davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01

sangf6rening ar bildad. inoms f6rsam.
iingen, men hvem som sblir den egent-
Ige ledaren, torde annu ejyara af-
gjordt. Vadret bias hyart det, yill, och
for vindarna b6ljorna ga Dock aro
sangarna flitiga att 6fva sig den sk6.
ma och ljuf1iga musik-konsten och
frukterna haraf torde f6rsamlingen
,snart4f& njpts sident n1 smart instun-f
dande julhogtidens F6rsamiingen ager
ocksa ett gemensamt'b 'biblfotek hvars
booker sta fritt till att LAMA for all.
manheten mot en- ringa iafgift. NJ
borde vi val tiH6nska hyarandra en-
god och fr6idefull jul, denna markvar-
olga dag, denna underfulls dag, pa
,hvilken det:. st6rsta under laf1 ALA I'm.
der har handt, pa den dagen da bade
englar och menniskor sjongo att, Her.
rem af himmelen, ar kommen till jor-
den. att Gud hari fullbordat de pro.
fetiska orden. -,
Afyen det amerikanska folket synes
nu mera an forr. egna sin. uppmark-
samhet at den h6gtidliga julens frojd
och glade. Visserligen kommer har
icke den vart fadernesland brukli.
ga julhalmen fraga, men stallet
intager den gr6na julgranen ett
framstaende rum, och ar afven dess
runda, vackra krona tillgangelig for
pahangande af manga och vackra jul.
klappar. F6rlidet ar hade vi en- vac:
ker julgran uppstalld i kyrkan och
en- enkel barntest for s0ndagsskol-
barnen, och de kara barnen ha fatt
lofte ON nagot dylikt afven i ar.
Julfr6jden Dor ju vara alias, bade
ungas och gamlas gladje tempelen
och glade husen, frid och f6rsoning
for tacksamma br6st. Till sist till
6nskas Stats Tidningen all lycka och
framgang, langa listor af prenume.
ranters mann med thy atfoljande
kontanter. Eder agent har pa plat
sen arbetar troget och traget for att
samla manga prenumeranter, och
hoppas han att deras antal blir stort,
och har med farval for denna gang.
En- vam af Stcts 7Sdningen.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01

sedan han stigit till h6gsta Tangen
,s&som jurist, och statesman, -brukade
han hvarje, morgon gil till forget med
en- korg ,pa. armen och en- stor gra6 sjal
Diver .axlarnes med sinaI tyaRaa saQnsr,
Willie och Tad .tatt halarne. och ON
han motto en- omtyckt van, sd stannade
han vanligen for, att beratta en- .anek:
dot: och gl6mde do bade korgen. och
gossarne; ,ingen undslapp honom f6rr:
an han berattat den anekdot eller ham
deIse som ram honom hagen.
Sadan var denne mafkvardige man.
Han var egen, tanspridd, tafatt och
full; men mar det graa ogat och rynka'
de ansigtet upplystes at, hans ada
hjertas rorelser, tycktes hela hans va
sende vara genomstraladt af en- slags
gloria och man stannade med v6rdnad
och lyssnade till hans ord, som ON de
varit inspirerade. Det syntes som
ON Lincolns ande kommit direkt ifran
narvaron af en- h6gre makt..
Lincolns uppfattningsformaga var
sen, lugn, noggr ann och fullkomlig.
Han sag allting / dess rata dagger.
somliga So saker for ljusa, andra i
for m6rka farger och vilseledas sale.
des till misstag, men hans sjalsblick
genomtrangde ALA illusioner och sag
hvarje SAX i dess nakna verklighet.
Mann voro for honom ingenting, tit
lar aktade han icke ems ps, inga fore.
stallningar stodo vagen for hans kla-
ra blick dess lugna och stranga So
kande efter verklighet och sanning.
Hans blick uttryckte stranghet. och
han ansag att ALA menniskor borde
hafva samma sjalsegenskaper som han
sjelf; men hans CODA hjerta segrade
oftast 6fver hans rattskansla, da det
gallde andra, och han var darf6r lika
mild som han var strang.
Han hade ett starkt mime. Han
laste mindre och tankte mer an nagon
af hans samtida. Den enda box
han laste sin ungdom var bibeln, och
den enda han laste for tidsf6rdrif, Sc.
dan han kommit till mognare alder
var Shakespeare; ur dessa tvanne boo.
ker hamtade slit st6rsta kunskapsf6r
rsd ON menniskor och ting. Men fast
Ian sallan laste ur nagon box, So Taste
han standigt ur naturens,ur N menniskor.
ma och tingen. Ihvarje handling och
r6relse sag han nagot som foranledde
till refexioner, jemf0relser och slut
satser. Han stannade ofta for att be-
skada r6relsen af en- hast, en- vagn ell.
ler en- maskin, eller for att lyssna till
en- menniskor6st, en- fogels qvitter
eller vindcns susningar, eller for att
betrakta EFT trad, en- blomma eller EFT
mera prosaiskt foremal, och det fanns
intet, afven af det simplaste eller fula-
ste, som ej hade nagot att lara honom.
Han studerade matematik med till.
help af sin fck.knif och on tradsticka
som han spetsade, eller skar vinklar,
klotform eller rata sidor, och larde ma
got af hvarje f6randrad form. Han
var eli mold med att SO sakens ena
sida, utan vande upp och ned saval
pa ting som pa ord, ideer, meningar,
tankar och slutsatser for..att / grund
lara kama dem, och han granskade
sina egna tankar, kanslor och hand
lingar med samma skoningsl6sa strang'
het. Mar en- SAX salunda analyserats,
da forst bildade han slit omd6me,
och inga konsiderationer kunde for
ma honom att for ett ogonblick vack'
la hvad han borde CORA.
(Forts,)
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
Orrock i Dec. 1870.

