Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-11-04

maste vara val skyddadt mot mojlig
angrepp, och det ar det ocksa. Utor
det att banken ar bygd med grofva mu
rar, som en- fullstandig liten fastnine
skyddas han dessutom hvarje matt q
ett kompani soldater och en- kapte1
SAINT ett visst antal af dess egna kon
forster, som ALA pa bankens bekost
mad fl en- utmarkt fol plagning.
| (Ur Arbetare Bladet.)
ON okynniga och ilskna
hastar.
H. fuR "DJrRvANNEN".)
Ej sallan h0r man talas ON, hurl
menniskor svart, ia till och med lifts
farligt, skadas af elaka hastar, hvil
ka, genom att bitas eller sla eller ge.
nom att trycka personer mot vaggal
eller andra fasta f6remal, So lila till.
tygat dem, som varit f0remal for de
ras ondsinthet, att de daraf bara mar.
ken for hela sin lifstid, afvensom
manga blifvit d6dade pa stallet. Den
som ar egare af cit dylikt skadedjur,
s6ker vanligen pa cit eller annat satt
CORA sig detsamma qvitt; oftast for
sales det till underpris at nagon, som
tror sig kunna lopa den fara, som ar
forenad med warden och handterandet
af sadana dur, dels d6das de for att
de ej skola astadkomma flere eller
st6rre olyckor.
Da man h6r talas eller laser ON sa-
dana ondsinta dur, ligger det nara
till hands att framstalla len fragan,
huru det ar m6jligt, att dessa dur
kunna blifva sadana, enar det nappeli-
gen kunnat undfalla nagon, att djuren
l allmanhet aro mycket fromma och
att man sallan hos dem, till och med
hos de So kallade vilddjuren, 6nner
mer elakhet eller valdsamhet, an som
ar n0dyandigt for att de ma kunna er-
halla sin f0da. Bet enda svar, som
kan lemnas pS en- sadan fraga, ar af-
seende pa hasten, att denne de fiesta
fall blifvit vanartad endast genom ma
got fel i hans behandling, genom ma
gon gl6mska af hans vardare, hvarige-
nom den f0rsta anledningen till den
elaka vanan uppkommit. vi sade l
de fiesta fall, ty vi tro oss hafva iakt-
tagit ett, dar en- sadan ondsinthet var
beroende pa sjukdom. Det hnnes ma
turligen intet, som talar emot, ehuru
det ar svart att pavisa det, att dur
liksom menniskor kunna blifva otali-
ga eller svara for sin omgifning fold
af invartes plagor; sadana fall maste
dock alltid blifva ytterst svara att af-
g6ra.. De fiesta personer misstanka
emellertid 81 eus, att nagot kan fat
tas ett dur, d2 det ater nagorlunda
bra, ar stand att utf6ra slit arbete,
har godt hull och nagorlunda blank
harrem, men hvar och en- inser, att
liksom hos menniskan etl valmaende
utseende kan f0refinnas trots tamil
gen allvarliga sjukliga forhalla nden,
maste afven samma f0rhallande kun
ma ega rum hos hasten. Han kan ic.
ke genom ord omtala, mar plagor, som
sakerligen kunna vara ganska starka,
utan att han tillkannagifver det ge.
nom sina atbaranden. Skulle hasten
nagon gang befinna sig det lynne,
som man hos menniskan betecknar
med att hon ''icke ems tai sig sjelf,'
bora vi ej ofverraskas, ON han bitter
ifr6n sig och det nagot haftigt.
De vanligaste orsakerna till okynne
och ilska hos hasten aro likval att
djuren, under det de annu aro spada
eller i uppvaxt, retas eller aro fore.
NAL for tanklos lex. Da man smeker
eller klappar ett ungt fol, ar det myc-
ket vanligt att det med lapparna eller
tanderna fattar uti .kladerna, uti
knappar och dylikt; ON man tillater
och kanske till och med uppmuntrar
djuret dartill genom klappningar eller
smekningar eller genom att gifva det
sma lackerheter, som en- bit br6d,
hafra, en- bit socker eller nagot dy-
likt, vackes antagligen hos f6let den
tro, att det gor nagot som varderas,
och det fortfar darmed afven sedan
denna lex kan blifva farlig for den
som ar foremal for dctta slags valvil:
ia. Blifva da sadana smekningar,
hvilket 81 sallan intraffar, besvarade
med ett Stag pa djurets hufvud, har
man for framtiden hos djuret So godt
som grundlagt cit begar att nafsas,
hvilket mycket latt ofvergar i ovanan
att bitas.
Huru det darvid f6rhaller sig med
djurets kanslor (sjelfva professor for
denna f6randrlng), ar tydligen mycket
svart att afg6ra; men sannolikt skier
det pa f0ljande satt: djuret will af
gammal vana med lappar och tander
unders6ka den som narmar sig det-
samma. Da det nu erinrar sig, att
delta f6rut blifvit straffadt, rycker
det hastigt tillbaka hufvudet och BIZ
ter darvid litet hardare och osakrare
an annars. Har delta sd fatt fortga
en- It'd och djuret Aera .ganger
straffats, mojligen af samma per-
son, tiflkommer kanske en- smu.
la hamdbegar, som smart ofver-
gar till vana att bita, f0rst kanske en-
dast en- viss person, och sedan, da det
dsrf6r kanske misshandlas af andra,
till ett begar att bita ALA som Marina
sig.
Okynne och ilska utvecklas afven
mycket latt genom att djuren straffas
pa ett oriktigt och ofornuftigt satt.
vi aro fullt ofvertygade, att dur i
sllmanhet och sardeles hastarne kun
ma och bora behandlas med godhet !;
men vi tro afven att ett indriRt strait
nagon gang ar pa sin plats som ett
medel att tydligare uttrycka slit
ogillande af nxgot djurets beteende.
Delta maste dock anvandas med myc.
ken urskilning och f6rsigtighet. 81
ar likval mycket sallan handelsen !;
men tror sig kunna med djuren CORA
detsamma som med barn, STRATA dem
en- eller ett par dagar efter f6rseel.
sen, men delta ar alldeles oriktigt.
vi hafya delta hanseende haft till.
falle att CORA iakttagelser som vittna
ON, att atminstone ej ALA menniskor