davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Lancaster daily intelligencer. [volume] (Lancaster, Pa.) 1864-1928, 1880-06-24
NlsGELLINEOUs.

CCHOOL TAX, 1850.
h The duplicate is in the hands OF the Treas-
iirer. per cent. OF for promt payment.
WIN, o. MARSHALL, Treasurer.
No. II Centre Square.
''nce n'"'' 'i''' fei23tds. .w&sR
Lancaster daily intelligencer. [volume] (Lancaster, Pa.) 1864-1928, 1880-06-24

(Quotations by b. X. JamisOn Co., 5. w.
Cor 81 and Chestnut Streets).
PHILADELPHIA. June "a.
United States SIS, 1881, (registeretD. .lGSM bid;
United States 41<'s, 1891, Registered l0S1
United States 4z's, 1881 ,(coopons):: .i0yH9i0SH
United States Ps, 1907. (registered). .l014 4glO7 n
United States Currency 6s ..........l .lzS DID
Sterling Exchange. ......- .4o6H04o9
Lancaster daily intelligencer. [volume] (Lancaster, Pa.) 1864-1928, 1880-06-24
NFW lDTERTISEMENTS.

Try Locher's Renowned Cough Syrup
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29
Mark Twain och tyskarne.

Mark Twain, den qvicke skamta-
rem, har slagit sig pa sprakforskning.
Han har varit ute ''das crosse Water
land och meddelar nu, genom Chica.
60 Tribune, en- fyrspaltig uppsats
frukten af sina studier tyska spra-
ket. Han kanner sig icke riktigt be-
laten med "detta kispskodda och
osystematiska tungomal, som ALT
jemt gackar den studerande och gil.
der undan hans anstrangningar. Har
man val pluggat in i sksllen en- re-
gel, hvilken man tror sig kunna folja
sasom ett sakert rattesn6re, vips. g6r
grammatikan sig gron och striker :
'larjungen give nogs akt pa foljande
undantag!' Och So finner man, att
undantagen aro flere an de fall, hvil-
ka regeln kan tillampas. Hvad ar
att g6ras Ingen ting annat an att ge
sig ut pa djupet igen och kryssa efter
ett annat Ararat, att st6ta hufvudet
imet, eller andra qvicksandsbankar
att klifva ned sig i.'' Och sd dessa
valsignade hjelpverb! "Larjungen
maste skofia sig fran genom en- skars.
eld at habe,s sind ges0eses geh1bt hd'
ben gewoTden sem Mark Twian me.
mar, att det ar igen konst 1asa tyska
booker, bara man haller dem framf6r
spegeln el1er staller sig pa hufvudet
sd att aatserna kastas ON. Darfmot
anser han det yara rent af om6jligi
for en- ntlanding att 1asa en- tysk lid.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29
Vart lands framtid.

Annu hafva blott nagra veckor
forfutit. sedan hos oss Trades landets
l04:de fodelsedag. Aldern wore Wis
serligen hog, ON det gallde en- enskild
person; men F0renta Staternas hi
storia ar den obetydlig; och vart land
ar annu politiskt hanseende ganska
ungt. Europas och Asiens fiesta ri
ken ga med sin historic tillbaka ofver
tusen ar; ett och annat finnes, som
egde bestand redan fore Christi It'd !;
men hvad vi nu kalla Forenta Slater
ma var annu vid Nyare historiens
b6rjan en- af vildar bebodd code
mark" visserligen af naturen rikt
utrustad, men dock frammande for
odling och civilisation. De kolonier,
som selermera har anlades af folk
fran Europa, voro lange helt och
ballet lydande under darvarande
furstar; och annu ar det ej ett hum
dra ar, sedan England erkande For.
enta Staternas sjelfstandighet..
Mar delta land forst b6rjade upptra-
da sasom en- oberoende nation, var
dess stallning ingalunda lysande.
Utarmade genom ett langvarigt krig,
med f6rst6rda finanser, med inb6rdes
tvistigheter och manga from till SON
dring, ingafvo de unga staterna ej
sallan farhagor for slit bestand. Stun
dom kande sig Washington och hans
f6rtrogne frestade satt f6rtvifla ON
republican; men var fria statsfor-
fattning kom till stand, och den be-
star annu idag.
Ocksa antyda ALA tecken, att vart
land gar till notes en- framtid at an
nu okand storhet. Wanda vi bic.
karne till andra sidan hafvet, sa SO
vi dar, huru folk reser sig mot folk,
och rike emot rike. De stora sta
terna rusta sina harar och s6ka ge-
nom anlitande af sina yttersta kraf-
ter tafla med eller 6fvertraffa sina
maktiga grammar; !; de sma villa ej gif-
va efter for de stora rustningar
for s.den yapnade fredens'' uppratt-
h2llande; och sa bem6da de sig att
DIVA Sd manga medborgare som
m6jHgt Yapnens bruk SAINT Okla sina
stsende harar. Huru olika harmed
ar icke f6rhallandet med oss! Tryg-
ga medyetandet ON var makt, utan
6nskan att lagga oss i frammande
folks tvister, utan fruktan att af
dem blifYa angripna. kunna Vi lugnt
fortgi pa den fredliga utYecklingens
lbana, fria fran all beYaringsskyldig-
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29
Eft och annat.