OIIOCh 1 ACCs AosVs
Red. of MINI. Stats 7Sdnimg
10. ON pa ett tradplanterings-
land f6rsta gr6dan blir 'totalt forst6rd, /,
far jag darfor ett ars ''delation' med
att plantera trad, och i sd fall, hvad
Dor jag iakttagas
90. Kan hvetehalm begagnas i
den omtalade Minneapolis.stoven, H.
kaval som no? Kan vanlig we'd eller
kol afven anvandas ?
80. For ar sedan planterade jag
gadda en- liten si6, .hvarest bevisligt
f6rut Ell fanns annat an smafisk utan
nagot varde. Da dat. nu ar mycket
gadda, kan den ej till en- del anses
som min f6rvarfvade egepdom, sd att
jag med nat kan fSnga hY&d jag for
mitt hushall beh6fver elier har jag
ej storre ratt an andra att fanga min
egen fisk. ItEN. l..
1:o. Med "forsta grodan" fantaga
vi att nj menar de f6rsta trad eller
tradfr6n som planterades ty nSgon
AMMAN groda kommer icke fraga pa
sadana land, och ON de blifva f6rstor.
da, 81 erhalles ytterligare sit ars "de.
lation" for att anyo plantera. Nj Dor
det fallet med vanligt vittnesmal
styrka f6rhallandet infor landkonto-
rets tjensteman.
90. Hvetehalm kan begagnas, men
ej sa fordelaktigt som h6, emedan den
ej kan sammanpressas, ntan .brinner
upp mycket hastigare. Kol kan icke,
men we'd kan begagnas,om en- sarskild
apparat anvandes darf6r.
SO. ON sion ar upptagen vid For
St. landmatning som sj6.. med gransli-
nier och tillstotande fraktloner, da
tillhor den allmanheten, jemte den
fisk som dari finnes och er flskplante.
ring betraktas so:a en- god gerning for
det allmanna basta, men ger er inga
lagalrattigheter framfor andra gran
mar; det kan likval Ell nekas att edra
moraliska rattigheter borde af dem
respekteras. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
Hollock December 1879:

= Hollock December 1879.
Red. at MINI. Stats Ifdning.
Ar "cotton wood "-tradet ansedt
som cit ''forest tree" under tradplan.
teringslagen, So att det kan anyan-
das vid plantering af' tree culture
claims? N. S.
ia, det har blifvit sd ansedt och be.
stamdt af inrikes ministern for nagra
veckor sedan. -. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
Billi4a tidningar.

