Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-03-20

och aStadk dkOmma jasning och. f0rruft
Inelse, i fold hvaraf den ocksa sedal
|5langei varit anvand sasom konserve
ringsmedel j synnerhet, for uppstop
padei dur, forbade vaxterao. d. i na
seisamlingar. Emellertid kunna vi
afven hvad arseniksyrligheten betraf
far, finna bekraftelse pa sanningen a
detr gamla ordspraket: 'svanan ar an
dra naturen,"' "'ty; sd otroligt det al
later, ar det likyal satt ntom tvifYel
att menniskoE .finnas, isynnerhet i
hergstrakter (sarskildt Steiermark,
hvi1ka genom att borja med ytters1
sma doser, som smaningom 6kas, want
sig vid att fortara arseniksyrlighet
qvantiteter, af hvilka tiondedelen vo
re tillrackligt att pa nagra timma1
d6da en- vanlig menniska. Dylikt al.
senikatande blir for den, som hangif
Wit sig derat, en- vana, som endas,
med st0rsta svarighet kan bortlaggas,
Andamalet dermed ar att erhalla Okla.
de krafter och friskt utseende. AT
ven vissa dur kunna f0rdraga giftet
temligen stora mangder utan menlie
pafoljd. Icke desto mindre maste
dylika forhallanden naturligtvis all
It'd raknas till undantagen och arse.
niksyrligheten anses sasom EFT det
fruktansvardaste gift, som f1nnes till,
och So mycket farligare, som det ej
eyer nagon utmarkande lukt eller
smak, hvarigenom man skulle kunna
afskrackas fran att f6rtara detsamma.
Ocksa ar arseniksyrligheten det>gift,
som oftast af ALA f0rorsakar olyckol
och NEST af ALA anvandes brottslig
afsigt. 1: ungefar 2t3 af de f6rgitt.
nlngsfall, som varSkland g0ras till
foremal for rattslig 'behandling. spe.
lar delta gift en- hufvudIoll.
Men Diet gifves anu en- AMMAN ar.
senikf6rening, som troligen ar anda
giftigare an ars:niksyrligheten och
farligare, darf0r att den redan vid
vanlig temperatur ar en- gas, som latl
blandar sig med luften och saledes
vid inandning inf6res organismen,
Delta ar arsenikvatet, som bildas da
arsenik och vate samtidigt frig6ras Ill
sina f6reningar, t. ex. da link loses
saltsyra vid harvard af arseniksyrlig'
het. Dock, bildades arsenikvatet en-.
dast pa delta satt, sa skulle val nappe'
ligen andra an kemister vara utsatta
for dess f0rdertliga inverkningar, ON
hvilka da ej wore mycket att saga, ty
kemisterna veta naturligtvis att taga
sig tilhaFara for dem, ehuru man kan
ner fall, da ocksa de mast med lifvet
plikta for sin vetgirighet. Men nu
kunna vi litet hvar blifva offer fol
delta fordertiiga gift, ty det har visat
sig, att rum, hvari tapeter, mattol
eller mobeltyg aro tryckta, malade
eller fargade med arsenikhaltiga far
ger, innehaller luften spar af arsenik
vate, pa hyars uppkomstsatt man e.
har fullt reda, men som troligen bill
das genom kemisk inverkan pa de ar
senikhaltiga fargerna af dc organisks
amnen (im, gummi, klister o. d.
hvarmed fargen blifvit patryckt ellel
tapeten fastad pa vaggen, och hvilk;
amnen ,antagligen raka i nagot slags
langsam jasningsprocess. Visselliger
kan afven EFT mekaniskt aflossande al
den giftiga fargen fran tyget eller ia
peten verka hogst skadligt, darigenon
att partiklar af densamma med dam
met foras kring i luften, och mangeI
gang har ocksa delta gifvit anlednine
| till forgiftningar, men att delta e.
kan vara den. uteslutande orsaken
framgar bland annst deraf, att on
giftiga tapeter ofverspannas med fert
lager af fullkomligt giftfria, eller on
vaggarne aro oljemalade med en- gif
tig farg, hvilka fall nagot ahossandt
af fargen ej kan komma fraga. ss
kunna likval symptomer af forgift
ming upptrada hos den, som bebol
rummet. Att dessa symptomer mastt
vara helt olika dem, som karakteri
sera den akuta arsenik. .forgiftningen
| ar klart da man besinnar ON hyilks
utomordentligt .sma qvantiteter a
giftet det har maste yara fraga. Der
i langsamma eller 8. k. kroniska arse
nikforgiftningen, som ej intrafar for
an efter en- under en- langre It'd fort
satt inverkan af arsenikhaltig luft
upptrader helt olika hos olika perso
ner. Tyngd och vark l. hufvudet
somnl6shet och sdalig appetit aro van
liga symptomer. Lika visst ar uta,
tvifvel mottagligheten for delta Stag
forgiftning mycket olika hos olik'
indiyider.v ...,-Ms i, ..s;.. H..
Att tillfallen att blifva utsatt fo
kronisk arsenikforgiftning ej tryta
det forstar man latt ON man tanke
! pa hvilken oerl,6rd spridning arsenik
haltiga amnen hafva.v Oafsedt att
kemiska preparat allmanhet en- rings
mangd arsenik utgor en- ALT annat Al
sallsynt forening, att 'arseniksyrlighe
ofantliga mangder .anYandes yid till
verkning at glas, att samma ann,
fmera dock f6rr, ty nu ar det vid straf
sf0rbjudet) begagnas sasom rattgift
att det, sasom redan blifvit namndt
har stor ansandning sasom medel at
fdrekomma f0rruttnelse, att arsenik
syran vid fargning och tryckning a.
tiger begagnas sasom s. K. betmede
m. M, m. M, SO hafva arsenikenl
foreningar en- So ofantligt stor an
yandning yid beredning af fargamneI
at ALA Stag, att ensamt detta vorl
tillrackligt att forklara dc tyvarl
| a1Itf6r talrika fallen q kronisIr araa