Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-10-16

Europa for tillfredstallandet af reli,
sgt6sa och vetenskapliga behof. g,I:.
: Oe horperljpa f6rh3l1andana 1jkaono

Europa Tor tillfre edstallandet at reli,
|sgt6sa och vetsnskapligs behof. g.I:
+ De, borgerliga f6rhallandena, liksom
blomman af q det andliga lifvet och
den lifliga samfardseln Tutat hade 4
medic af tolfte och borjan af tretton.,
da &rhuDdradet uppnatt sin h6jdpunkt,
do det,t / f5ijd af ttilltagande makt
och 26msesidig afundsjuka bland en-
skilta store, ar 1852 lyckades det Ha.
kon v af Norge att inleda 6ns fore.
ming med delta land, hvilken forening
hans eftertradare Magnus VI ar 1854
fullandade. Med Norge 6fvergick Is.
land ar 1880 till Danmark, hvars
valid On ocksa f6rblef, da Norge 1914
f6renades med Sverige.
vester och norr skara djupa och
betydaade, i 6ster mindre fjardar in
landet och bilda f6rtraffliga hamnar i
stort antal. Dessa saknas blott vid
sydkusten, hvarest pa en- stracka af
25 mil de h6ga glacierplataerna upp.
stiga nastan omedelbart ur hafvet och
lemna blott en-, af sandbankar belag-
rad landremsa 6frig. Den nordvestra
delen af Island bestar af en- 6fver $50
qvadratmil stor, self ater mycket son.
dersplittrad half6, som mellan de sto.
IA hafsbugterna Breidhifjord och
Hunafloi medelst ett blott mil bredt
mas sammanhanger med det 0friga
landet. Med undantag af smala kust-
strackor och en- vidstracktare jemn
trakt vid Faxefjord (vid Reikiavik)
ar hela on cit bergland af helt och
hallet volkanisk natur, en- platthvalfd,
nara midten omkring 1900 fot uphold
plata med uppstaplade bergmassor,
orakneliga kaglor, toppar, som besta
af aldre och yngre volkanisk stem.
H6gslatten, som synnerhet de inre
trakterna bildar en- ryslig lavaoken,
sanker sig an jemnt, an anda till
1000 fot hoga klippvaggar ned mot de
sonderskurna kusterna, genomfarad
af djupa remnor, floddalar och bot.
tenl0sa sj6backen och 6fvertackt med
klippblock, rullsten, sand och lavaf5lt
(hraun), sn6. och ismassor. Liksom
oar h6ja sig ur dessa de med glacierer
belastade j6kull (glacierkaglor) af
5000 anda till 5000 fot, hvilkas h6ga
toppar afsparra 0ns s0dra del fran den
norra, sa att kummunika tionen mel.
Ian dessa bada delar blott blifver
m6jlig a tvanne, genom fullkomligt
vaxtl6sa trakter l6pande vagar. Fran
de sn6betackta bergen sanka sig oer-
h6rda glacierer ned dalarne och
utbreda sig pa nagra stallen anda till
hafskusten.
De st6rsta hafsvikarne aro : pa nor.
ra kusten Skagestrandsfjorden SAINT
pa den vestra Faxefjord, Bredefjord
och Dyrafjord.
ON Dyrafjorden, utmynnande 4
venstra sidan den f0rut namnda
nordvestra halfon. yttrar fransman.
nen Nougaret bland annat, f0ljan.
de:
Det Or om6jligt att ia Sc nagonting
mera imposant och Diver hufvud me.
ra storartadt, an denna diupa vik.
hvars mysteriosa f6reningar tranga
fera mil In landet. Efter att hafva
passerat inloppet till den samma, ser
man langs efter kusten volkaniska
bergmassor med h6gt uppatstrafvande
toppar resa sig. Efter att Ell timmas
It'd hafva seglat fran utmed dessa
fantastiska bersformationer, som
skulle kunna ingifva askadaren den
tanken, att han befunne sig en- AMMAN
verld, anlandar man. till den bredaste
delen af fjorden. Har fra mstalla de
klippiga stranderna och dess volkani.
ska berg annu mer fantastiska for.
mer. Har ser man en- ballong, hvars
inslagna 6fra del framstaller en- kra.
ter. Omedelbart darintill visa sig
trenne pyramider, So regelbundet for
made, som ON de blifyit resta af men
niskohander. Slutligen ar det isen,
som framstaller sina vexlande former,
med farger, som f6randras, samma
man som solen f6randrar sin stall.
ming. Vid foten af den forsta berga-
sen hafva regnen nedsk6ljt volkanisk
jord. som afsatt sig der mere.
Pa denna kust, hvilken genomska.
res af floder, som hafva slit ursprung
fran snon der uppe, ligga nagra ensta.
ka hus och en- liten trakyrka - alltsa
afven lif och menskligt umgange i
dessa trakter, hvilkas natur vi hafva
svart att forestalla oss, och till hvil-
ken vi derf6r i cit foljande num-
mer villa aterf0ra lasaren.
(Forts.)