MINNESOTA STATS T1D-
MING Sch SvENSKA TR1BU-
MN erAAllas bSda f6r SS.35
etS ar. al prenaneratien g6re<
direlkt antinSen 1 detta eller
Svcnska Tri6unens kOntor 1
Chicago nlinefe.
PEONEER-PRESS tden week
lfxAl, erhalles tfllsammans
need STATS TIDNINGEN f6r
nastkommande Sr f6r SS.OO.
sam bSra fusssudas 1 f6rskott
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
ON tidningsskrifvare.

LII GluuluSoohAllNoAO AesA ooesAA S'A-
vel det svaraste yrke af ALA kanda
och icke kanda, ty han ma skrifva
hvad han will, SO finner alltid cit an.
tai lasare nagonting att anmarka dar'
emot, och manga kama sig darofver
f6rolampade. Ber6mmer han nagon
ga f6rargas andra dar6fver; berattar
han nagot, som icke ar alldeles nog'
grant beskrifvet, SO ar han en- l6gna-
re-, en- baktalare; ar berattelsen nog-
gran, 81 hade han bort utlemna ett
och annat. Infor han en- uppsats,
hvaruti nagon tror sig vara forema-
let, bli denne och hans vanner tidnin-
gems hatskaste fender. Will han icke
inf6ra en- artikeL hvaruti en- eller an.
nan uppenbart anfalles och nedsvar-
tas, blir f6rhallandet enahanda. Blir
icke nagot, som skett, genast omtaladt
/ tidningen, 50 ar referenten ALT for
lat och f6rsumlig eller Gud vet hvad {:
mon ingen tanker darpa att meddela
tidningsskrifvaren On tilldragelse eller
att CORA honom uppmarksam pa det
ena eller det andra. Tidningsskrifva-
rem skall vara allvetande och ega
grundliga insigteri ALT; skrifver han
ofver politik, So ar det for mycket for
den enc, for 1itet for den andre: den
tredje forargas ofver de uttalade asig-
terna, den fjerde anser dem for idel
l6gn O. 8. v. Skrifver han ON religion
eller. religi6sa forhallanden, sa ar det
ofverallt cid och lagor.
Kort och godt-allting kritiseras.
Men de starkaste att kritisera aro just
de som sielfva aro un der all kritik,
som hvarken lasa med f6rstand eller
kunna skrifva nagonting f6rstandigt.
Tidningsskrifvaren ma vara den NEST
begafvade och ha den, basta villa, han
ma ba skrifvit tusende larorika och
underhallande artiklar, han ma ha stalt
ondskan och f6rbrytelsen pa skam-
pSlen och ber6mt SAINT upph6jt det
CODA och fortienstfulla-hvem tackar
val honom for det! Publiken kanner
med hansyn till tidningsskrifvaren
icke ordet tacksamhet; ON det. nagon.
sin skulle komma frsga, sd ar det Sd
sallan, att man kan saga: det ar 81
SAINT EN- af vara koleger bekla gade
sig nyligen, att sedan han I aratal be-
r6mt och understood personer, dessa
straxt vandt honom ryggen och blif.
Wit hans fender, So smart han blott on
gang ej nnotsvarat. deras 6nskningar.
Arslang godhet har f6rgatits da han
.rattvisans och sanningens 3intresse
n6dgats trampa nagon pa f6tterna.
/ allmanhet kan man 81 ]. nagpt an.
nat yrke fa mera insigt uti snakens
| olfkhet. Hvarje prenumerant tror,
att tidningen maste vara efter hans
smak och star 4agot dari, som ej pas
sar honon sd .maste tidningen DIVER
eifyas-ty den duger ju. ieke. Lika
ca manga meranter en- redakt6r
har,iik maDgaS sn1ak har han ocks att
radfraga. 4 Den enc vfllsha nagot gedi'
get och, allvarligt den. andre ,tycker
ON anekdoter, hunor och vitz. ehvare-
mot hans grammar f6rundra sig 6fver,
att en- f6fnuftig menniska kan Alata
sSdant stof infytas slit blad. Skrif
yer mannen nag0t pikant, skarpt. 50
heter det straxt: sKarlen ar for ret.
sam!" "SkrifYer han langa artiklar,
| afyen med de allra bastas argumet, Sd
talas lila darom-det ar laDgtradigt.
Hur skall den stackars mannen bara
sig at for att tilt ALA sina s1asa.
re !--Jo, det yOre latt nog, ON hvar1e
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
Bref fran folket.
Providence. Lac qui Parle CO., !
den l6 December 1879.

