Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-22

i3fas! IR lsu .5F'Titulf lfr y'vR tsetd !
.&s..,G Fr&a .,y4:.:!t,st IL yi:.l lyb |
II !, Fs'ZETF7S - :
.z:.a;rs Mimme9sloOlis,'M
!tinl 9itaa t4.i. 81. l.lsu ard h.ana Etsi1
den, i det att de sdari tftreskrifna for
merna icke voro iskttsgns. ,,if.ft.
:El RE REgFRNaENs 3 7 II q ysyAAlRR,sissE
Justitiedepartementetss iskrifYelse
px hvilket regeringsbeslqtet st3djei
sig. hanvisar, till vetenskapliga skrif'
ter af bunker och ,,Aschehong sam1
utvecklar narqare orsakerna till att
konungamakten har absolut :, veto,
namligen vissa bestammelser grundI
lagep, desy system och b!y1ge;ggnsd SAINT
sakens natur. 'Sarskildt betonas. ut
idet -ej kan bstvfdas, att man vid
grnndlagens affattande bade ps grund
af maktfofdelningens princip och pa
grund af monarktens vasen betraktat
konungens veto i grundlagsfraga 81!
som sjelfklart. vidare utvecklas, att
delta veto maste yaras ,absolut, efter.
som det 81 uttryckligen begransas och
eftersom vid grundlagstragor icke den
vanliga proceduren med behandling
odelsting och lagting f6ljes, vidare an.
f6res 1924 ars stortings skrifvelse
SAINT karaktaren af monarkiens be.
grepp. Afven papekas, att grundla-
gems ordalag ON kontinuiteten af tre
lagtima stortings lika beslut icke kun.
ma anses uppfylda vid grundlagsf6r.
Stag, som ia hvila till nya val, hvadan
man har tagit sin tillAykt till vilkorli.
ga analogislut. Grundlagen har for
6frigt tillkommit genom underhand-
lingar mellan stortinget och de kung,
liga kommissarierne, och blef, som
det heter isstortingets adress af den
% April 1850, antagen, stad fast och
bekraftad af Karl XIII som norsk ko.
nung med Notwithstanding at norsk
embetsuan. Dessa underhandlingar
maste vlttna ON att bada statsmakter.
mas samtycke erfordras. I
Slutligen foljer en- redogorelse fot
f6regaende precedensfall af sanktio-
| nering och icke-sanktionering, hvilken
senare icke: bestridts (att. marka at
dock att aldrig forr sanktion nekats
pa ett tire ganger upprepadt beslutl. !
For anvandande at det suspensiva
vetot har grundlagen slutligen fore
skrifvit yissa former, som icke en-.
lighet med grundlagens 10 iakttagits.
Den 'sRigstidenden" intagna reso.
tionen ly ler:.
"Under den Is DIS har K Mt beha.
hagat kungora och hefalla:
"Eftersom stortingets beslut af den
10 Mars delta ar till grundlagsbestam.
melse angaende statsradens deltagan-
de i stortingets f6rhandlingar icke ar
sanktioneradt och saledes icke ar gal.
lande grundlag, kommer det med han.
syn till detsamma af stortinget un-
der d. 9 sistl. Juni fattade beslut icke
att kungoras.
Denna resolution jemte norska
regeringens framstallning saken till
konungen skall meddelas stol tinget
genom dess presidentskap."
RIKsRATT ELLER EJ
''Dagbladet' Kristiania skrifver
med anledning af regeringens svar, att
r1ksratt sannolikt ej kommer att an
vandas.
Snabbheten af regerinqens svar sy.
mes tyda pa, att ia saken pa delta satt
afgjord, men anmarker "Dagbladet,"
reutitetssakea kan icke riksratten af.
CORA, och liksom l845, da regeringen
inlade protest mot riksrattsdoln, skull.
le afven nu den af statsmakterna,
mot hvilken riksratten gick, proteste-
ra.
Nekandet att inf6ra beslutet lag
tidningen kan icke upphafva grund-
lagens giltighet, och framtiden far
visa, ON statsraden villa begagna sig
af den eller 81. For 0frigt ar de1na
vagran for obetydlig att darfor satta
riksratt / gang. En- AMMAN SAX ar,
att odelstinget kan anklaga ministe-
rem for att utan grundlagsenlig hemul
hafva afstyrkt sanktion for tredje
gangen. Det blir emellertid alltid
den politiska sidan af saken som kan
baras infor den politiska domstolen, ,om
de maktmedel stortinget har, och som
nu maste anvandas, skulle visa sig
otillrackliga.
Ogonblicklig riksratt anser tidnin-
gen olamplig, efter som det nas valda
lagtinget ar incompetent att donna
on SAX, som det varit med ON att af-
CORA realiteten.
Tidningen antyder slutligen, att
man arnar nyttJa grundlagens rs b,
ON ratt for stortinget att lata imkalla
statsraden till att deltaga f6rhand.
lingarna. 'sKanske DIR det den para
grafen" tidningen-''som ar
kallad att losa konflikten och som sa
| smaningom skall CORA stortingsbeslu.
tet af den 17:de Mars till faktisk verk-
lighet.
sTORTINGETs BEsLUT.
Norska stortinget har fattat ater ett
beslut, som r6jer denna riksforsam-
lings afsigt att taga landets 6den i
egna handler, efter det man f6rlorat
f6rtroendet till regeringen. Beslutet
var att den af stortinget sammansatta
kommitteen for f0rsvarsfragans be.
handling skall sammantrada redan ma
sta host, for att hafva arendet f0rbe-
redt till nasta stortingssammantrade.
Stortinget utsag, sasom man torde
paminna sig for cit par ar sedan sin
egen skattekom mittee. Det ar blott
handelsernas legiska utveckling. Mar
regeringsmakten handhafves az stats.
Trad, hvilxa icke .ega riksf6rsamlin-
gems f6rtroende, tager den: senare
sjeff sakerna ON, hand, .dels omedel-
bart, genom egen handlaggning, dels
medelbart genom sina egna parlamen-
tariska kommitteer.
Harom ar intet vidare att saga, da
landets valfard ar hufvudsaken. Men
nog msste det synas betankligt, for
dem, som aro vanner af en- stark mo-
| narkisk regeringsmakt. 0cksa b6rja
desse knorra alltmer h6gljudt mot de
man, som bragt sakerna darhan, och