Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-11-27


plar. Det bestar af gulaktig brons,
ar nagot urhalkadt och saledes for.
minskande foremalen, .har pa fran.
sidan en- tunn beteckning af ett slags
silfverhvit METAL, gifyer en- sardeles
ren bid och ar forsedt med cit af
bambufibrer omviradt handtag. Bak.
sidan visar pa en- CROFT kornig botten
och i lag upph0jning den beromda XII.
nesiska draken Lying, SOM form af
, blommande tornrosbuske, bredvid
hvilken nagra bambustammar resa
sig, under det drakens tecken prunkar
ofver hans hufvud.
Kineserna kalla en- sadan spegel
Theou-K .Kien eller, ordagrannt
6fversatt "spegel, som slapper ljuset
igenom,' emedan det ser ut, som ON
den pa baksidan anbragta bilden &c
mtranger metallmassan och af franz
sidan aterkastas pa vaggen. AT kline.
siska Observation-Disclosures fnnas
manga och af den valdigaste omfatt-
ning-har man funnit, att trOllspeg.
lar urminnes tider tillverkats XII.
ma. De metallspeglar, som sa ofta
omnamnas under det sextonde arhun.
dradets hexeriprocesser och hvilka
kannetecknaJes af en mangd ingrave.
rade figurer, voro sannolikt icke an
nat an europeiska tillam pningar af
den asiatiska iden.
De kinesiska trollspeglarna hafva
ofta blifvit unders0kta af vetenskaps.
man. men annu har man icke lyckats
E6mma underfund med dem. So myc.
ket DR. emellertid klart, att de utg6ra
EFT slags taskspelareapparat. Ty det
ar tydligt, att de upph0jda, ingrave.
rade och inlagda bilderna pa haksi-
dan icke hafva nagot att CORA med
den osynliga bilden pa spegelytan,
hvilken bild blir liksom fortatad pa
vaggen och salunda f0rst dar synlig.
Baksidans figurer aro endast afsedda
att reta och vilseleda fantasien genom
att troget motsvara den osynliga bill
den pa framsidan. Konstgreppet lyc.
kas ocksa f6rtraMigt. hvilket mangen
europe kan intyga.
En- mangd gissningar-vetenskap.
liga och ovetenskapliga-hafva blif.
Wit framstallda fraga ON trollspe.
gelns sammansattning. Vid en- mar.
mare understanding hafva de befun.
nits oriktiga. ALT hvad som for
narvarande kan sagas till forklaring
af denna egendomlighet' inskranker
sig dartill, att vissa delar af skifyan
aro pa sadant satt bearbetade, att de
aterkasta mer eHer mindre ljus an de
omgifvande delarna, fastan skifvan
tyckes 6fverallt hafva samma polityr
och samma aterstralningsf6rmaga.
Nagot battre aro vi underrattade
ON sattet att frambringa sadana TROLL
ska verkningar. En- kinesisk ency.
klopedi berattar namligen, att veten.
skapsmannen Out-tseusing, som .lefde
126O-l341, slog sender en- trollspegel
for att unders0ka dess sammansatt-
ming. Han fam da, att draken-afven
den spegeln utf0rde en- drake huff
vudrollen-hade blifvit uthuggen i
spegelskifyans fnare koppar och Sc
dermera ersatt med en- drakfgur af
grofre koppar, hvarefter hela ytan
blifvit 6fverdragen med ett tunnt
blylager och polerad.
For ofrigt gifves det andra satt att
pa speglande metallytor frambringa
Observation-Disclosures, hvilka 6gat icke
omedelbart f6rmar urskilia. men som
tydligt framtrada det aterkastade
ljuset. Genom att pa blanka metall-
ytor latt inrista eller elsa fgurer, som
sedan bortslipas, kan man astadkom.
ma samma verkan som genom troll.
spegeln. Fenomenet kan afven efter.
g5ras genom att pa baksidan af glas-
skifvor teckna fgurer med genom-
skinlig fernissa. Sannolikt kan sam
ma verkan astadkommas genom att
pressa metallytor med stamplar och
sedan slipa och polera dem. Atmin-
stone talar f6rhallandet med pressade.
mynt for delta antagande. De fiesta
myntsamlare veta, att on man m6rk-
ret gl6dgar ett oigenkanneligt mynt
pa ett metallbleck, framtrader plots.
|ligt den f6rut osynliga prageln klart
lysande pa m6rk grund eller tvartom,
ALT efter som oxidlager bildar sig pa