MENED SOM NARINasFANa. Fran
Berlin skrifves den Juni: : Vid for
sta landsratten har dagarne behand-
lats ett brottmal, hvilket utg0r cit
talande bevis pa den oerh6rda grad
af samvetsl6shet, hvartill f0rvarfsbe-
garet har mera an annanstades urar.
tat. Inf6r dOmstolen stodo sex per-
soner af altman aklagare angina for
mened. Utaf det varda kollegiet voro
synnerhet tvanne individer, sakf6-
raren Niemann och f. handlanden
Hedrich, svart komprometterade.
Bada dessa hafva, enligt, hvad som
under rattegangen kommit dagen,
bedrifvit mened sasom naringsfang,
under det att deras medbrottslingar
endast enstaka rattegangar afgifvit
falskt vitnesmal.
Ransakningen har pagatt / sex da-
gar, hvarunder mer an hundra peIso.
ner blifvit h6rda sasom vitnen. He
la tiden har hvar enda ah6rareplats i
rattens sessionsrum varit upptagen,
och man har hvarje formiddag kunnat
Sc hundratals nyfikna, hvaribland af-
ven flere battre damer. sta / k0 ut n
for domstolens hus vid Neue Fried
richstrasse for att fa tilltrade.
Niemann, chefen for bandet, synes
vara omkring so ar gammal. Vid un-
ga ar intradde han polisens tjenst.
hvilken han dock smart lemnade for
egna sig At ''affarer." Utaf hyilken
beskaffenhet dessa voro, fnner man
daraf, att han ar 1859 d6mdes till ire
ars tukthus for bedraglig konkurs
och mened. Utsluppen fran fangel-
|.set, etablerade han en- advokatbyra
och lyckades smart komma ropet sa-
som en- bland Berlins knipslugaste och
lyckIiga .te sakf6rare. Det horde till
sallsyntheterna. att han f6rlorade en-
process. Geschaftet utvecklades ha-
stigt, Niemann gifte sig med cit
fruntimmer af god familj, hyrde en-
praktig Waning vid Kaiserstrasse och
hade smart fem bitraden pa slit
kontor.
Det vackte visserligen nagot uppse-
ende, att N. f0retradesvis atog sig
NAL af ruskig beskaffenhet, men de-
sto vissare kunde- han vara ON att
aldrig sakna klienter. En- af dessa,
hyilken sedermera kom att bifva
hans h6gra hand, var efvannamnde
Hedrich, hvilken for nagra ar sedan
s6kte att svindla sig till ett arf q
SOC, 900 mark efter en- Frankfurt
utan kanda slagtingar a1iden froken
kCaroline Anderson. Hedrich hade
for att komma at form6genheten hit
tat pa en- romantisk historic, hvilken
giek darpa ut, att den aaidna skulle
vara hans tant och s6som litet barn
hafva blifvit 6fverlemnad till en- fa-
mill, hvars namn hon antagit, pa det
att hennes illegitima b0rd ej matte
yarda kand. Mot l6fte ON en- even
tuell ersattning at 10 10000 thaler
atog sig Niemann att utf6ra process
sen Tor Hedrich, men den gangen var
IIyckan houom icke beyagen. ~
Emellertid ,yoro Niemann och He'd
rich for framtiden f6rbundna. Sk6-
IA sjaIar f6rstl hvarandra. Hvar och
en-, som hade en- siuk SAX och icke
ttyekade frzga ON medlen att vinna
sitt NAL, Yande sig till den Niemann.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29

