Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-02-19

NJ, Torsdag6n den
lhallanden. Ehuru nagra af hans huff.
vudpa ,aioner stride emot denna On.
skan, -strafvade han att hal!a dem till.
baka. Han var. eli girig och samlade
aldrig en- cent med oratt. men han kan.
ge fullt penningens yarde och tyckte
ON att behalla den, do han hade den.
Han gaf stundom at fattiga behofvan-
de, men hans valg6renhet var hvarken
ymnig eller systematisk. Han hade
IA bjudningar slit hus, och han fore
foil manga ogastvanlig. Han diskute-
rade aldrig nagot annat anne an poll
tik-hvarken naturvetenskapliga, Ii.
terara eller. nagra som I6rde verlden /
allmanhet, undantagande politik. Han
stog sallan nagon del. il1okalpolitiken,
elleranvande sin kraft att beframja
en- vans VAL Han gjords ingenting
af tacksamhet- Geh gl6mde smart sina
NEST tillgifna anhangares 'tjenster, da
dessa ej langre vore af modem.
DS Abraham Lincoln, kallad fran
den lagsta stallning lifvet att presi-
dera 6fyer en- nation under den Wig.
tigaste perioden af dess tillvaro, utgaf
sin proclamation, som for alltid kros-
sade de fjettrar som bundo fyra mil.
lioner menskliga varelser slafveri
fen handling som moralisk storhet
saknar ett motstycke i mensklighe-
tens historia), var det tydligt for ALA,
som sokte under ytan for orsaken till
kriget, att krisen var 6fver, att sa
visst som himlen ar pa rattvisans 81
da, sa visst skulle Norden segra dem
ma stora strid, som hade antagit
former af en- dirikt strid mellan slaf-
veri och frihet.
Proklamationen ON atvaraes
trigyvdnde.
Det var, sade presidenten, omkring
midsommar 1852. Sakerna hade blif-
Wit ALT varre och varre, och Jag kande
att vi hade kommit till andan af vart
tag och att nSgonting matte g6ras for
en- andring. vi hade, sa att saga,
spelat ut var sista trumf och maste
antingen byta ON taktik eller forlora
spelet. Da beslot jag att adoptera
emancipationen och utan att radg0ra
med mitt kabinett eller ems lata dem
veta det, skref jag proklamationen,
och efter moget ofvervagande sam.
mankallade jag ett kabinettsm6te for
att diskutera fragan. Delta var /
slutet af JUL eller b0rjan af Augu-
sti 1852 datum kunde han ej erinra
sig).
Delta mote egde rum pa en- L6r dag,
ALA voro naryarande utom general.
postmastaren mr. Blair, som var fran
varande borjan, men kom in senare.
Jag sade, att jag hade beslutat att
taga delta steg och hade ej samman-
kallat dem for att radfraga, men for
att lagga fragah framfor dem; for
slagt II andringar voro pa sin plats
efter lie hade hort den upplast. Mr.
Lovejoy, sade han, misstog sig,. da han
pastod, att inga kommehtarier gjordes
at nagon, med undantag af mr. Seward.
Olika forslag framstalldes. Mr. Chase
onskade, att spraket skulle vara skar-
pare, rorande de svartes bevapning.
Mr. Blair f0rkastade hela f6rs1aget pa
grund af att det skulle kosta oss host
valet. Ingenting kom fran som jag
ej hade forutsett och uppgjort pa for.
hand med mig sielf, tills mr Seward
talade. Han sade bland annat: "Mr
president, jag gillar proklamationen,
men jag satter fraga huruvida det
ar klokt att satta den verket | delta
6gonblick. Den allmanna nedslagen-
het som RAIDER bland folket i fold af
vara upprepade motgangar, ar sd stor,
att jag verkligen fruktar for folder
ma af cit sa vigtigt steg. Det kanhan-
da kommer att betraktas som ett slsta
tillAyktsmedel af en- utmattad styrel.
Sc; regeringen utstracker sina handler
till Ethiopia, stallet for att Ethiopia
skulle bonfalla oss \ ON hjelp. Det
skulle anses vara vart sista nodrop pa
vart atertag.
Pa samma gang som jag gillar delta
steg, foreslar jag dock att verkstallan.
det af det uppskjutes tills en- It'd da vi
aro understodda af krigslyckan, i stall
let for att, som tillfallet nu skulle
blifva, sanda ut det straxt efter de
svara nederlag vi hafva lidit.'
Mr. Lincoln sade det han hade aldeles
f0rglomt att taga denna faktor med i
berakningen, da han uppgjorde planen
for proklamationens ofentliggorande
Resultatet blef, att det vigtiga doku
mentet ladies' tillsides afvaktan ps
underrattelse ON en- seger det paga
ende kriget, och It'd efter AMMAN an.
drades sjelfva ordalydelsen i detsam
ma. Den forsta nyheten som mottogf
af presidenten, var nederlaget vic
Bull Run. Sa kom slaget vid Antin-
tam. Jag beslot nu att ej vanta lang
re. Jag mottog gladjande nyhetel
fran krigsskadeplatsen ON Onsdagen
Redan samma L6rdag sammankallad.
jag kabinettsmote, och foljande Man
dag publicerades proklamationen on
slafvarnes frigifvande.> Vid ett slut
ligt mote, som hollis den 20 September
i emma fraga, intraffade en- intressan
bandelse. Presidenten hade skrifvi
den vigtigaste delen af proklamatio
nen foljande ordalag:
ssAtt den Jan. 1868. skola ALA per
soner, hallna som slafvar inom nagol
stat eller tillamnad stat, hvars befolk
ming da var uppror och krig met
Forenta Staterna, da, darefter och f6
alltid vara fria och den ut6fvand
makten af F6renta Staterna, innefat
tande krigsmakten till lands och vat
ten, skal1 eskamma sadana personer
frihet och skall ej f6retaga sig nago1
handling eller handlingar for att un
derkufva sadana personer eller nagol
at dem deras f6rs6k att vinna verk
Zig frihet." -
Da presidenten slutat meningen. ga
de sekreteraren Seward: "Jag tro1
mr. president, att man borde insatt