Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-02-19

gon kannedom ON raknekonsten
grundlagar, och mar sd en- af .snickar
verkstadens gesaller en- dag kom oel
f6revisade en- nyk6pt konsthy yfyel
som allmant prisades for sina utmark
ia egenskaper, togsig Owen, largos
sen, fore att CORA maken till den,-
ett f6retag, som krontes med sadal
framgang, att sakf6rstandige icke lar'
kunnat skilja den unge nyborjarenI
arbete fran det, som den erfarne ma
staren giort; och darmed var Owen
6fvergang till den mekaniska bana,
gifven.
%. Efter att en-. It'd hafva nytjat hvar
je rastestund pa verkstaden till for
fardigande af hvarjehanda varktyg
som med latthet kunde afyttras, och
salunda hafva 6kat den knappa days
penningen med nagon obetydlig bi
f6rtjenst, lemnade Owen sin snickar
mastare, s6kte och fick anstallnine
hos firman Button & Watt, som just
vid den tiden var i fard med att
bygga ett st6rre faktori for f6rfar-
digande af angmaskiner, SAINT vanr
dar inom kort sina f6rmans ampla,
ste erkannande for sin duglighet.
Angmaskinen och kunskapen ON
dess anvandbarhet menniskans
tjenst voro annu da, sa att saga,
sin linda, och att pa det omradet fin
ma en- arbetare, ON hvilken mar
kunde saga att han egde nagon yr.
kesskicklighet, ,h6rde-om ej till om6j-
liga-stminstone till det sallsynta.
Till Owens radighet stod icke heller,
sasom ofvan blifvit antydt, nagon
namnvard fond af kunskaper och We
tande. Det var den naturliga be.
gafningen, parad med outtr6ttlig
ihardighet, som har hjelpte honom
fran. Sa smart dessa egenskaper
blifvit uppmarksammade - och det
skedde efler endast nagra ia dagar
fran Owens intrade den namnda
firmans tjenst-erholl han f6rtroen.
det att deltaga i modellarbetet och
bitrada vid sjelfva gjutningen SAINT
fam tillika en- valvillig gynnare och
personlig van faktoriets gjutmasta.
re, en- af de skickligaste slit fack,
som England da hade att uppvisa.
Denne gaf honom tillika en- god be.
skrifning ofver Watts angmaskin och
lemnade honom for ofrigt fri till
gang till sin boksamling, med den
pafoljd att Owen, efter fyra ars ar
bette hos Button & Watt, torde kun
nat sagas vara sina mastare ofver-
1agsen och-med den euttr6ttliga atra
efter sta ndigt okade insigter och
6kadt verksamhetsfalt, som var ho.
nom egen,--sokte ny anstallning hos
en- 6rma Fenton, Murray & Wood,
som da ansags vara den, som lnom
England hunnit framsta rummet |
fraga ON angmaskinsfabrikation. Har
sattes han visserligen genast till la
rare for de $50 arbetarne, fam sina
l6nef6rmoner 6kade och upptogs ma.
stan som like bland sina forman, in,
nehafvarne af firman. Men det oak
tadt fam han sin verksamhetskret5
for trang. Han insag battre an an
dra, att annu wore ofantligt att CORA,
imam angmaskinen matt den utveck.
ling, af hvilken den vore maktig for
att blifva till en- hafstang af dittills
icke anad vigt i det menskliga franz
atskridandet, och sa besl0t han sig
att med 1904 ars ingang lemna den
f6rmonliga stallning, han redan inne-
hade, for att Amerika, dar angina
skinlaran ansags sta betydligt h0gre
an England, hemta 0kadt fo7rad af
sa val teoretiskt som praktiskt vetan'
de inom det fack, hvarat han en- gang
for ALA egnat slit lif.. F0rberedelser-
ma till afresan voro redan gjorda, af.
sked var taget af en- attioarig moder
och MO syskon,--allt syntes saledes
klart for den tillamnade farden 0fve1
Atlanten, da Sveriges CODA genier i or
lycklig stund bragte de NEST ovanta
de forandringar till stand. (Forts.)
Salomos dom. En- nyligen af1ide1
rysk orientalist, Anton Schiefner, son
gjort sig cit namn genom sina sprak
forskningar och synnerligast genon
sina arbeten ON den buddaistiska lit
teraturen, har bland annat 6fversat
en- mangd utdrag ur den tibetansk'
bibeln, Kandjur, / hvilken fnnas man
ga berattelser af intresse. En- af den
paminner hog grad ON den jndisk;
berattelsen ON Salomos dom och ly
der salunda:
En- man hade tagit sig en- hustru
men som deras aktenskap var barn
lost, tog han en- ny hustru. Da denn
blef moder till en- son, fruktade hol
for att den f6rsta hustrun skulle hat
barnet och CORA det skada, och af kal
lex till slit barn kom hon 6fveren
med sin man ON att den f6rsta hu
strun skulle utgifvas for gossens me
der. Nagon It'd darefter dog man
men, och som huset tiIlh6rde soner
b6rjade de tva hustrurns tvista or
hvilken som skulle DO huset hos SO
men. Slutligen drogo de sin twist in
for konungen. Denne befalde sin
domare afgora saken, men de kund'
ej komma till nagot resultat ON hvi
kendera var den rata modren. D
kom en- klok qvinna, Visak ha, in oc
| SADIE:
-Hvad tjenar det till att fraga des
sa bada qvinnor! Sag dem att '
icke veta hvilken som ar den ratt
modren och att de, sjelfva "a afg6r
sin twist. Lat dem bada taga fast
pojken och rycka. honom till sig me
| all kraft, och den som ar starkast skal
ha gossen och huset.
Da qvinnorna b6rjade draga, begyl
te gossen att grata. Da slappte de
| riktiga modren honom och sade:
ON han inte blir rifven ihje
,utan far lefya, sa far jag atminston
Sc honom da och da.
Men den andra qvinnan ryckte he
nom 1aldsamt till sig.
Darpa piskades den Alska modren
och den verkliga modren fick tillate
Sc att fora slit barn med sig.
Z brinnande backe finnes vid w