3 En- ung inskrankt student vande sig
en- gang till professor Elias Fries
med fragan Sag mig, hr professor.
hur Jag skall kunna skilja en- atlig
swamp fran On giftig. = I
demon att alta upp den, sade pro.
fessorn. ON nj lefver, Or svampen
atlig, ON nj dor, Or den giftig. "a a
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29

P. E.. ~, / Battle Lake fragar !:
1:o. ON en- man skrifver en- revers
pa S6ndagen men satter en- AMMAN da.
to, kan reversen med lag inkasseras
20. Huru mycket kan en- ;ogift
person halla under exemption-lagen
, Var stats lag har ej forutsatt att
nagou skulle fnnas, som vore nedrig
nog att villa undandraga sig en- ratt-
matig skuld pa grund af att han sjelf
giort sabbatsbrott; darf0r ON skull
den verkligen ar rattvis, Sd ar han
skyldig betaia den, afven ON han
'skrifvit reversen pa s0ndagen.
30. var exemption-lag gor ingeh
skillnad mellan gift och ogift person.
Mo 1855 az den 4 Mars delta Or, inne.
haller en- t6rteckniag 6fyer de saker
som aro s.exempt from execution, -
(fria for utmatning). Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29

gagnad forbi, emedan winston af
stt ;arbete varit obetydlig,, har i
frasen: "det tjenar tillingenting."
blot en- .dalig advokatyr. for sin
! bristande foretagsamhet.
| Ett annat ofta forekommande
hinder for denna ar en- anpuqgar-
lefvande fordom, xenligta! hyilken
det "icke gar an" att i den eller
den samhallsstallningen utfora det
eller det hederliga arbetet allde=
les som vore det en- pligt att lem
ma On formogenhet oanvand, dar-
for att den handelsevis forekom-
mer under vissa tillfalllga biom-
standigheter. ON ALA tankte sd,
skulle otaliga menniskor, som np
lefva, hafva svalt ihjel. Men
tankte ingen sa; skulle det be-
stamdt finnas vida mindre obeta'-
da rakningar och onodiga skuld-
sattningar har verlden. Hur
mangen ar dst icke, som On ma
turlig foretagsamhetsanda sager,
att han genom nagot arbete (som
verkligen kunde std honom till
buds) skulle undyika manga svar
righeter, men som hellre lyssnar
till hogmodet och foredrager obe-
hagen, emedan arbetet icke skulle
"ansta'' honom! Det anst&r ho-
nom battre att vara mindre nog-
gram med uppfyllandet af siua
forbindelser.
Hogmod och missmod heta de
bada krafter, som motverka fore
tagsamhet. Ingendera satter
menniskan stand att bedoma for
hallandena, sadana de aro. Bada
CORA henne oskicklig att gripa
tillfallet i aykten, hvilket ar fore
tageamhetens kannetecken. Hog
modet ar on fornuftsvidrig for
dom och borde salunda pa fornuf-
tets vag kunna bortarbetas. Men
den sjalens forsta mining, som kali
las missmod, ar enligt var tanke
ett hinder, som ar svarare att
ofvervinna. Den, som redan a
priori inbillar sig, att cit forsok i
nagot hanseende tjenar till ingen-
ting, ar naturligtvis So langt som
mojligt fran att forsoka af egen
drift. Finnes det emellertid
n&got botemedel for delta sjukli-
ga betraktelsesatt, maste det ligga
i refekterandet ofver de otaliga
fakta, som visa, bur det svaraste
och minst vantade uttorts med till
utseendet ringa medel. Utan
tvifvel kan man verkligen, dar
foretagsamheten af naturen ar
liten, med god villa arbe-
ia sig till en- sadan, och basta
beviset darpa aro de foreteelser,
dar modem DRIVER till verksamhet.
(F-O.)
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29
Fragor och svar.

C.M. II. m fl. fran Providence fra
ga: Kan vatten som star / blalera
med nagonting forbattras Har ar
manga brunnar hvari vattnet ar ma
stan obrukbart da det kommer fran
qvicksand blalera.
For att vattnet skall blifva godt
och anvandbart maste det filtreras.
For delta andamal nedsattes i brun-
men en- stor tunna mutt denna sattes
en- mindre tunna emellan dessa pac-
kas trakolstybb eller brist haraf
sand. bada tunnorna f6rses rikligt
med hal. ON man har mindre behof
af vatten, kan man hemta det fran
brunnen och sedan sila det genom tra-
kol. I bada fallen erhalles det ut.
marktaste dricks-vatten. : Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29

