Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-06-10
Slaghngar'.

Slaghngar.
Rika anledningar till misshal
lighet mellan man och hustru gif
va ofta deras slagtingar. 1cke
sallan blifva mannens foraldra1
inforda i hans familj, icke salla1
hustruns. Utan tvifvel gives del
fall, da det ar omoiligt att utar
svarighet komma ofverens mec
dem, men ON I hafven fullt fatta1
gangen af mitt resonnemang mee
eder och antagit dess giltighet, Sd
gifves det for eder blott on vae
att valia. I aren cit !; mannens
foraldrar aro hustruns foraldrar
och hustruns foraldrar aro man.
mems. I hafven att mottaga och
bemota dem sasom edra egna--ic.
ke med pligtskyldigt tvang utar
med villighet och tillgifvenhet
I skolen lara eder alska och akta
dem-hafva fordrag med deras
svagheter, stodj dem under deraf
vandring till grafven, for ingen
del behandla dem sasom beroende
utan lata dem kama, att de arc
icke blott valkomna i edert vanli-
ga hem, utan att de hafva en- rat
tighet till det hem, som de finna
hos eder. I aren unga, och de arc
gamla. Det lander dig till heder
att du understodjer dina foral.
drar, och hvad som ar din beder
ar afven din makas. Dessutom ar
denna verld en- vedergallningens
verld, och dessa vedergallningar
aro mer noga afpassade och mer
vissa an I veten. Tiden flyr, och
de barn, som nu sitta pa edra
khan, skola vaxa upp till man och
qvinnor och skola valja sina ma.
kar sasom deras fader och modrar
fore dem. Det hem, at hvilket du
nu frojdar dig, kan upplosas E; din
maka kan blifva tagen fran dig,
och din enda tillAykt skall btifva
dit barns hem. So som du will
bemotas af din sonhustru eller al
din mag, just So ar du skyldig att
bemota dessa, som nu sta till dig
samma forhallande, i hvilket du
on gang skall sta till de fora.
Stamina regler, som I hafven att
iakttaga i afseende q edra for
aldrar, bora utstrackas afven till
kretsen af edra ofriga anforvand-
ter. Naturligtvis maste eder for
maga att understodja behofvande
tagas~i betraktande men jag an
ser eder personliga och familJens
heder vara oskiljaktigt forbunden
med denna SAX. En- son eller on
dotter, som, oaktadt han eller hon
ar stand att ON ock med n&gon
uppofring, forsorja fader och mo-
der, andock later dem sluta sitt lif
pa cit fattighus eller lefva pa
deras valvilja, pa hvilka de icke
hafva nagra sarskilda ansprak, ar
cit oskaligt dur. Det fnnes nag
ra fa sadana elandiga varelser
verlden, hvilka borde utstotas ur
ALT hederligt folks umgange. I
viss man CALLER detsamma ON ALA
slagtingar. Det ar nagot, som
eder egen och familjens heder
bjuder, sasom jag forut sagt, men
det ar nagot mer an delta. Fatti-
ga hafva vi alltid hos oss, och vi
hafva pligter mot dem, sd vida vi
icke aro lika fattiga sjelfva men
mar en- man har fattiga slagtingar,
som maste blifva mer eller mindre
beroende af nagon, ar det, sasom
ON Guds finger hade karleksfullt
utpekat de rata foremalen for
hans valgerningar.
Jag finner, att delta later ALT
for strangt for somliga. Jag vet,
att slagtingar ofta aro pockande
lika val som f..ttiga !; att de villa
njuta understood heldre an arbeta ;
att de blifva odragliga droaare
och skrat1are, och otta besvara
edra hem med sin obehagliga och
plagsamma narvaro. Det borde
fnnas nagon, kort metod att be.
handla sadana, men jag kanner
ingen sadan. ON i Joke kunnen
CORA dem nyttiga. Sd finnes det
e. Fl
atskilliga satt att CORA det obe-
qvamt for dem, hvilka det kan
vara r&dligast att lemna at den
lidande partens egen. uppinnings-
forlnaga och >urskiljning. For
min dol vidhaller jag, att man och
hustru bora fullkomligt CORA sig
till ett j aiseende p& slagtkarlek
och familj ara. ON delta med
foro behagliga och orattvisa bordor
till folie Of beho ofvande Is sla gtingars
Slattjefulla och utsyaf fvande D lef.
mad, ardet en- q ycka, mon olyc-
! kor intraffa under ALA forhallan-
den. Battre att bara dem an lata
sina oliver blifva foremaI i fol
] stankar, eller bringa vanara
o6fyer famili lienamnet
Titcomb.
r,slgor och svsl1s.
II r1perse fragar ON det a
slagligt att skjuta ander tdueksl oct
assnrair irie.chi kanss 3, ssYiid denna lid, el