Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-08-05

da Longfellow lat f6rsta, att han Va
en- ny professor, gick hon in pa at
visa sina rum Hon beslot sig oms
der att lemna honom cit andrai vi
ningen och husets syd6stra horn b.
laget rum, hvilket, sasom honsmed b.
rattisad stelthet anmarkte, Yarit b.
bodt af general Washington efter sls
get vid Bunker's Hill; och har bodd,
Longfellow, till dess hon fyra ar dar
ester ingick nytt aktenskap. da ha
k6pte huset hvilket' ALT sedan vari
hans hem. .5,rs;z 49,, n '"ssE .
Alt hvad man vet ON Henry Wads
worth Longfellows bardom, ar at
hah f6ddes 1907 Portland statel
Maine. Hans far var en- framstaend
lagkarl. och pa sin mors sida harstam
mar han fran en- strang ,puritansl
slagt. Yid fjorton: :ssrs alder tog ha1
intrade vid universitetet Bowdoin
Bland hans klasskamrater vore fere
som langre fran forvarfvade sig ett
namn i den amerikanska literaturen
och sasom cit bevis pa de loften, som
hans tidiga ungdom ingaf, kan tjena,
att, kort efter det han ar 1925 blifvit
graduerad, han, da en- tjugu ars yng.
ling, utnamndes till professor moder.
ma sprak och literatur vid det univer.
sltet, dar han sjelf fatt sin utbild.
ming. Han sokte och erh6ll genast
tre ,ars tjenstledighet for att Sc verl.
den och studera frammande sprak.
Frankrike och Spanien. Italien och
Tyskland, Holland och England voro
skadeplatserna for Longfellows van
dringar, och han aterkom hem med
odlad smak, mognadt omdome och
sinnet riktadt med nya tankar och TO-
restallningar. Frukten af hans euro
peiska resor skanktes verlden iva ar
senare Outre.Mer, en- skisserad berat-
telse af betydande literart varde och
f0rsedd med inllickade 0fversattnin
gar af franska och spaDska skalde-
stycken. Da sedermera professors
stolen modern literatur vid det mer
an ansedda universitetet Harvard
blef ledig genom den larde ]iteratur-
Georg Ticknors frantra-
dande af denna befattning, gjorde
vaxande rykte honom
sielfskrifven till platsen. Kort dar-
efter begaf han sig ut pa en- ny tard
Europa och bes6kte nu Danmark och
Sverige SAINT for andra gangen Tysk-
land. Manga intryck fran dessa re-
sor ater6nnas de dikter, han kort
larpa offent]iggjorde. Under denna
resa intraffade, att hans forsta hustru
lastigt aaed Rotterdam 1885. Han
lade varlt varmt fast vi henne, och
hansyftar han pa henne
lin dikt "Anglarnes fotsteg." Efter
1T hafva tillbragt varen och somma-
'en Schweiz och Tyrolen, atervande
IAN pa h0sten hem, denna gang till
lniversitetet i Cambridge. Har har
ian ALT sedan varit bosatt-nu Of
YER fyratio ar och sasom professor
modern literatur utrattat mycket for
att utbreda smaken for de gamla Ian
lens odling och skaldekonst SAINT for
1T, med det inhytande som en- verk-
ig skald eyer, dana mer an en- gene
:ation af det unga Amerika.
Den store amerikanske skaldens ge-
Nus ar fjerran fran all ensidig Let.
Han besitter den gafva, som icke
pa hvarje skalds lott att kasta
ooesiens skinner 0fver alldagliga
soremal. Han eyer en- formaga af
beskrifning, hvars styrka
u ringa man ligger dess f6rvanande
Det satt, hvarpa han
'kildrar renhetens och sanningens in
;agande behag, observation-disclosures
l0ga varde. det stora talamodet, det
lanforande i en- trofast qvinlig kar-
lex, SAINT hans formaga att i sin dikt.
ming ada hvardagliga tilldragelser
och vanliga sysselsattningar ALT har
gjort honom till en- skald afven for
len stora nassau af engelska folket,
ahuru han icke f0ddes pa denna sidan
Atlanten.