milslang sats.'' det kan han 81 gforiika
sig med. "Det paminner ON desse
tandlakare, hvilka ingifva or ett
pl0tsligt och andl6st intresse for en-
tand genom att gripa tag / den med
tangen och darefter stalla sig och rab-
bla upp en- mangd trakiga anekdoter,
imam de lyckligg6ra er med det af-
g6rande rycket. 'Psrentesen' sa val
tanklakarekonsten som inom litera-
turen vitnaf ON dalig smak"
For att belysa sprakets in flytande
pa den enskilde, meddelar Mark
Twain foljande utdrag ur sin dag
box:
Ju1'-Pa hospitalet forlostesi dag lyok.
velser. Tyvar hade hrurgerne anbragt opp
ningen & orstt stale, iden tron, At han inne-
hole en- panorama. Mamen dog. Den sorg-
nga handelsen har. kastat en- slagskugga 6fver
samhallet.
Sasom exempel pa tyska sprakets
langtradighet anforas f6ljande prakt-
ord:
Freundsohafbezeigungen.
Observation-Disclosures
Observation-Disclosures.
Generslstaatsverordnete
Alterthumswissenschsttm.
NEUTRALITY-SUSPICIOUS..
Observation-Disclosures.
Wiederherstellungs
Wafenstil Observation-Disclosures.
"Dessa f0reteelser," sager Mark
Twain, ''aro icke ord, utan likproces-
sioner. Majestatiskt skrida de fran
ofver hvarannan spalt en- tysk It'd
ming. Sa fort jag moter en-, gar jag
v6rdnadsfullt ur vagen--jag har in
gen AMMAN rad" Sedan skamtaren
ytterligare framhallit det tyska spra-
kets tunga, otympliga vandningar och
dess for en- utlanding hardt mar obe-
gripliga sammansatta ord, fortfar
han: ''Also om jag icke visat, att
tyska spraket ar svart och krang]igt,
sd har jag atminstone f6rsokt att visa
det. Jag fragade en- gang en- ameri-
kansk student, bur han redde sig med
tyskan. jag reder mig inte alls, sva-
rade han 6gonblickligen. jag har
arbetat hardt med den tre manader.
och ALT hvad jag kan saga, ar:
ZDei Glas (tva glas bier.) Men,, till
lade han belatet efter EFT ogonblicks
betankande, 'det kan jag saga med
besked." "En AMMAN ung republika-
mare lyckades aldrig tillegna sig tlere
ord an Damit: det smekte hans
amerikanska Ora. pastod han. Men
en- vacker dag fick han h6ra, att ton
vigten icke ligger pa 'Da,' sasom han
i slit hjertas oskuld gait och inbillat
sig. NJ var den unge mannens sjals-
styrka utt0md. Han tynade af och
dog"
Pa delta satt fortfar den of0rbat-
terlige Mark Twain att hudlanga de
code germanernes stolthet och ara,
deras tungomal, och kommer sent
omsider till f0ljande lustiga resultat
''mina flologiska forskningar ha Of
vertygat mig darom, att en- begafvad
person Dor kunna lara sig engelska
spraket (med undantag af staining
och uttal), pa trettio timmar. franska
pa trettio dagar och tyska pa trettio
ar. Haraf foljer klarligen, att det
sist namda spraket maste hyhas af
och krympas. slit nu varande till
stand ma det mildt och v0rdnadsfullt
skjutas At sidan bland de d6da spra-
ken ty endast de doda ha It'd att la
ra det riktigt." IS.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29
PMktiska underrattelser.
(Forts. fir. f0reg. n:r.)