den l6 December lo1v.
Red. af Mimi. Stats 1Sdaimg:
Efter som jag icke har sett nagot
eder arade tidning fran delta nybyg-
ge, SO hoppas jag red. will vara god
och intaga foliande: 49,.
Jag hoppas afven att det will intresr
sera manga af Stats Tidningens lasare
att h6ra nagot fran landsman,. som
nedslagit sina bopalar har pa vestan
slatt. De f6rsta af vara landsman,
som togo land har. ute voro G. jack
son och John Engstrom fl an Carver
co. SAINT Johannes Dahlgren och iva
hans s0ner Ahl och Jakob Dahlgren
fran Goodhue CO., och dessa togo land
pa sommaren rs. Sedan blef endast
nagra fa acres tagna forran pa hosten
1877, da hrr A. G. Linden, J. d. och G.
F. johnson, J. Wenstr0m fran Carver
beslutade att CORA en- lusttur till Lac
qui Parle och nargransande counties
i sallskap med John Engstrand hopp
ON att finna en- passande lokaf for en-
koloni, hvilket ocksa lyckades ofver
all forvantan. Townen lis och lle,
| range 43 och A blefvo antagna sasom
| medelpunkt. Landet bestar af vag-
formig prarie med en- och en- half till
fyra fots svartmSlla pa lerbotten-ho.
slater och. vatten 6fvera6d. S6dra
grenen af Lac qui Parle-Aoden gar
| igenom hela settlementet och i flera
bugter SAINT innehaller kristallklart
vatten bxde sommar och winter, och
det ar en- stor f6rdel for boskapskot.
seln. Pastor A. G.. Linden, G. F.
johnson och G. Wenstrom togo land
genast. En- vecka efter aterkomsten
till Carver, gick hr J. n. johnson for
andra gangen upp till Lac qui
Parle sallskap med fyratio iva
lands6kare och ;, tretiosiu af dessa
togo land och fem icke. Men imam
v8ren '78 var ALT landet upptaget, ba.
de det samre och battre. Forsta som.
maren voro vi ALA sysselsatta med
att bygga och bracka och i. ar hafva
vi fatt sk6rda vara tegar med gladje,
| och afkastningen har varit fran tic
till aderton bushels hvete, och hafre
| fran tretio fem till sextio och afyen
dar6fver.q ,Nagra hafva tr6skat nara
tusen bushels hvete och hafre pa for.
ilidet ars brackning. Potatis SAINT an.
dra rot. och tradgardssaker vaxa hal
| nastan otroligt badee till mangd ocf
storIek. Dock lr har den svarighetel
| att det. liz. knappt ON we'd; men Vi
kunna likval e. we'd fran so cents till
$3.50 pr lasset. ON ii k6ra tio ellel
| femton mil. i, Candy kostar famnyed
i fran. 8 till 6 dollars pr famn (cord y,
!, och kol fran 7 till 10 dollars pr ton
d och det. kommerEsig billigare att elds
| med kol an we'd och afven har mar
minsta ,besyar 'darmed., Till nastavin
ter, ,tros att vi. kunna "a kol fran Da
kota f6r.shalfvaEs priset. Till Canbj
hafya;yi fran fem till femton mi. I
i kYrkligt afseende ar ocksa nago
: lgiordt: harf aro tva fdrsamlingar, er
;. Ifris Eyang. Luthersk. med namne,
a IProvidence i samma town och Ia.
qui Parle 90. # 6rsamlingen @Proyi
dence kallade pastor e. 3. Kallstr6n
frSnliolins, m, f66rlidens winter I'll
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01

