Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29

het, och anvandande var obetydlig;
krigshar helt enkelt till att halla oro
liga Indianstammarl,i styr.
Europa Okla staterna standigt sin,
skulder, dartill drifna af de offent
liga utgifternas 6fverskott 6fver in
Ikomsterna. Sa val :. s'den Yapnade
freden" som de ofta intraffande kri
gen kosta oerh6rda summon; och del
arbetande folket, pressadt pa ALA 81
dor, kan, 81 utg6ra nog dryga palagor
for att fylla staternas verkliga eller
inbillade behof af penningar nya
Ian maste upptagas, och med dem
folja ytterligare 6kade skater, for
att betacka det 6kade intresset pa
skulden. Hos oss aftager arligen den
ofentliga skulden, sd val kapital som
intresse och medan aIlmanna val
magan stiger, minskas medborgarnes
skatteb6rdor.
Europa synes, med folkmangde ms
och utgifternas tillyaxt, den arbetan.
de klassens utsigter blifva ALT NOR.
kare. Jorden ar ! manga slater
knappt. somliga (sasom England och
Belgien) alls icke f4stand att franz
bringa nog f6doamnen for landets be
folkning. Att "fa en- egen torfva," I"
af hvars afkastning en- familj kan be-
qvamt berga sig, ar val for mangden
af arbetare 50 godt som om6jligt
Skilnaden mellan godsegare och arbe.
tare ar dar allmanhet starkt utpreg-
lad, och synes blifva det ALT mer. -
vi daremot hafva har ute en- rik lord,
hvaraf valdiga strackor aldrig lagts
under plogen. En- stor del daraf kan
annu fas nastan for intet, enligt bo-
sattningslagen; ocn en- AMMAN del sal.
jes till priser, som ofta blott motsva-
"a ftjrsta arets sk0rd. Blifver det
darfor trangt ON arbete de stora
staderna, sd kan den fattige bereda
sig en- tryggare stallning genom ut
vandring at Vestern--sasom ocksa
tusentals arbetare gjort under de
sista aren.
ALA dessa omstandigheter synas
lofva at vart land en- ganska lysande
framtid. vi CORA visserligen inga
ansprak pa profetisk formaga /; nagon
sadan behofves dock Ell, for att t1nna,
det vi materielt hanseende befnna
oss ett kraftigt framatskridande.
Drifna fran slit eget land af darva-
rande tryckta forhallanden, dragna
till Amerika af den forhoppningsful-
lare stallningen harstades, infinna sig
arligen arbetare fran Europa hun
dra tusental pa vara strander. Eli
heller ar det troligt, att emigratio-
mems strom skall aftaga, sa lange
stallningar och f0rhallanden omse ST.
dor aro sadana som nu och sadana
komma de sannolikt lange att forblif-
va. Men CODA arbetare ar just hvad
var bordiga, annu oupptagna jord i
Western beh6fver; darigenom blifver
vart land ALT rikare, pa samma gang
som arbetaren far sin m0da rikt be-
lonad.
Ocksa bekrafta Sd val statistiska
uppgifter allmanhet som sarskildt
hvad man hittills lart kama af den
nyss slutade folkrakningen, att vart
land gar framat med jattesteg. For
| enta Staternas formogenhet berak-
nades ar 1870 till 30 tusen millioner
dollars; huru stor den nu ar, kunna
Vi ej saga; men man har gissat,att
| den skulle vara so tusen millioner.
Ar delta sannt, sa aro vi det rika-
ste land pa jorden; ty Englands for
mogenhet anslas till AZ tusen millio-
ner dollars, och Frankrikes till 46
tusen millioner; och dessa anses vara
de rikaste lander. Men huru harmed
forhaller sig, sa ar intet tvifvel, att
vi smart skola sta framom ALA natio-
nalformogenhet; ty F6renta Slater
mas naturliga tillgangar aro nastan
otroliga; och deras utveckling fort
gar med stark fart.
Folkmangden okas hastigt. Ar 1870
var den Ofver 80 millioner. Huru stOr
den nu ar veta vi eli annu; men for
modligen ar den mellan As och AZ mil.
lioner. Delta staller oss folkmangd
framom hvarje land Europa med un-
dantag af Ryssland och med den ma
turliga tillvaxten SAINT den starka in
vandringen 0kas invanarnes antal for
tare an nagot annat land; isynner-
bet som det CODA utrymmet g0r, att
ALT f1era kama sig manade att invan-
dra hit.
Vart lands framtid timligt hanse.
ende kan darf6r anses vara sardeles
ljus. Eli heller behofver man andra
hanseenden misstr6sta ON framgang.
SAINT ar, att vi hotas af manga faror.
De,som gjort politiken till en- fodkrok,
soka att uppegga partisinne och tive.
dragt; krogarne och deras anhang s6ka
6fversvamma vart land med drycken.
skapens syndafod; och katolska pre-.
ster SAINT jesuiter hota var ardliga fri.
het. vi tro dock Ell, att dessa inre fen.
der skola segra. Hos vart folk all.
manhet fnnes kansla och v6rdnad
for ratt och sanning; christendo.
mems, nykterhetens och folkuppfost.
ringens vanner arbeta frimodigt
SAINT med framgang; och ehuru vi
ej kunna hoppas att undga strid for
det godas SAX, kunna vi dock med
skal vanta en- harlig seger.
{Sandeb.)
|