Hvarf0r attraheras ofverhufvud
icke-elektriska kroppar af elektriska,
och delta redan pa betydligt afstand
Darfor att de bada motsatta elek-
triciteter, som hvarje kropp i slit ma
turliga tillstand innehaller, men som
befinner sig bundet eller neutralt
tillstand och for den skull aro overk-
samma, genom en- elektriserad kropps
narmande blifva ski]de at eller f6rde-
lade, och den elektriska kroppen nu
attraherar den icke-elektriska krop-
pens oliknamniga elektricitet, for att
utjemna sig med denna.
Har en- lackstang blifvit gjord elek.
trisk genom gnidDing, sa innehaller
den fri negativ elektricitet. Narmar
man till densamma en- liten pa en- sill
kestrad upphangd korkkula, sa blifva
de elektriciteter kulan, som f0rut
varit f0renade, fordelade, och den po-
silva 6fvergar till den sida, som ar
wand mot lackstangen, den negativa
till den motsatta sidan. Ber6r den
lila korkkulan lackstangen, sd fore
ma sig de bada motsatta elektricite-
terna, och kulan qvarblifver blott
fri negativ elektricitet. Vidror man
f0rst kulan med fngret, sa ahedes den
negativa elektriciteten, och kulans
aterstsende positiya elektricitet straf-
var sd mycket valdsammare att fore
ma sig med den negativa lackstan-
gen men kulan blir efter denna
forening ater oelektrisk. All elek-
trisk attraktion beror saledes blott
af motsatta elektriciteters bem6dan-
de att komma jemnvigt med hvaran
dra. Delta bem6dande kallar man
ock elektrisk spinning.
Hvarf6r sse vi stundom, / synner-
het morkret, gnistorsfyga fran, ON
vi Marina fingerknogen till en- starkt
gniden lackstang3
Darfor att ON den elektriska span.
ningen ar So stark, att de motsatta
elektrieitetarna, for att forena sig,
genombryta det luftlager, som befin.
ner sig mellan dem, deras forening
atf0ljes af en- varme- och Iusutveck-
ling, hvilken framkailar en- gnista.
Den elektriska gnistan ar for den
skull ett tecken till att de, skilda elek.
triciteterna verkligen utiemnats, da
|fdaremot attraktion och repulsion en-
dast beteckna en- str5 foam att komma
i jemnvigt.
4 Hvarf6r kan man, sedan, en- elek-
trofor en- gang blifyit gjord elektrisk,
Fur densamma annu yeckor och mana
der darefter framkalla gnistor |.
Darf6r att i elektroforen de bada
motsatta elektriciteterna aro bun Ina,
och for den skull icke kunna bort
/ stromma, men genast Ster blifva fria,
da man upply lyfter dess lock. g
Elektroforen bestar nemligen af en-
hartzkaka, som blifvit gluten en-
metallform och ett metall-lock, som
ar f6rsedt med icke ledande silkes-
sn6ren eller ett icke ledande glashand-
tag. Darigenom att man slar pa den
med en- rafsvans eller ett kattskinn,
blffver denna hartzkaka negativt
elektrisk. Satter man sedan f6rme-
delst det icke ledande handtaget loc.
Iket pa, SO astadkommes delta en-
elektrisk fordelning, den positiya
ielekTiciteten attraheras och bindes
LAT hartzkakans negatiYa elektricitet
4 den nagatiYa repelIeras och samman.
i tranges pa lockets 6fre ysa. Yidr61
imam for den skull locket med eti
8 finger, ss afledes Or, detsamma all ne.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29
,Billi&a tidnii Ing.
q ssgsS4 = e
MINNESOTA STATS IT'D

>, MINNESOTA STATS It'd.
MING och SVENSKA TRIBU-
MEN erh Las. sbada i FIR .a3.26
ett dr., da RECOMMENDATION g1res'
direkt antingen, : ,dettats eller,
Observation-Disclosures kOntor~
ChigcaEe y s. fIllineis. = !. e +. =, s.~5y,
PIONfsER..P i (den .yeck-
liga), erhalles tillsammans
med STATS TIDNINGEN for
nastkOmmande ar fir $500,
som b1ra ins8ndas | f6rskO Oft.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-29

delta skett, atertog hasten sin foglig-
het och site CODA lynne igen.
EN- DEMAsKERAD GORILLA. Pa ALA
gathjrn Mynchen funnos for nagra
dagar sedan jattestora aficher ALA
farger. Ett nytt markvardigt dur
var dagligen att SO koloss@um !: en-
gorillaapa, som pa violin utforde ett
italienskt musikstycke. Tillstr6m-
ningen var ofantlig. En- alton hade
en- askadare det lyckliga infallet att
med sin pennknif rispa den besynner.I
lige konstnaren huden. Djuret
tycktes icke kama nagot. Darpa
fattade den misstrogne virtuosen vid
swanson och halade sd kraftigt, att
pelsen foil at och det musikaliska
odjuret stod framf6r den f0rvanade
publikens 6gon / sin verkliga gestalt;
det var f6revisarens far. Stor harm !
MEDEL MOT KRAFTA. I kungliga
hespitatet Birmingham har kirurgen
John Clay genom ett antal experiment
kommit till den 6fvertygelsen, att den
hittills for obotlig ansedda sjukdo-
men krafta kan utan kirurgisk opera
tion och blott med bruk af terpentin
fran Ohios e1ler Cypern icke allenast
hammas utan afven botas. Hans be-
rattelse harom ar ofentliggjord i den
medicinska tidskriften ...Lancet'' for
den n Mars.
Public ledger. [volume] (Memphis, Tenn.) 1865-1893, 1880-02-18
an n


