Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-05-15
r. = (1nfores pa begaran.)
Fritankaren och q alma q J.
q - ,snackan. = ~ = - Il


handler ett hummer af en- fritankare
tidning, kallad "Upplysningens Tide
hvarf,' som utgifves uti Grove Oity
Mimi. af hvilken en- sa kallad dr.. C.
j. Erikson al redakt0r och utgifvare
Tidningens sprak ar temligen CROFT och
t'of6rskamdt nmen~ -icke' -destt hiindEe
representerar den fritankeriet, sadant
Diet af alder varit, till intet gagn fol
en- Sam folkupplysning.
Uti denna tidningf0r Mars manad
1879 lasa vi bland annat f0ljande
"Sasom svar at dessa, sa val som fol
kommande insandares och kritikers
upplysning will jag har omtala, att jag
icke tror pa en- treenlg bibelgud, icke
pa bibelns himmelrike, icke pa bibelns
helvete, icke pa bibelns uppstandelse,
icke pa bibelns yttersta domedag, icke
pa bibelns syndafall, icke pa bibelns
fralsare och dermed f6renade fabel
laror, icke pa bibelns skapelsehistoria
ON verldens skapelse af intet pa sex
dagar, for omkring sex itusen ar sedan,
m. m.". ~ cse3z 81 t-"t
Delta ar uti t'Upplysningens Tide.
hvarf' redaktorens egna bekannelse
-sa val som ett troget atergifvande
af de grundsatser, hvarifran fritanke.
riet utgar, och pa hvilka fritankarens
tro hvilar Da nu fritankaren kastat
Bibeln 6fver. bord, sae fraga vi med
skal: hvad har han da qvar? Han
har ingen- ~Gud- sordets fulla bemar-
kelse. Han hars ingen skapelsehisto.
ria en- h6gre mening-och de forsta
menmskor, sem eyandrade pa denna
jord, vet han intet vidare ON, an att
han antager att de arc utbildade ifran
apslagtet, men vet icke mar. Han har
ingen hvilodag eller sabbat; den ena
dagen, sa val som den andra, har for
honom lika betydelse. Efter forne.
kandet af syndafallet vet han ej ON
nagon synd; ON det ar synd att stjala,
morda, Jjuga, eller fora EFT okyskt lif,
det bekymrar honom foga; alltsa ar
ett helvete att und1y, och en- himmel
att yinna, for honom ett nonsens, och
af ingen7 7betydelse.. Att Kristus ar
kommen kottet, den Kristus som
profeterna flera hundra ar tillf0rne
omtalat skulle komma som verldens
Fralsare och Gud, f6rnekas, bespot-
tas och f0raktas, och han vanaras med
manga otillb0rliga namn. Med en- sa-
dan teo1i al Diet fritankaren tror sig
kunna vinna segrar 0fver verlden och
sammantlata lagerkransar at sig pa
Bibelns bekostnad, SAINT aterkalIa den
d6da "F0rnuftets gudinna' till lif
igen. Men, arme fritankare, dig ar
svart att spjerna emot almanackan
Den iinnes pa ALA civiliserade Ian.
ders sprak; den finnes afven der BIZ
beln icke finnes. S0k den, der bib
lisla teorien studeras; Bibeln och
almanackan skall du linna pa profess
sornS bord; der ser du lararen och
larjungen begagna sig af bada, eme-
dan bada aro oumbarliga och aro Of.
verensstammande med hvarandra i
hufvudsak med afseende pa saken
fraga. Den tinnes, der lagfarenheten
studeras; och pa lagkarlens skrifbord
skall du fnna almanackan, afven ON
Bibeln ar borta, och han sjelf ej skulle
tro, att nagon h6gre domare fnnes
till. Den fnnes konungshuset, den
finnes i fattigstugan. Den f1nnes i
biblioteket, den finnes der lag och ratt
skipas. Den fnnes der Bibeln stude.
ras, den finnes pa fritankarens bord,
der han ar sysselsatt med ,sitt ofrukt-
bara arbete att bestrida Bibelns lara
och almanackans tiderakning. Hvad
ssger da den Observation-Disclosures
Da Jag har denna stund framf6r
mig hera .utaf delta lands almanackor,
skall Diet blifva latt att svara pa den
fragan. Da jag forst betraktar titel.
bladet, sa ser jag med stora bokstaf-
YER: Ar 1879. jag fragar da hi.
storien: hvad menas med delta aratal
eller denna tidrakning? Historien ar
klar pa denna punkt och sager: 1879,
rakpadt ifran Kristi f0delse! Jag la.
scr vidare uti' almanackan och inner
dagen utsatt, da Kristus foddes, hvil.
ket angifves vara den Is December.
Kristi d0d och uppstandelse hanvisar
almanaclan och historien till April
manad.-AlmanacKan har ocksa icke
So litet af kronologi, sardeles Hostel
ter, som jag dock for narvarande skall
lemna. Till slut far Jag anmarka, for
vederh0ran les aktgifvande, att hvarje
box som tryckes har sin namnteck.
ming och aratal. Hvarje tidning som
utsandes, afven ON den kommer ,ifran
fritankarens press; hyarje bref som
skrifves; hvarje kontrakt; som utfar.
das; hvarje skuldt6rbindelse, som
man iklader sig, maste hafva sigma.
turen, ar och dag patecknad, ON den
skall vara gallande (fritankares inbe-
raknad); hvarie domsutslag (afven
konungariken och lander emellan) ma.
ste med namn, dag och ar fullstandi
gas, sa vida de skola respekteras och
gala alls. Almanackan maste alltsa
fran, for att aaagga ett kraftigt witt.
nesbord inf6r yerlden, att Bibelns
Kristus har existerat, och skall exi.
stera So :lange har fnnes tiderakning
pa jorden. ~ 10y r" -
I denna for fritankaren sa bekym.
mersamma stallning, hvari han kom
nit, vile jag gifva honom ett rid ION
han self tror det gar am, imam han
yagar sitt anfall pa Bibeln, neml. det
ia: Fors6ken ALA med en- makt att
tillintetgora den nu ofver verlden
gallande tiderakning, som alnnanackan
innehaller; b6rjen en- helt och hallet
ny. Stallen det sa, att nj kan "a er
tiderakning ifran nagon af fritanka
renas yppersta man, till exempel er
sokrates, en- Plato, en- Cicero, en- Cato
le1ler oek en- 4. Paine, med fl. som lef
vat cit utsyafyande lIf och tagit er
linda med forskrackelse. ON detts
Iblir mojligt, att "a upp en;erkand tide
rakning fran nagon af dessa man, di
i forst kan nj yanta och tala ON fram
.Igang uti edert arbete. Men tiIls det
ta5s skier, hhalla Vi fast pa den satsen at
Bibelns Kristns ar Kristus II gar OCH
j Idag. desslikes I eyighet. Men ON fri