Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-09-02
liga invandrare yalkomna, afven on
de komma millionvis !; de kunna hal

l
de komma millionvis de kunna har
ia arbete och god bergning. FL hel.
Ter ar det nog dermed, att de sjelfva
ia tillrackligt uppehalle de Okla afven
det 6fverskott af produkter, som vi
kunna salja till utlandet, sedan ALA
vara behofver blifvit tillfredsstalda.
Med tillhjelp af vara nu sa hogt ut
vecklade akerbruksredskap kan nem-
ligen den ditige jordbrukaren franz
bringa spanmal och andra produkter
sadan mangd, att han ej blott for
s5rjer sin familj och stadsbon gran
skapet, utan ock far ett betydligt
6fverskott och delta gar till verlds-
marknaden. Ju fera flitiga iordbru
kare invandra hit, desto mera produk
ter far alltsa vart land att salja ut
rikes.
Vid denna It'd har redan On betydlig
del af skorden blifvit inbergad och
ehuru det varas sag ut som ON
torka skulle skada den mycket, veta
vi dock nu, att den blifvit ganska rik,
synnerhet landets nordligaste de-
lar. Man har derf0r beraknat, att
landet ar stand att af denna sk6rd
utfora lika mycket SOM af fora arets,
ON icke mera. SAINT ar, att spanmals-
priserna nu sta betydligt lagre an cit
ar sedan; hvarf0r den kontanta be-
talningen ej torde blifva fullt sa stor,
afven ON utforseln blifyer st6rre !;
men penningetillgangen i landet kom-
mer dock att 0kas :; hvilket afven vi
sar sig deruti, att angarne fran Eu-
ropa redan b6rja att inf0ra guild, myn-
tadt So val som omyntadt, hit till
landet.
NJ fiDnes redan Amerika mycket
godt ON penningar. Delta har man
pa sista tiden sett derpS, att bankirer
och andra affarsman velat utlana pen
ningar mot lagt intresse, der fullstan.
dig sakerhet erbjudits, och prompt
aterbetalning med visshet kan parak-
mas. For sma Ian af mera okanda per.
soner tages nog annu 8 procent
Chicago, och formodligen annorstades
hvad man kallar ''lagligt intresse".
Men det ar en- betecknande omstan-
dighet, att F0renta Staternas 4 pro-
cent "bonds" nu sta till ofver 100
kurs d. v. for att ia en- sadan ''bond"
pa 100 dollars, lopande med procents
intresse ON 5ret, maste man betala
0fver 100 dollars. Delta bevisar, att
pa en- dylik forsta klassens 'saker-
het", alltid omsattbar kontant, man
ej fordrar ems fyra procent for de
penningar man utlemnar. Sadant
vore naturligtvi5 81 mojligt, ON det
verkligen vore ondt ON penningar..
Och ehuru anGra lander allmanhet
|ej hafva en- lika god affa rsstallning
som vart land, visa dock underrattel-
ser fraf' En- n4land, att delta lands
hufvudstad valdiga summon imam har
gissat pa 1000 millioner dollarsl nu
ligga och vsnta pi f0rdelaktigt an
vandande. Under 'sde harda tiderna"
nodgades nemligen bade rik och fat
tig att spara; sparsamheten blef da
en- vana, hvilken fortsattes, sedan den
ekonomiska stallningen blifvit bat
tre; och resultatet ar ett betydligt
sparadt kapital. Sadant ar forhallan-
det afven bland oss.
Hvilket infytande uppa den altman
ma affarsstallningen kommer en- sadan
hopad och standigt vaxande penninge-
summa att medf0ra
F6rst borde foljden deraf blifva, att
intresset gar ned. Lantagare bora
derfor kunna parakna billig ranta.
ON aldra basta affarspapper ej behof-
va betala mera an 81 till 4 proc, sa
borde en- god inteckning eli draga
mera an eller 6 procent. En-
osaker lantagare far naturligtvis un.
derkasta sig hvilken procent som
helst, ON han ems kan "a lana.-Nu ar
det val SAINT, att en- hvar helst borde
undvika Ian ; men stundom kan delta
knapt ske; och da ar det val, ON den
beh0fvande kan fa sa lindriga vilkor
som mojligt.
En- AMMAN fold af ofverfod pa ka-
pital blifver f6rmodligen, att den re-
dan lifliga industriela verksamheten
kommer att bedrifvas med annu
st6rre ifyer. Det fnnes visserligen
rika man, hvilka, sa att saga, dragit
sig ur r6relsen ech nu lefva pa sina
rantor SAINT helt beqvamt klippa af
sina kuponger hvarje qvartal. Manga
affarsman aro dock icke n6jda med ett
ssdant lattjefullt lif, utan insatta sina
penningar nagon r0relse, som lofvar
dem en- god afkastning. vi kunna
altsa hoppas, att nya fabriker skola
inrattas, och de nu inrattade utvid-
gas. Dock g6r vart f6rvanda skydds-
tull-system, att ej sa mycket haraf
ar att vanta, som kunde ske, ON vi
hade frihandel; ty vi hafva ej nu ma
gon egentlig utsigt att salja mycket
fabriksvaror utomlands.
Deremot ar mYcket att vanta i an.
seende till byggande af jernvagar.
Coda jernvagsaktier sta nu mycket
h6gt pris och de ledande jernvagar-
ne vart land hafva under sista raken-
skapsaret gifvit On betydligt st6rre
afkastning an under aret forut. Till.
vaxten utg6r manga millioner dol
lars. ALT delta vissr, att jernvagar
s.bara sig bra'; och i en- affair, som
l6nar sig, nedlagga affarsmannen ger
ma sina kapitaler. vi kama ocksa,
att redan nu en- mangd iernvagar arc
under bygnad; och planerna for nasta
ar omfatta. deIs betydlig utvidgning
af dem, som redan fore efnnas, dels
fbyggandet af nya. Ait detta menar,
att den fattige arbetaren far godt ON
f6rtjenst, och nybyggaren far lattare
kommunikationer; hyarjemte nya
Istrackor at land blifYa tiIlgangliga
for sodling. s55s35=:i T.
| Slutligen f6ljer helt naturligt at en-
stark tillgdng pa penningar, att priser
Eisllmanhet aga upp' = Arbetsl6nerna
| stiga och egendom betingar h6gre