Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-09
: 2Om !matsmaltningen.

i ~AA @ANS~s~>.e:SsS-
- so J. s,a=-; ~;
| En af de intressantaste samlingal
| i verlden ar 'sSouth Kensigton Muse
um'' i London. Den som dar gjort
ett bes6k, kan knappt hafya undgStt
att gifva akt pa en- appmarksamheter
sardeles fangslande sanning, som vi
sar de relativa myckenheterna af de
olika amnen, hvaraf menniskokrop
pen ar sarnmansatt. Inom f6doam
nesafdelningen ar det skap, som inne
haller dessa prof, ett bland de fore
NAL, som ut6fva st6rsta dragnings'
kraften och vanligen ar det omgifvet
af en- mangd, bade unga och gamla
bss6kande, som med f6rundran for
nimma, att deras kroppar besta al
I,atskilliga ,ambar yatten, en- massa
7bfannkol, tillracklig att darmed koka
en- god midday, en- myckenhet vatgas,
tillracklig att fylla en- liten ballong,
en- jernbit, stor nog att daraf CORA On
pennknif. och en- klump fosfor, som
skulle f6rsla for ett halft dussin as.
kar med tandstickor. Jemte dessa
amnen skall den besoksnde fnna st6r
re ech mihdre qvantiteter soda, pott-
aska, lin, magnesia, syre, klor och
qvafve.
Det ar namligen sd, att for hvarje
gang man tagit cit steg eller till och
med blott vandt ON ett blad kata-
logon. har man gjort af med en- liten
del af sin kropp. ON man att en-
bra frukost och ar i besittning af en-
god helsa, kan denna kroppens minsk-
ming fortga nagen tid, utan att man
marker det, alldenstund det da finnes
-ett 6fverskott af material att forbru-
ka; men sd smart krafvet pa nytt blod
icke mer upptylles, installer sig kan
Sian af hunger, och langtan att an
skaffa nytt material for forbruknin-
gen g0r sig med makt gallande. ON
man har ondt ON It'd, tager man cit
glas vim och en- skorpa eller mojligen
en- pastel och vantar med att intaga
en kraftigare maltid tills man kom-
mer hem. So smart man f6rtart pa
stejen ell or nagon AMMAN latt f0da,
forsvinner kanslan af hunger, och ma
stan imam man lemaar forfrisknings-
rummet, borjar man forbruka det
nya materialet, som redan ingatt
blodet. Verkan ar 50 att saga ma
gisk man kan nu ga rak och med
hurtiga steg, under det man blott
nagra ogonblick f6rut knappt kunde
slapa det ena benet efter det andra.
DenDa markvardiga f0randring har
astadkommits medelst de underbara
naturprocesser, som kallas matsmalt-
| ming och assimilation.
1 fraga ON godtgorelse af den skof-
ling, som oupphorligt f0rsiggar inom
vara kroppar, hafva vi att taga be-
traktande tvanne processer, af hvil-
ka hvardera ar noga atskild fran den
andra, namligen matsmaltning och
assimilation. / stallet att soka lem-
ma noggranna definilioner pa hvad som
forstas med dessa bada ord fRna vi
det mycket bade lattare och angenama-
re att med lasaren f0rdytta oss till
South Kensington och f6lja de 6erfal-
olga steg, genom hvilka en- vanlig
frukost f6rvandlas till blod, muskler
och ben. Matsmaltningsprocessen kan
sagas begynna langt innan vi ems Sc
var foda, ty pa afvelsgarden har man
lagt sig mycken Winning ON, att den
farbog som translates for oss ma vara
saftig och NOR och kokerskan har un-
stodt hans bemodanden genom att
uppbjuda all sin skicklighet till att
vidmakthalla och for6ka dessa CODA
| egenskaper ty vi skulle fnna tugg.
ningen utomerdentligt svar, ia nastan
om0jlig, ON icke vara munnar fylldes
med rikllgt forrad af saliv, som icke
blott helper oss att s6ndertugga
fodan till en- mjuk massa, utan afven
att f6rnimma dess smak och svalja
den. En- It'd antog man att saliven
var ett kraftigt losningsmedel for
den foda vi tasa munnen, men talri-
ka experiment hafva adagalagt att
densamma fraga ON djuriska am.
nen ALA hapdelser verkar blott meka.
niskt. Hvad emellertid f6doamnen
ur vaxtverlden angSr, So b6rjar des.
sas smaltning pa ett ganska egendom.
ligt satt. On vi taga en- bit TORT
br6d munnen och tugga det till en-
deg, skola vi finna, att det gradvis blif.
yer sotare, ju mer det blandas med
saliven. Denna saregna verkan kan
svarligen f6rklaras utan att inga en-
djupare hehandling af amnets kemi.
ska sida, men det ma dock har erinras
darom, att br6d, petatis och sielfva
verket de fiesta vegstabiliska todoam.
men innehalla en- anmarkningsvard
myckenhet starkelse, hvaraf en- del
genom saliyens inverkan f6rvandlas
till socker. Med delta sakf6rhallande
for ogonen b6r det icke vsra svart att
f6rsts, huru det kommer sig, att en-
| klen och sjuklig person kan vara i
stand att smalta ett stycke hardt,
TORT br6d, under det en- skal tunn
arrowmj6lsvalling vallar honom, sYS.
ra smartor af st6rd matsmaltning.
.|u torrare br6det ar, dess st6rre az
den mangd starkelse. .som genom tugg.
ningen medelst saliven f6ryandlas
till socker. Men latom ess ga tillbaka
till den farbog, hvaraf vi togo, en-
munsbit. Efter det vi hafva med
tanderna soLderkrossat densamma till
en- mjuk massa, afs6ndras matens ma.
turliga safter och 6fyerga till magen,
dar de befinna sig en- vid sack. hYars
hela yta ar betackt med he1t sma fin.
gerlika utvaxter, fran hyilkas ALA de.
lar en- tunn vatska utgjuter sig. NJ
nedkommer i magen en- masss tug.
gadt fark6tt, q potatfs och br6d,
nedskoljd med en- dryck vatten eller
| 81. Den fran de sma fingerlika ut.
vaxterna afs6ndrade yatskan begyn:
I Iner genast verka pa den tuggade f6:
dan och uuderst6djes vid sin forratt.
ming af bukens muskler, hvilka, &c
nom Gu f6ljd al. ofrivilliga hopdrag.
ningar, f6rsatta f6dan i en- kringgaen.
4 de r6relse, iemf6rlig med den. som for.
/ orsakas af tungan under tuggningen,
q Yatskan verkar ddrpa kemiskt, och
4 den intagna f6dan blifver mer och
3 mer flytande, lis den slutlipeu til