Skaffaren. [volume] (Red Wing, Minn.) 1878-1882, 1880-08-18

ar lika klokt att konferensen later
sadana man ga ifran sig, som den
4 kunnat "a behalla, ar en- frSga ON
hvilken det torde gifvas tva nlenin-
gar. Emellertid lyck1nska Vi Au-
gustana College till att hafva fatt
en- skicklig larare.
! Vi hafva under veckan haft en-
storre strike New York, som, ON
afven den i borjan medforde ej 50
ringa obehag, d ock ej for de strikan-
de ledde till nagot tillfredsstallande
resultat. Det var nemligen ALA de
unga pojkar och ynglingar, som ba-
ra telegrammer kring staden, som
trodde sig bora stracka upp tele-
graf-bolagen for hogre betalning.
De maste emellertid gifva tappt och
sago sig n6dsakade att aterga till
arbetet mot den gamla atloningen,
som visserligen ej ar for hog, eme-
dan de f3 trafva staden 0fver under
en- It'd af IA @ Is timmar ON dagen
for 3 @ 4 dollars veckan- NJ Z
CH1L1ANERNA hafva Peru farit
fran pa ett satt, SOM mera anstar
grymma vildar och barbarer an eli.
| Viliserade folk. Sa berattas det uti
EFT bref fran Lima, att vid staden
Tacuas intagande blott en- gaia
| undgick f8rstorelsen, och derf6r
hade den att tacka den omstandig-
heten, att Chilianernas general der
Walt slit hogqvarter. Sarade fan
gar och varnlosa qvinnor och barn
hafva dodats utan nad och forbar-
mande. Fyrationio soldater, hyil-
ka bortkastat vapnen och s0kt sin
tillfykt hos amerikanska konsula-
tet, blefvo uttagna derifrSn och
m0raade.
ARBETET j tunneln under Hudson
foden New York for att aterfn-
ma de d0da kropparne af de tjugo
man, som for nara tire veckor sedan
der lefvande begrofvos, star annu
pa samma standpunkt och ssval sty.
relse som ingeni0rer sta handfallna
och veta ej hvad de skola taga sig
till. Det ar ej blott tidningar ooh
man utom Jacket som skarpt khan.
dra dessa ingeniorer, utan nu hafva
afven framstaende ingeniorer fran
andra delar af landet gifvit dem ett
vittnesb1rd, som ingalunda ar re.
kommenderande. Mar de derf0r fa
tunneln rem och de dUda kropparne
funna, star annu vida faltet-om
de nagonsin sterfnnas.
TIDN1NeEN fNordstjernan'' var
mar for en- person, som kallar sig
Umsom Gyllensvard, 0msom Kron-
holm och som bedragit landsman
pa manqahanda satt. Bedragaren
ar omkring 5 fot 5 tum lang, klent
bygd, har morkt har och skagg,
bla, sma ogon, liten, nagot spetsig
nasa, vid mum, SAINT ar n&got d6f.
Han, ar val kladd och ar f0rsedd
med en- ljus wallis. Da denna per-
son mahanda amman bes0ka western,
sedan hans bofstreck 1stern blif.
Wit uppdagade, anse vi det val vardt
att f6rutskicka denna warning, att
farmare och landsman 6frigt ma
veta att taga sig till vara for afven-
tyraren. l: - f#@a l.a
For den 30 juni skrifves i .t'.Salt
Lake Tribune pa f6lande satt ON
dit anlandande skandinaviske emi-
granter: 'Omkring $50 scandi-
hoovians \ett 6knamn f8r skandina-
ver> som gar pa morgonen afreste
fran Ogden, ankommo vid middags.
tiden. Delta sallskap utgjorde ma
got .mindre an halften af de enfaldi.
ga stackare som kommit hit for att
CODA presterne; de 6frige hafya rest
andra vagar. Dessa emigranter
voro j tadelsjuka askadares 6gon de
NEST 1fvergifna som nagonsin kom.
nit hit. Vagnarne som de akte uti
sko]a sakert behofva ett sex mana
ders ]uftande en- vindstorm och en-
ton af klorkalk. Xlderdomsvaga
man, f5rvissnade; qvinnor och smut.
siga, vralande barn ar det satt pa
hvilket sallskapet kunde inventeras.
De mottogos vid sin ankomst af feta
.biskopar, hvilka drefvo denna
menskliga boskap till olika delar af
staden. Manga voro ikladda traskor
och frammande drAgter och hade ut.
seendet af jemmerliga helgon.
DBr ar kanske ej allmant bekant
att en- svensk koloni med namnet
Scandia ar grundad i Arkansas,
sydyest ON Little Rock utmed Iron
Mountain. .jernvagen och j narheten
af Hot Springs. Eft engelskt kom.
pani har ink0pt 100, 900 acres skogs-
land och afsigten ar att utskeppa
skogsprodukter till Europa. Sk0r-
den Arkansas ar j ar 50 yn1nig, att
man ej tror sig kunna erhalla till.
rackligt folk att inberga den, och
klimatet ar sadant att man utan
olagenhet kan arbeta utomhus he
la Yintern, och det m6ter ej nagon
svarighet att erhalla sysselsattning
aret rundt, och derigenom f6rvarf.
va sig Ell oberoende ekonomisk