DEDICATED TO MRS. sErIIs a. HEHRSwEArHER.
Brilliant caskst, ialaid with impulse of the
finest order.
Ever seeking 70 promote the welfare Of thy
sex;
To the nineteenth century woman owes her
present exalted station;
To father, son and holy ghost, universe owe a
debt ofgratitude and love.
Ignore not the fountain Of living water.
Eastern star, a light to their feet, and a lamp
to their path. who sought thee, Christ.
A self-made woman; neither silver OF gold
paved her path TO success and renown.
Much, recorded over Roman, Matron's sons,
presenting them as jewels, etc.
Each of hers can compete with past and
present generations;
Realize ere long the aeetine show passing
away!
Religion a treasure untold
"You postpone for a more convenient sea-
son."
Who can doubt the book Of books, the fpan-
gled heavens proclaim a God
Eternity! who eau fathOm thy limit or boundY
All call on him that has a balm FOX every
wound
Time is supreme Time is eternall
Hew not cut for myself a broken eisternl
Eden gained Paradise lost Milton only can
depict
Rock of Ages, to the rescue we must ayI
Il. @. GLENN.
Public ledger. [volume] (Memphis, Tenn.) 1865-1893, 1880-02-18
a a RECEPTION.
The Steamer POiteVent and Her
Ovation at Bolivar.

The steamer Poitevent reached Boz
iyar, Tenn, last Sunday evening and
the people turned out there like they
do here on Mardl Gras day. Young
men Is years of age, who mover saw a
steamboat, turned out in squads and
Hocked to the landing, a mile from
the town, extending the strange YES
sci an ovation not accorded to a boat
in that neck of the woods since Dayy
Crockett's time. 1t was about 1865
that the last steamer landed at Boil
var, and it was along in that period
that Hatchie river, after having been
navigated over forty years, was de.
clared an unnayigable stream by the
Legislature of the State Of Tennessee.
Previous TO that date a draw in the
railway bridge near Brownsville adj
mitted the passage of steamers, but
after that the bridge was altered and
closed, the work of closing being de-
layed a day or two to let a steamer
then above get below the railway
crossing. The town of Bolivar con
tains about 2OOO people, and is in the
midst of the best cotton growing dis
trict in West Tennessee. 1t is three
hundred miles above the mouth of
Hatchie and one hundred and fifty
miles above Brownsville, by water.
The valley of the Hatchie is one Of
the richest and most productive re-
gions of the South. There will be a
good river trade for one or more
steamers in the Hatchie from this
time forth.
Public ledger. [volume] (Memphis, Tenn.) 1865-1893, 1880-02-18
RDO AND STEPHENS.
The Former Regretting what He
Said TO the Latter.
EashingtOn Social to the N. Y. Sum-

washington Special to the N. \. Sun.
The rumor that a personal encoun-
ter between Senator Gordon and Alex
ander H. Stephens was likely to occur
because of a dispute between them
last Saturday before the Democratic
members OF the committee on census.
is as absurd as impossible. Mr..
Stephens badgered General Gordon
about the latter's preferences for a
candidate to fill the position of su-
pervisor of census in Congressman
Felton's district. General Gordon
opposed the confirmation Of the
Rev. 7. j. Simmons, whom
he alleged to be an ignorant
and bigoted Republican. Mr..
Stephens said that he had been told
that Mr.. Gordon favored the nomina-
ton Of ex-M Marshal Smythe. General
Gordon denied this, and asked Mr..
Stephens upon whose responsibility
the statement was made. Mr..
Stephens declined to give his inform
ants name. Mr.. Gordon thereupon.
said that the statement was a mali
cious falsehood, and he should hold
Mr.. Stephens responsible for it. Yes
terday General Gordon wrote a letter
to Mr.. Stephens, apologizing for the
angry words, and explaining the prov
ocations under which he labored when
they were uttered. General Gordon
says in his letter that of course Mr..
Stephens understood that he meant
merely to say that he looked upon
him as the author of the charge that
he favored the appointment Of ex-.
Collector Smythe until he gave him
his informant name. Still, he deep
ly regretted the harsh words, address
ed as they were to a man of Mr..
Stephens age, and with whom he had
had such intimate relations.