Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-10-02

efter som han SELF alltjemt stod
spetsen for sin armee, ON hvilkens
f6rhallanden och behof han vanligen
sjelf vile CORA sig underrat tad, SO
egde han likval It'd ofver, for att kun.
ma leda de 6friga vidtomfattande
statsarendena, och han inf6rde afven
under sina svaraste och bekymmer.
sammaste krigsperipder forbattringar
i statsf6rvaltninge4 SAINT manga for
hans land nyttiga5 reformer. Hans
NEST hyllade grundsats var: "Fast
beslutsamhet ar den st0rsta vishet.'
-"Om6jligt," sade' han, t'ar cit ord,
som finnes endast darars ordb6c.
ker," och han uttalade gerna den
asigten, att han skapat sina genera
ler af intet. Rask beslntsamhet och
det satt, hvarpa han 6gonblickligen
visste att begagna sig af fen
dens missgrepp. afgjorde van.
ligen drabbningen till hans f0rdel.
"Vid Arcole," sade han, "vann jag
| slaget med tilihjelp af tjugofem ka-
| vallerister; jag begagnade mig af EFT
| 6gonblicks uppehal. ssstriden. lat gif,
va hvar och en- ,af de tjugofem en-
trumpet, och pa Diet sattet vann jag
segern mel en- handful folk."-
'sHvarje forloradt ogonblick," sade
han afven, ssar ett for olyckan GYM
SAINT tillfalle."
Vid sidan af honom kan man stalla
hans motstandare och slutliga beseg-
rare wellington, och mer an cit han.
seende akta honom h6gre, ty Napo
Icons NAL var utstakadt af en- omatlig
aregirighet, Wellingtons af trogen
pligtkansla. Han ryggade icke for
de storsta svarigheter, och dessa sat-
to honom aldrig f0rlagenhet, ty hans
viljekraft vaxte kapp med hindren.
Det stora t6lamod och den beslutsam.
het, genom hvilka egenskaper han
visade sig val f0rsta berakna tiden
och hvarmed denne faltherre 0fver.
vann ALA motgangar pa den spanska
half6n, h0ra till det utomordentliga.
ste, som historien upptecknat.
Den beromde engelske anatomen
John Hunter erh0ll So klen undervis-
ming, att han vid tjugo ars alder kun.
de endast forsvarligt lasa och skrifva.
Han var f0rst Zimmerman, men seder-
mera begaf han sig till sin broder
William, som var larare anatomi i
London, for att hjelpa till dissek.
tionssalen. Genom sorgfalligt anvan-
dande af tiden och ett stort kunskaps-
begar, som f6dde en- verklig jerndit,
kom han SO langt, att han smart 0fver-
traffade brodern. I London var han en-
af de f0rsta, som egnade sig at studiet
af den komparativa anatomien, och
blotta ordDandet af de af honom sjelf
forfardigade anatomiska preparaten
kostade sedan professor Owen icke
mindre an ito Or. Samlingen innehal.
Ter tjugotusen preparater och ar den
dyrbaraste sitt Stag, hvilken hop
kommit genom en- enda menniskas fit.
Hunter indelade sin It'd pa det nog.
grannaste. Hvarje morgon, fran SO.
lens uppgang till klockan alta, bruka.
de han tillbringa slit museum; un.
der det ofriga af dagen skotte han sin
ganska vidstrackta privatpraktik, slit
modosamma kali som operator vid ett
hospital och sin befattning som 0fver.
lakare vid armeen, holl medicinska
forelasningar och meddelade dessutom
sin egen waning undervisning prak.
tisk anatomi. Oaktadt ALA dessa GO.
romal hade han It'd ofver, att anstalla
samvetsgranna fysiologiska expert
ment och att forfatta atskilliga ve-
tenskapligt hanseende utmarkta arbe-
ten. For att ia It'd till ett sadant
jattearbete unnade han sig icke mer
an fyra timmars hvila efter middagen.
Button, den store naturforskaren-
mar man skrifver hans mann, tanker
man icke pa att framf6r detsamma
satta "gretve'-egde en- form0genhet,
hvarigenom han kunnat tillfredsstalla
ALA vallefnadens och det makliga lif-
vets njltningar, men han egnade
stallet hela slit lif at vetenskapen.
Arbete var for honom cit behof och
studier voro hans st0rsta njutning.
Eft liknande exempel fnna vi Sa
muel Drew fran St Austell Corn
wall. Under sina barnar ansags han
som cit dumhufvud och till fold af
sina odygder fick han EFT mycket da-
ligt rykte ON sig och maste redan vid
alta ars alder arbeta for dagspenning
Mar han var tio ar, kom han skoma.
karelara och fick dar slita mycket
ondt, hvarf6r han ocksa var betankt
pa att rymma och gifva sig till sjorof.
ware eller nagot dylikt. Odygden att
stjala frukt hade han drifvit till ma.
sterskap och som aldre visade han
sardeles stor f6rkarlek for tjufskytte
och smugleri. Efter manga motgan.
gar och afventyrligheter atervande
han till sin fader, som anyo skaffade
honom plats hos en- skomakare, och
nu b0rjade han-alldeles omvandt
mot f6rr--anvanda tiden till sin mo-
raliska och intellektuella bildning och
forbattring. Han begagnade sig al
hvarje ledig stund till lasning och be.
grundande; ia, man kan med skal
saga hvarje ledigt 6gonblick, ty han
maste lefva af sina handlers arbete
och dartill hade han gift sig, hvilket
naturligtvis stegrade hans lefnads.
omkostnader. Han anvande yanligen
maltidstimmarna till studier. Han
laste Lockes box ON f0rstand, och
darigenom erh6ll hans ande en- helt
AMMAN riktning an den forut haft.
Traget sysselsatt med tungt fysiskt
1