Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-08
De bada statsmakterna i Norge.
Ur G. H. T.)

\CI ~
Allvarliga to sig for ogonblicket
f6rhallandena yart kara br6draland
pa andra sidan K6len. ...
Det fruktade har intraffat. Konun-
gamakten har begagnat sig af sin
for ofIigt fran Aera hall bestriddaA
ratt och vagrat sanktion pa stortin-
gets for tredje gangen ordagrannt
upprepade besluti en- grundlagsfraga.
Vi hafva forut redogjort for sakens
olika skedan och afven uttalat den
forhoppning, som vi delat med man,
smart sagdt af ALA parti,ri Norge, att
regeringen skulle meddela denna SAX
bekraftelse pa, Diet att f0rhallandet
mellan de bada statsmakterna i Nor
&c, som redan lange varit spandt. ater
matte blifva godt och tillitsfullt, och
ieke forvarras till ett 6endtligt.
Vara lasare erinra sig att stortinget
nu for fjerde gangen SAX, for tredje
gangen ordalag, fattat ett likadant
beslut och att sakens anhangare varit
sd -starka att de omfattat Ell blott ALA
Manifestations ombud, utan afven
dertalet af statsdistriktens; ej blott
de Sverdrupska och JaabBkska frak-
tonerna utan fiertalet af hogern inom
stortinget. Regeringen har har ALT
sd trott sig kunna st0dja sig pa en- So
ynkligt liten del af stortinget som
'Kristianias fyra representanter. yalde
>f6rst .efter en- haftig yalstrid, SAINT
ett tiotal representanter nastan ute
slutande fran Norges minsta stader.
Och delta aertal som vidtagit denna
reform maste anses uttala opinionen
hos den alldeIes 6fvervagande delen'
af Norges tankande man; De aro val
de nattopp pa delta program och haf-
va nedlagt r6stsedel urnan ful1t
medvetande ON att de harvid gafvo
uttryck at en- under december mog-
mad folkofvertygelse; en- af dem
(rektor Bonnevie) hade visserligen
valts pa ett morsatt program, men Of
vertygades ON reformens nonvandig-
het i sjelfva stortinget, och icke min
DIRE anfyra af nejmannen hafva efter
rostningen latit framlysa sin onskan
att konnngens beslut matte falla / en-
motsatt riktning.
Motstycke till en- sadan upprepad
vagran pa nastan enhalliga parla-.
mentsbeslut torde icke kunna upple-
tas annat an i skenkonstitutionellt
regerade riken och knappt dar. Skall.
namligen Eepresentationens makt va
ra mera an en- blott radgifvande, kan
naturligtyis icke konungamakten,
stodd pa ett fatal statstjenare, lang
den trotsa den; och visst icke ett
land, dar konungen Ell ar bosatt och
saledes endast andra hand och ge-
nom andras 6gon kan satta sig in i
folkstamningen.
: F6rvanad sporjer man sig for Of
rigt hvartill EFT sRdant motstand skall
tiena. Name man hoppas att IA 'ge-
nomf6rda de 8. (. ''garantierna,?"
flS74 ars regeringsf6rslag. som enhal:
l1gt afslogs 1877, b6r delta hanseen-
de hafva borttagit ALA illusioner., Och.
! erfarenheten har afven visat. att sa-
kens vanner hafva vuxit sasom sn6-
bollen, hvilken rullas -drifyan; fran
en- liten hop har den blifvit ALT st6r-
re och omfattar nu nastan ALA stor.
tingets mera betydaide ledam6ter
I (Aschehoug ensam undantagenj. An
storre blir sannolikt skaran efter ma
sta val och, hvad yarre ar, an bittra-
re- folkstamningen. Ar delta kIok. .po-
litik! Var historia kanner ock ex-
empel pa styreiser, @hgilka genom
sin envlshet vedervagade folkets
= tksrlek. 1s,-. <! ->fgss3 Isf3z'7i 9='sy
r Och .hartill kommer att en- vAnsklig
constitutional fraga ar med denna
SAX f6rbuuden. Fragan namligen, ON
konungamakten ager absolut veto j
grundlagsfragor, hyarom intet egen.
domligt nog-finnesi Norges Grund-
lag uttryckligt stadgadt, antagligen
femedan. man5ej vid dess f6rfattande
tankte mycket pa andringar.s e 81.