Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-08-28

e6 cents Or bushel for mr. 2 och so a
SIS cents for mr. 8. Delta ar ALT hvad
den ar yard enligt noteringen fran en-
gelska marknaden.
Tramp: Den ''dalgubben" nj nu
s6ker att st6pa mig, papa lille, ar
for stor att ga igenom min strupe.
Priserna pa hvetet har i Minnesota
har pa senare tiden lika litet korre.
sponderat med vardet daraf pa verlds-
marknaden som det pris f6rbrukarne
af Minneso ta.hvetemjol betala jem.
fordt med vardet producenten af hve-
tet erhaller, och allraminst nu sedan
det hufvudsakligaste kapitalet blifvit
samladt pa denna nobla f0rening som
de kalla ssMinnesota Wheat Buyers
and Warehousemen's Association"
Pa sista m6tet af denna f6rening, dar
de fullkomnade sin organisation
later den verlden f0rsta att deras upp-
gift ar att avagabringa ett hederligt
system att kopa, gradera och n:'ga-
sinera hvete och AMMAN sad. Blaisd
annat som f6rekom i deras forhand-
lingar vacktes fragan af en- utaf de
ledande reformatorerna ON de skulle
lata nagon gorilla (detta ar namnet,
som jag forstar, pa den storsta sortens
apor) ia intrade till f0reningen. St.
Paul "Globe" uttyder att med gorilla
menas de sma ,hvetehandlarne pa Ian
det. Jag kan just undra hvad dessa
skola tycka ON en- dylik komplimang.
Meningen kan inte' vara annat an att
apor inte' forsta sig pa huru man
skall reformera hvetehandeln till jord-
brukarens f6rdel. De aro vanligen
dumma och kunna forrada hemlighe-
terna fnessen af delta nobla arbete;
men tank nu ON desse landtgorillor
skulle~ organisera en- forening lbland
sig sjelfve och besluta att konkurrera
med storgubbarne st. Paul och Min
neapolis genom att sanda hvetet forbl
dem, 81 att de inte' fnge nagot att
mala, utan de betalte h6gre pris an
andra marknader-ville inte da goril-
Ian ia upp h6gsatet St. Paul & Min.
neapolis stallet for pa landet?
Scamp: ALT delta Times ej nagot
som bevisar att nj inte' far det pris
har som nj ar berattigad till enligt
Englands marknad, transport afdragen.
Tramp: Har har nj da beviset.
Saval "Pioneer.Press" som "The
Globe'' publicerade under forliden
manad fran en- engelsk tidning (''The
Mark Lane Expressly marknadsrap'
porterna England att hvetet steg
England under loppet af fyra veckor
med S shillings pr quarter. Nj kanske
tror jag inte' har reda pa delta. Som
nj vet ar en- engelsk shilling "a cents
och en- engelsk quarter 4S0 pounds lika
med 8 bushels. Delta ar en- prissteg
ring af Is cents pr bushel. Nu wanda
vi oss till Minnesota, som nj pastar
foljer England saval uppfor som nedfor
backen. slutet af Juni, da denna
prisstegring borjade, betaltes har
Litchfeld 80 cents pr bushel for mr. 2
hvete; under loppet af fyra veckor
steg det England Is cents pr bushe]
och under samma It'd foil det 10 cents
DR. bushel Litchfeld. Delta ar en-
skillnad af 25 cents pr bushel till jord
brukarens f6rlust. Hvarf0re voro in
to- de dar Is centen adderade till, So
att vi lingo 95 cents pr bushel for sam
ma grad stallet for att dra' ifran II
cents och betala oss 70?
Scamp: All, hvad skulle de tjena1
till, da de kunde k6pa lika mycke' fol
| 70 cents som ON de betalt 95 for ?
| Tramp: Det var det uppriktigate
ord Jag hort fran or. De drifva sale
des den naturliga konkurrensen han
l deln genom att organisera kapital ocf
foljden ar, att de bestamma godtyck
liga priser pa hufvudartiklarne af ba
de hvad vi k6pa och salja och darige
nom drives en- mangd af delta indu
I striela folk till trampstafven likt or
ganiseradt kapital gjort med tusental'
ii de 0stra staterna. Dessa tramps
komma nu skaror hit tiggande herr
4 berge och foda. Folket Ostern hal
gjorts till kopitalets arbetsslafva1
med inteckningar som hopplost fjettr;
deras sjelfstandighet. Delta aro v
nara till nu, hvilket ar ingenting an
nat an folden af dessa organisatio
ner af kapitak dels under skydd, dell
onapsta af lag vid ntdrifvande af de1
naturliga konkurrensen j handel.
Scamp: Hut, din nasvisa lymmel
| Arbetet ar ingenting annat an kapita
1 lets slaf. Nj kan inte' hindra kapita
let's riktning utan med kapital.
! Tramp: Nu ljuger nj, er gamls
4 skalm, ursakta ON min balans ockss
!. svigtar. Delta skapelsens master
/ stycke, mannen, arbetaren ar skapa
4 rem af den fjattringen. nj kallar de1
allmaktige Dollarn och inte' skalmel
| eller. snobben som pa ett eller anna
{. satt raknat sig till den pa bekostnat
az arligt arbete, och denne man vii
annu en- gang nd idpunkten och ut
4 drifya procentare och monopolister u
i var kongress och vara lagstiftand,
forsamlingar liksom var HERE fordom
days utdref penning gemak klarne fral
i Jerusalems tempel. F0rst darefte
u kunna vi vanta att lagar stiftas fol
att skydda arliga industrier fran for
tryck af sin egen skapelse kapitale
q = stallet for att, som nn, lagar dixie
ras och skipas af dollarn for att ten
honom som medel att f6rtrycka sil
!. skapare rbetaren. ON nj ger az
!. lpa tidens tecken, sa flnnsr ri att de de