Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1880-07-08
,att stortinget ssfattatSsd sdetl 5be.lnt.s . /;

Eatt stortinget sfattat adet' beslut, pa
lHvilket nu det absolata vetots man
fpretradesvis stbdia sig. ON nu stats;
rhdet Stang, sedan! lmakten : rakat II
hans handler andrat mening och
1t. Q. MOI 1 sftt vid regeringsbe
fogade sarskilda betankande g6r af-
I,bikt for sin asigt ammo 1888, Sd ma
Edet Stminstone zursaktas hans mot
standare, ON de fortfarande hylla
hans 3s.srs.asigt'' och de bora val
Edarf6re .icke smadas sasom okunnige
Eeller s6som revolutionarer..,s isH.'' a.
Den utanfo saken staende ;torde at-
minstoae bora medgifya, att, fragan
dr. ,tyifyelaktig. t1 ..,-.n. ...
] 'stallet for att nu, som en- sklok
|lstyrman. kryssa kring den klippa, som
kallas absolut veto och godkanna for
slaget; ON statsradets. tintrade till
stortinget, ett forslag, som regerin-
/ gen, f6rnt ahsett nyttigt for, den for
sta statsmakten, tredskas den och ut.
manar till strid.
Och den far strid.
. Stortinget har-sSsom t. o. m. det
annars mot stortingsaertalet foga
vanligt stamda norska Aftenbladet
framhallitt- -1ggjort ALT fof att undvika
en- kondikt.g i Med stor besinning och
lugn har det hela tiden upptradt, och
dess'ledande man hafva gjort ALT for
en- f6rsoning med konungamakten.
Men under vackra ord har denna fax
tiskt st6tt bort den bjudna handen,
och det oaktadt man ej bort vara
okunnig ON nasta steget. ''''' ="
Ty NIL synes stortinget sin sida
sta j begrepp att. sla till, genom att,
oafsedt regeringens vagran, prokla-
mera forslaget som lag. Ware sig
Sverdrups forslag bifalles eller afslas
-regeringsorganet "Morgonbladet''
haller,: for sannolikt, att .Sverdrup
ei utan att vara saker pa Aertal franz
lagt forsaget, men uppskofvet sy.
nes bada ~atminstQne en- f6randring
af detsamma-ar det nu, emellertid,
kamp mellan statsmakterna i Norge
och vi skola hoppas, att l6sningen af
denna kamp icke slutar med resultat,
som for endera sidan med for total un.
derkastelse. Hyilkendera sidan det i
sd fall blefve, ar med Norges grund-
lagsbesta mmelser icke svart att fnna.
Ur unionell synpunkt ar saken Wis
serligen af intresse, for sa vida det
icke kan. vara oss ikgiltigt, ON var
regent notes med sympati afven af
brodrafolket. I motsats till hvad
man pa visst hall forsakrat, dar man
ar van att SO f6rhallanIena pa kalei-
doskopets upp och nedvanda satt, kun.
ma vi ocksa ::f6rklara, att det stora
fiertalet i Sverige af dem, som satt
sig in fragan, beklagar den norska
regeringens hallning saken (icke
minst darf6re, att den framkallar just
de NEST ytterligt gaende motstands-
krafterna), och att. sarskildt-enligt
hyad vi erfarit--bland vara politiske
man meningen varit nastan blott en-:
att sanktion bort gifyas.
For ofrigt vidkommer saken natur-
ligtvis, statsrattsligt taget, icke Sve-
rige det ringaste, utan for sayidt re-
geringens upptradande fran andra ST.
dan frammanar NEUTRALITY-SUSPICIOUS.
den, som kunna ingripa Riksakten-
ty den ar cit kontrakt mellan tva
folk-som icke ensidigt far brytas,
hvilket norrmannen -afven sin sida
bora ihsgkomma-hvaremot Sverige
ej har cit ord att saga
ON 6friga andringar Norges grund-
lag.
war sympati skola vi dock icke neka
vart ada ON ocksa ibland nagot for
stolta brodrafolk denna SAX, och det
glader oss att fran de NEST olika nor
ska tidningar, af' ultraradikale saval
som ultr ah6german, dessa dagar fin
ma vanliga uttalanden ON Sveriges
hahning. Dessa uttalanden skola vi
icke jafya genom hatska och ondske-
fulla augrepp, ytterst hyilande pa
bristande kannedom ON sakforhal-
landen.