Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-04-29

presterskap. borgare och allmoge; %
att giftet spriddes ocksa till folkmas-
sans .djupare. lager. Dettaa gick I'D
mycketlattare, som attskanslan hsr-
htinnan var vid dem tidsh liangt min
Dire utbildad och stark AMI ysra d,
gar, och, blef dessutom an mer for
svagad genom asynen af den stora
skara skamliga ningsbragder, till
hviika, som sagdt az, mango den ii.
dens h6gt uppsatta ia afven skungliga
Epersoner. sd IN SON ntrikes. giorda
sig skyldiga .bade som gifvande och
mottagande:, Men svenska hofvets for
brytefser harutinnan hafva vanligtvis
blifvit med tystnad f6rbigsngna af
manga skriftstallare, som i stallet be-
standigt och h6gljudt talat ON stan
dernas falhet.
Att dock de utrikes mutorna icke
voro sd allsmaktiga, SO f6rnedrande,
som frihetstidens, de fria statsskickens
iender och Gustaf den tredjes It'd
f6regifvit; delta ar omstandligen l
vara f6regaende berattelser adaga-
lagdt. De heste den tidens f6rnamsta
man och ledare voro ock, 50 vidt vi
veta, / delta hanseende alldeles fac.
fria. 81 Mossorna Bjelke, Bonde,
Frietzcky, Horn, Lagerberg, Rudbeck
och Serenius; ikasa Hattarna Ehren-
svard, Ekeblad, Fersen, Lantingshau-
sen och Akerhielm. Att daremot en-
stor skara riksdagsman pa ofvan-
namnda satt fornedrat sig, ar beklag-
ligen alltf6r sannt.''
vi ma gladjas at, att delta vidriga
och lSga system nu dukat under for
det h6gre rattsmedvetandet, och vi
ma f6rd6ma det afven det f6rfutna,
men imam man later f6rkastelsedomen
drabba afyen sjelfya statsskicket, b0r
man Sc tillbaka pa tidsomstandighe-
terna och pa systemets tillampning
uppa afven det hall, darifrsn raddnin-
gen sages hafva kommits*).
Den kris landets naringslif r6nte
vid l7e5 ars riksdag, da mossornas
nya hushallssystem tradde verksam-
het, var grundad redan det forhutna.
Hattarne hyste YARN nitalskan for
landets uppblomstring och ara afven
pa det industriella omradet, men de
medel som darfor anvandes, voro
0lyckliga. Det var protektionist: och
ostatsund derst6d t6dssystemet, i dess hold.
De konstlade neutrality-suspicious.
biefvo ej annat an drifhusvaxter, som
vissnade for den f6rsta kalla Wind,
och sadana vindar kommo manga, till
fold af de olyckliga krig, hvari delta
parti st6rtade landet. Da kom, sasom
vanligt, reaktionen, och hvarje sadan,
gar vanligen till motsatt ytterlighet.
Sa gjorde ocksa m0ssorna vid den 8. k.
Observation-Disclosures l765-1766, hvil.
ket Fryxell mer an en- gang uttalar.
Uppenbart ar likval, att skildringen
ON det tillstand, hvari landet daryid
rakade, innehSllit stora 6fverdrifter,
nagot som bland annat framgar af de
stora summon, som redan 1859 kunde
utbelas af statsverkets tillgangar, mar
hattarne dter kommo till makten.
Underbart ar emellertid, huru un-
der denna It'd af jasning och strider
svenska folkets andliga krafter kom-
mo / r6relse pa vetenskapens och kon-
stems omraden. Fran denna It'd for
skrifva sig vetenskapssocieteten Up
sala, vetenskapsakamien i Stockholm,
vitte1hetsakademien, malare- och bild-
huggareakademien tfria konsternas
akademi), musikaliska akademien,
jemte 1ere SNARE samfund for SAM
ma andamal inom och utom hufvud-
staden. I sjelfva verket intradde
Sverige med denna It'd uti den larda
verlden, med insatser af fere frejdade
och ododliga namn.
vi hanvisa en- hvar, som will vinna
en- 6fverblick haraf till den 46:te och
sista berattelsen ur svenska historien.
med hvilken And. Fryxell nyligen af-
slutat slit storverk fosterlandets
hafdateckning.
AT ALT delta larer val folja, att den
statskupp, hvarigenom Gustaf III
skuIle hafva "raddat" Sverige fran
undergoing, icke ar ward det lof, hvar-
med denna revo1utionara handling va
rit lange omstralad. De som velat
gifva revolutionen berattigande och
helgd uti Observation-Disclosures
kraf och, n6dvandighet, torde bort
narmare an vanligen skett pr6fva des.
sa omstandigheters verkliga beskaf.
fenhet. Och hvad man vid denna
statskupp stadse undanskjutit och dolt
har varit, att den b6rjade med upp.
kallandet at inbordeskrig landsor.
terna. Man har haft 6gat endast for
den lyckliga och oblodiga kuppen
Stockholm, men darf6rut gingo han.
delserna Finland och Skane.
| Och nemesis-att tala med Linnee-
vakade. Den orattfardigt Yuma en-.
valdsmakten lefde 81 langre an 20 81
i - =