Nytt ar iHvad saga dessa ordenf
Ar det en- tanke blot 7 Nej verklighet
SEN deml For bella jorden
Det ar EFT steg, ailt narmre evighet.
Sc darfor min 6nskan ej blot ord,
Ma dess dup en- tanke blifva spordl
Rtt godt nytt ar ! Jag dari hoppas
For kder trefnad, lycka, f6jd ooh frid,
Ma rosor t6rnefria noppas,
j., Ma rikligt l6nas arbete och id.
Ma trefna tomtar. gasta Rdert DO,
De gladjespside:da ooh ostord 70.
Om nagon gang 1 moln sen skockas,
Och Rder lefhadshimmel m6rk sig ter,
"a Ri man strax till missmod lockas:
Den starke gehom molnen solen ser.
Och lifvets sol ar .ksrlek, tillit, tro:
Idem dess skonsta, hasta sk6rdar gro.
ks
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
UTDRAG UR NYASTE POST.
LAGEN.-BREF.

F6renta Staterna och Canada for 3
cents ON de vigt Ell 0fverstiga Il
ounce. Forutbetalning ovilkorlig.
Obetalta bref blifva sanda till "the
dead letter of6oe'' Washington.
Bref som vaga 6fver 4 ounce och
aro f6rsedda med endast enkel porto
sats Is cents marke), sandals till desti.
nationsorten och den obetalta delen
af portot uppbares vid brefvets aaem.
nande till emottagaren.
s'Revenue stamps" eller stamplade
kuverter, emottagas icke sasom be.
talning for bref.
K utanskriften pa bref Dor alltid
county't ssval som stadens eller post
kontorets mann utsattas darest icke
brefvet afsandes till en- st6rre stad.
Postmarket b6r alltid fastas ORA
hornet h6gra kanten af brefvet.
Bretporto till utlandet.
Till Sverige. Norge, Danmark, Fin
land, Ryssland, England, Frankrike,
Tyskland, Holland, Portugal och
Schweitz.
Pa f6rutbetalta bref, i vigt Ell Of.
verstigande ! ounce ---.---- s cents.
Brefkort postal Cards)- )---.--2
Tidningar (ovilkorligen f6rut
betalta), for hvarje ounce 2
Booker och andra,tryck alster,
med undantag af tidningar,
(f6rutbetalning ovilkorlig)
for hvarje 2 ounce "
Bref till ofvannamda lander kunna
afven sandals obetalta och maste Sd.
dant fall af emottagaren l6sas, men
for tidningar, booker och 6friga tryck-
alster, ar f6rutbetalning ovilkorlig.
For andra artiklar, som antingen
aro alldeles obetalta eller ock delvis
betalta, uppbares porto sasom for obe-
4 talta bref,: med ,afdrag likval af var
det q de frimarken eller stamplade
kuverter, hvarmed f6rsandelserna
m6jligen f6rut aro f6rsedda.
'Hogsta vigten som kan sandals ett
paket, innehallande handelsvaror, ar
$50 gram eller 81 ounces, och hog
4 sta vigten af andra artiklar. med un-
dantag at bref, ar 1000 sgramer eller
/ 2 pounds och 8 ounces
| F6rsbref som icke aro f6rnt ;betalta
uppbares dubbelt porto. -. .,..
| ON penningsfor forsaasdetse. i aa
sand aldrig penningar 4: oreei.
streradt BRET. For 10 cents tilloknine
till det yannga brefportot kan man
reaistrera EFT ebref till hvilken som
helst plats inom F6renta Staterna och
q utrikes orter. Basta sattet att sanda
penningar az att k6pa en- ssmoney or.
DER dar szdanas skunna erhallas. Med
en- ssdan kunna penningar fullkomligt
! sakert lsandas Till ALA delars az F6renta
Staterna SAINT Canada, England, Tysk.
land och sehWeitz. -
= Under denna Iuhriik ANNA II infoIa der
sanlling aktiaia som onntalal
IilaeOt 3annalan sS;,s ls,44,sss
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
INLANDSKA.
,;ooo,. ;oho SPyorot;.
TABELL

utvisande huru farmare enklast och
lattast kunna utrakna huru nycket
land hvarje akerfalt finnes under
odling:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
Ett godt nytt Or


