Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-12-23

m8u Vlu MISUNDERSTANDING tagtt de-
samma ur SNARE dammar eller q
lar, dar. vattnet ofta liknat en- smut
!. ;.Eyalling och ingalunda kunnat kalla
rent. ;.. ,:.
II " Dylikt lerigt,i 'slamblandadt waite
; kan ganska ofta, sardeles da man hir
ner mot bottnen af de brunnar ellie
collar, ur hyilka det tages, verka gar
fska fnanAgt, ehuru detioke synes VI
RI djuren So motbiudande som oss.
! En- AMMAN, ,ej sallsynt oriktighet. sor
begas vid vattning, ar att .det gifn
vattnet 81 har passande temperatur
salunda kan det vara antingen f6
kallt eller for varmt. Det fora In
traffar, d8 vattnet tages fran kallo
eller fran brunnar, som aro ovanlig
kalla; d. v. s. gifva cit vatten, ,hvar
temperatur ar under 100 G. ON v
skulle DONNA efter vara egna tycken
skulle vi, som satta varde pa kali
vatten och som under sommaren is.
detsamma, 6nna det ganska lampligt
men djuren synas ej i samma grad var
dera denna angenama rysning, son
f6rtarandet af iskallt vatten framkal
lar hos menniskan och som hindral
henne att t6ma det med iskallt vat
ten fylda glaset forr, an hon, genom
att bvila sig litet, pa nytt tror sip
tala en- ytterligare afkylning af nun.
nen och sva1get. Det ar naturligt att
mycket kallt vatten kan vara mer ell.
Ter mindre skadligt efter omstandig.
heterna.' Under sommaren ar ett
ganska kallt vatten latt att f6rdraga,
ON djuren blott icke f6rut varit upp.
hettade genom arbete eller lange tor.
stat; sadana fall kunna de pa en-
gang upptaga for mycket, hvilket
man icke annars beh6fver frukta.
Det kan likval ej alltid undvikas att
gifva djuren kallt vatten, men man
Dor da iakttaga f0rsigtighetsmatt, ma
got hvarmed vi langre fran skola sys-
selsatta oss.
Da vi gifva djuren for varmt vat
ten, kan delta antingen vara, hvad vi
kalla hett, eller ljumt; det fora kom.
mer val sallan fraga, och da det blu
des, komma djnren, sa smart de med
lapparna ber6ra detsamma, underfund
med faran och afhalla sig da vanligsn
darifran. Men det for varma vattnet
kan afven gifvas ljumt eller spen-
varmt, och det SKIER ofta med fullt
uppsat. Man har namligen lart sig
inse, att mj6lkningen ar hog grad
beroende pa, att djuren f6rtara myc.
ket vatten, och for att befordra den
rikliga mjolkningen har man sokt att
6fver hofvan befordIa eller framkal-
la djurens t6rst. Eft bland dessa me-
del ar att gifva djuren mycket salt
fodret. Hvar och en- vet, att salt
f6da framkallar starkare behof af
vatten; men a andra sidan har man.
funnit att delta v6llat starkare ON
sattning kroppen och salunda or.
sakat f6rlust / afseende pa utfodrin.
gen; man har darf6r rekommende.
rat att i stallet gifva djuret ljumt
vatten till dryck. Delta ljumma vat.
ten Stacker ej t6rsten, nvarf6r djuren
dricka mycket och pa sadant satt
lemna mycket mjolk. Man far likval
ej tro, att denna ar af samma CODA be.
skaffenhet som mjolk, hyilken erhal.
les vid mindre riklig vattenf6rtaring;
att salunda gifva korna ljumt vatten
att dricka ar noga raknadt ett satt att
utspada mj6lken, under det att den
annu be6nnes uti jufret hos kon, och
kunde anses som nagot hvilket hade
f6ga med denna tidskrifts uppgift att
CORA. vi fa likval ej glomma, att
det upptagna vattnet ej af. Elm egen
tyngd som genom en- silduk drives ut
ur kroppen; det tager ALA de olika
yafnafer och redskap, med hvilka det
i djurkroppen kommer ber6ring, i
ansprak, och delta kan 81 ske utan att
en- f0rbrukning af kroppens bestands.
delar och salunda afven af foderamne-
ma eyer rum, hvilken forbrukning 81
kan vara obetydlig, ehuruval det ock.
sa har psstatts, att det varma vattnet
skulle minska f6rbrukningen darige.
nom, att djurkroppen genom dess till
hjelp, ,skulle for sin upp warming be-
h6fva anvanda mindre. af foderamne-
ma an vid fortarandet af g. K. kallt
vatten d. v. g.. af l5-20o G.,
F6rtarandet af ljumt vatten Stacker
Ell t6rsten utan framkallar en- allman
misstamning hos djuret, och det ar On
altman erfarenhet, att slapphet eeh
svaghet, of6rmaga att motsta sjukdo-
mar o. s. v. 'aro vanliga folder af
vattning med ljum dryck. Dem, som
anse sig bora gifva det for att erhalla
mycken och dalig mj6lk, tillrada vi
att i dess stale spada mjolken sedan
den blifvit mj0lkad, ty darvid Ida at-
minstone 81 diuren, och vi kunnar for
var del ej fnna, att mi6lk som upp-
satligt cores dalig genom utfodrin.
gen, kan nagot hauseende anses SAM
re an sadan som genom spadning
bragts till samma beskaffenhet, och i
moraliskt hanseende kunna vi ej finna
nagon skilnad mellan dessa f6rfaran.
den. 3.
Vattnet kan afven pa manga stallen
innehalla bestandsdelar, som CORA det
mindre helsosamt eller valgorande for
djuren. Innehzller det t. ex. kalksal-
tor 6fverskott, inverkar delta st6-
rande pa fodersmaltningsredskape
och djuren kunna da 81 tillgodog6ra
sig fodret samma grad, som annars
vore m6jIigt, for att 81 omnamna, det
vissa sjukdomar uppkomma hos dur
som tvingas att dricka ett mycket
kalkhaltigt yatten. ,sadant vatten,
som hkller kalk. namnes hos oss van.
Iigen hsrdt, ehuru yisserligen afyen
Eandra mineraliska bestzndsdelar med,
della vattnets denna egsnskap. - En
marklig omstandighet ar dock, att
hafsvattnet val f6rdrages 3 som
dricksYattsn atminstone afb NOT
kreatur, ,ehuru det innehaller mycket
mineraliska best2ndsdelar, fdrnamli.
CAST koksalt. mena afvsn andra salter.
Det ar likval mycket sannolikt,, att
detta Or mtjligt,, f6rst sedan djuren
want zig darsid eller do dc blifyit
uppf6 f6dda yfd hafskusten. / fora fal.
let vanja de sig sannolikt smaningom