Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-11-24
AIDE irg.-N'I:,o':' I I: 4s..

-
ten, och, euar den darunder f0rhru
kar varme. som den ber6fvar vatska1
kdrlet, standigt pa ALA sidor afkyle
vatskan och karlet.
| Hvarf0r fryser man, da man stige
upp ur ett bad, till och med pa myc
ket varma dagar?
Darf6r att det vatten, som hafta
vid kroppen, genast b6rjar att afdun
sta. och, enar det darunder f6rbrukal
varme, undandrager kroppen dett;
varme. Som nu likval, till fold al
vattnets f6rde'ning 6fver en- sa stor
yta, denna afdunstning mycket ha
stigt f0rsiggar, .sa har kroppen icke
It'd att inifran gifva huden ersattnine
for det varme, som undandragits det'
samma.
Hvarf6r kan man, da r6ken slar ned
tlugn vaderlek, anse delta som ett
f6rebud till regn?
Darf6r att de of0rbranda kolpartik.
lar, som uppstiga med roken, hafva
den egenskap, att suga sig vattengas.
Mar det saledes finnes mycket vatten-
gas / luften 0fver skorstenen, sa upp-
taga kolpartiklarne densamma, blifva
darigenom tyngre och falla till mar
ken.
Afven manga salter hafva den egen-
skap att upptaga yattengas ur luften.
Pottaska uppl6ser sig till fold daraf
koksalt blir endast mycket fuktigt.
Hvarfor imma Gig vara fonster-ru.
tor, mar luften ute blir sval?
Darf6r att den vattengas, som luf-
ten i vara rum bestandigt innehaller,
da den kommer beroring med de ge-
nom den yttre luften afkylda f6nster-
rutorna, sjelf blir So mycket afkyld,
att den 6fvergar dropptillstand och
slar an pa f6nsterrutorna.
Hvarf0r 6fverdragas f0nsterrutorna
vid vinterfrost med is, isyrnerhet i
bebodda rum?
Darf6r att den vattengas, som i le-
bodda rum fnnes, riklig mangd, un-
der beroring med de utifran afkylda
f6nsterrutorna kondenseras och sldr
an pa dem sma droppar, hvilka ge-
mast ocksa maste frysa, sa smart fon-
sterrutornas temperatur ar under
fryspunkten.
Hvarf6r betackas falt och angar un-
der vackra h6stnatter med rimfrost p?
Darf0r att, till fold af stark varme-
utstralning ON senh6sten, da natter
ma blifva langre, jordens temperatur
ofta sjunker under fryspunkten och
for den skull de pa de afkylda fore
malen alagrade sma vattendroppar,
hvilka bildats af den kondenserade
vattengasen, frysa till is.
Rimfrost ar en- frisen dagg och be.
star af sma isnalar.
Hvarf6r ser man andedragten da
det ar kallt?
Darf6r att den vattengas, som man
utandas, berofvas varme af yttre luf-
ten och kondenseras SAINT bildar vat
ten8nga, som ar ogenomskinlig och
kan ses.
Vattengasen ar och for sig full
komligt genomskinlig, saledes osyn-
lig; synbar blir den f0rst da, mar
den kondenseras och bildar waterman
ga. Den blir da synlig form af dim.
ma.
Hyarf6r bildar sig 50 ofta dimma,
ON h6sten och vintern?
Darf6r att ifran vattenytorna, som
langre forblifva varma, SAINT fran den
fuktiga jorden yattengas uppstiger.
hvilken den kalla och pa vattengas
f6rut rika atmosferen likval icke for.
mar att upptaga, och som for den
skull nu m&ste kondenseras.
Denna kondenserade 'vattengas an.
tager f6rst form af utomordentligt
sma ihaliga vattenblasor, lvilka, TAFT
hopade intill hvarandra, icke mer aro
genomskinliga, pa samma satt som
mattslipadt glas icke ar genomskin-
ligt. Dimmans 8 ma vattenblasor upp-
baras en- It'd af luften, men nedsjunka
sedan. Falla de pa varmare jord ell
Ter vatten-eftersom ju ON h6sten
och ibland ON vintern jord och vat
ten playa vara varmare an luften-sa
stiga de ater upp som gas och konden.
seras till dimma. Darf6r att de sa-
lunda 6msom uppsta och f0rsvinna,
aro atskilliga host och vinterdimmor
sd langvariga.
Hvarf6r uppkommer regn ur moln
Darf6r att moln aro ingenting an
nat an dimmor h6gre luftlager, och
darf6r att, mar de nedsjunka luftla-
ger, som redan aro mdttade med vat
tengas, eller mar de komma i ber6ring
med kallare luftlager. deras sma vat.
.tenblasor hyta tillsammans, blifva
tyngre och sedan nedfalla i dropp.
form. Ju narmare jorden molnen
aro, dess mindre aro dropparna, och
fran ju st6rre holder de falla, dess
st6rre aro de; delta af den orsak,
emedan de pa sin vag, till fold af sin
laga temperatur, f6rtata vattenangor.
ma af de luftlager, genom hvilka de
falla, och darigenom blifva st6rre. I
luftlager, hvilkas temperatur ligger
under fryspunkten, f6rvandla sig de
f0rtatada vattendupsterna icke till
droppar, utan till llna nalar, som sam
manfogas till sn6flingor.
Man skiljer mellan Gadermoln, som
vanligen f6rst uppkomma under klar
vaderlek och da himmeln ar bla
strackmoln, som draga 6fver bimmeln,
i vagratta strimmor och aro som sk6-
mast solnedgangen; stockmoln. som
foretradesvis visa sig ON sommareu,
och regnmoln. som uppkomma af
stockholm, och blott skilja sig fran
dessa darigenom, att de aro mera ore
gelbundna sina former och att de
blifva mycket tata.
Hvarf6r inkokar vatten och hvarje
AMMAN vatska, dh man later det koka
en- lanETe It'd
@ Darfor att vatten, liksom 6fverhuf.
yud hvarje vatska, under kokntngen
5f6rvandias till gas, och denna gas. till
fold af sin ringa specifika vigt. stiger
=uppi i 1uften och blandar. sig med dem
samma, till fold hvaraf vatskan, ge-
nom delta smadelarnes standiga bort