ma &c en- naming att anstalla, 50
att. saga, monstrina med vart
gangna if. Pa denna monstring
beror sedan i hog grad, huru det
kommande tar sig for var blick.,
om loftesrik och ljus eller nedsla-
ende och Oyster. Kunna vi utan
ALT for stora forebraelser skada
tillbaka pa vart lifs saga, under
dot dr. som aytt, da skall 81 haller
vara forhoppningars fjarrglas
visa oss annst an glada, leende
bilder men notes blicken tiliba-
ka at en- tafla nedsolad af laster
och brott, da skola vi forgafves
speja eter dessa leende bilder,
dessa hoppets oaser en- mangen
gang ALT annat an gladjerik
verld.
Men afven i sist namda fall kan
molnet Sd smaningom skingra sig.
vi fl namligen 81 forestalla oss,
att den lastens dy sjunkne 81 kan
raddas; annu har ingen fallit sd
diupt, att 81 hans raddning varit
mojlig. Dartill fordras likval ett
fast och redligt battringsbegar,
och mar skulle ett sadant begar
fodas ON 81 vid ett tidskifte! Min
ne och hopp, verklighetens fylda
garningar och framtidens dolda
varde racka ju da hvarandra bro
derligt handen; de fora med
oblidkeligt allvar visande tillbaka
pa den dag, som aldrig Wander
atsr; de senare med warming eller
lofte seende oss till notes ifr&n
en- dag, som annu 81 ar var.
Lycklg darfor den, som utan fore
braelse kan saga det aydda far
val; ty han kan ock hoppas fa
helsa det kommande valkommet /!
Ma vi salunda 81 inbilla oss. att
det fydda ar oss helt och hallet
likgiltigt: det ar ju pa det ayd-
das uppforda grundmur saval en-
hvar af oss enskildt som det all
mama lmaste resa sin framtids-
borg. Pa sekelgammalt arligt' ar
bette endast kan nam'igen framti-
den fotas, och darfor har ,ock det
aydda So ojamforligt stor betydel--
SO med afseende pa mensklighe-
tens framtida utveckling.
En- nyarsdag Dor darfor for en-
hvar af oss vara icke blott en- min
nenas hogtidsdag utan 'afven en-
lottenas: Talar, namligen samve-
tet, denna aldrig slumrande: rost i
vart inre, ON pligter, som ej blif-
Wit fylda under fydda dagar, ,eller
loften, som 81 blifvit infriade; d.
Dor en- nyarsdag vara oss ell lofte-
mas dag. vi bora gifva oss sjelf-
va och Honom, hvars blick aldrig
lempar oss, det loftet, att sla in pa
en- AMMAN vag, an den vi hittills
vandrat, och att, So vidt moJligt ar
och vara svaga krafter medgifva.
battra vart lefverne. Men glom-
nom pa samma gang 81, att vi en-
dast med Guds help kunna nagot
utratta och att vi darfor forst och
sist bora ytterst soka honom, som
varit, ar och evigt skall forblif:
va; ihagkommande den visa san'
ningen att "dar Herren icke
Bigger huset, dar arbeta bygg'
ningsmannen fafangt." Ma val
svaghet under aydda dagar vals
oss den kraftigaste naming att latt
} det kommande SO oss forbattrade
och ma sedan lifvets vaxlinga1
varda hvilka och hurudana son
halst, vi skola dock 81 for den
, duka under, ty Han, som krafter
gifver, star ju vid var sida, fardil
att racka oss sin stodjande arm.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
.AFFkRS.LAGAR.

