dr0mmens lif-
lighet kan ock understundom vara
So stark, att man, utkommen pa ga
tan, ej kan underlata att frsga sig
sjelf, ON ej en- industri, sSdan som
den, pa hvilken man nyss sett prof,
skulle verkligheten och ej blott i
dr6mmen kunna blomstra lika val
gamla Sverige SOM i Amerika. At ett
sadant fantasifoster skall f6rstandigt
folk har hemma betanksamt skaka pa
hufvudet och besyara fragan med cit
lr: "; la<<s a:sk;li