Det ar ett brott att doja ett brott.
Anvisningar eller vexlar bora pre-.
senteras till inl6sen utan on6digt upp-
skof.
ON nagon innehafvare af en- anvis.
ming, sasom fordringsegare eller an.
norlunda ofverlater den till en- AMMAN,
sa har han rattighet att payrka att
densamma blir f6retedd till betalning
antingen samma eller senast pafol.
jande dag.
ON tiden for betalningen af en-
skuldsedel icke innes dara utsatt, 81
ar skuldsedeln betalbar vid anfor.
dram.
Tiden for betalningen af en- skuld.
sedel far icke bero pS en- tillfallig.
het, utan l6ftet maste vara bestamdt.
En- endos6r af en- skuldsedel kan
befria sig fran egen betalnings.skyl..
digl,et af densamma, gehom att slit
endosement inf6ra orden "without
recourse (utan atergang) eller nagot af
samma betydelse.
En- afbetalning pa en- skuld, som
blifvit 0fverarig, f6rnyar skuldfor.
bindelsen fran den dag dS afbetalnin.
gen dara gjerts intill dess tiden for
skuldens gallande kraft ytterligare
utlupit.
Eft muntligt l6fte att betala, gifvet
utan vilkor, anses vanligen upplifva
fordrans laglighet afven ON den. till.
f6lie af lagens begransningstid, eljest
vore forverkad.
Bestammelse ON begransningstiden
upphafver icke skuldens betal1ings-
skyldighet, utan f6rutser endast att
krafvet efter On viss tids utgang icke
kan laga vag utsokas.
ON en- galdenar haftar for aere
skuldebelopp till samma fordrings-
agare, och betalar hcnom en- summa
penningar, Sd har galdenaren rattig-
het att bestamma pa hvilken af des.
So skuld-poster hans afbetalning skall
qvitteras, och fordringsegaren ar da
skyldig att iakttaga galdenarens on
skan. --'
Eft muntligt aftal mSste styrkas &c
nom vittnesmal. En- skriftlig ofver.
enskommelse styrker sig sjelf.
Intet vittnesmal far framdragas
och for att aterkalla eller omintet.
CORA ett skriftligt kontrakt, men val
for att f6rklara detsamma, mar en- for
klaring eller tydliggorelse daraf az af
modem.
Skrifna dokumenter bora affattas
och tolkas efter lagen i enlighet med
ordalydelsen dara.
Den man, som eyer ratten till en-
rakning eller skuldsedel, som blifvit
utfardad till hans hustru, antingen
fore eller efter giftermalet, kan
endosera densamma.
| IJTDRAG TJR NYASTE POST.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01

F6'ianae .aosll utvisar priset pa
in. och utlandaka postremiss vexlar
eller "money orders
INLANDSKA.
For remisser icke 6fversti.
gande $15. 5.-.~----... 10 cents.
Diver Sl5 och icke 6fver $50 Is :"
+" $50 sc 1" $40 90 z"
I" $40 IS d" $50 Is
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-01-01
Fragor och svar.

&#)ETeoknet betyder 'lika med"
Decorah-posten., 1880-12-01
8ietorias 0ape til Yraiioent Sapes.

Sibiie Iirsbag mobtos 9r9fioenten |
bet 6pibe gus fra gnslanbs Drowning
gictoria iom Breient ct Striueborb, for;
arbeibet af grematsriale taset fra go:
larifibet "Reiolute." 8orbet er al Gg,
prastfulbt uoitaaret og peisr 1900 9uno.
9aa en- af be bIante 6labsr iinbes fol-
senbe Subifrift;
"Senbes Wai.it9ts:Sf ib "Rsioluts" oel=
tos / ben Expedition, Der bleO ubienbt
1852 for at iese efter Sir Sobn Trant:
lin ; men Sartsiet maatte forlabes al
Wanbfabet- ben l3be Wai 1854 unbsr IA
@rabsr Al Winuters grebbe os I0l 9rat
% Winut.rs 9ansbe. s September 1855
bIep bet after opbaeet unoer 81 0rooers
norbIig Brebbe az Sapietn Bubbinstor
paa be 6oreneoe Staters Soalfansel
@eorse 5snrp. De 5orsnsbe Staters gre:
sisrins tisbts Stibst. tiItatIebe bet oq
i.nbte bet til England iom en- Gape til
Drowning gicioria fra bet amerifanift
6oIt os bets 9raiicsnt til Eesn paa Bel:
billie os 8enitab. 0ette 8orb er forar:
beibst al Er9materinIier, tasne at gre:
%iolute," oa bet blep bu89et op, os er ienbi
iom su Gaes fra Storbritanisns 3ron:
ming til be 5orensbe Statsrs groiioeui
til Win6s ON ben 6orstommenbeb oe
ben pafre gelpilis, Der piitss gnslant
psb al ifi9nte "ReioIute" iom 9aps."