Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-05-08
&" - a mt al
=. - mellan
' .ssaT1 -ysl1-s - f--s~ 80
Fischer och Bonds.

4 II a4i" Sam t al
4 .~< = mellan
| Fischer och Bonds.
| Fischer: Ar nj fardig med sanin'
gen annu, Bondis
i Bonds: ia det narmaste; men
Ejag ser att under det vi gait och ira
skat jorden och fatt beqvama oss
med att ofta fa bade 6gon, 0ron, nasa
och nun fulla med jord-f6r att icke
tala ON det negerlika utseende, vi
emot var villa maste undefkasta oss-
ha, hvetehandlare, mj0lnare och ele.
vatoregare organiserat sig till en- for
ening, kallad s'the Minnesota Associa.
tion of grain buyers and warehouse.
men, s... ! J
Fischer: Hur har nj fatt reda pa
detta?
Bondis: Jag laste det st. Paul
Globe af den 10 April. Dar sta deras
forhandlingar aftryckta, upptagande
4 spalter sf tidningens f0rsta sida:
Fischer: Hvad kan vara meningen
med denna nya organisatione
Bonds: All, Minnesotas farmare
f6rtryeka. de sstaek fattigeshjeips
l6sa yarelserna, kantanka. vi ha ar
betat pa, som nj vet, att inf6ra cit
rattvisare system att klassifisera var
Observation-Disclosures beskaffen.
4 het-hvilket vi kommo nara att for
verkliga genom Larsonbillen eller Sc
mare kallad Campbellbillen, hvilkens
bestammelser voro publicerade Stats
Tidningen och som antogs med stor
majoritet af bagge husen; men mar
den kom till guvernoren for under.
skrift, led den skeppsbrott. Klippan
hvarpa han strandade, tror jag var
Observation-Disclosures men som ma
got plaster var nodvandigt pa det
gamla ruttna systemet, antogs den
tillkranglade Stacybillen.
Fischer: Hvad ar egentliga skill
MAIDEN NELL Campbell. och Stacybillar-
ne!
Bonds: Campbellbillen var nara
fverensstammande med memorialet,
som farmarne inlemnade till legisla-
turen; den afskaffade fullkomligt
bruket af den f6rdomda messingskop-
pen, med hvilken allaredan millioner
blifvit stulna fran den producerande
klassen, och halfbusheln skall vara
den enda mattstock, hvarefter graden
skulle bestammas; vidare hade vi
hvetet val klassi6seradt genom att det
var en- grad for hvarje pund mellan
SIS och SO lbs.-den vigt hvaremellan
hvetet allmanhet varierar. Delta
klassifiseringssystem jemte messings'
koppens afskaffande var vart hIfyud-
sakligaste syftemal. Stacybillen dar-
emot, hvilken nu ar lag, bestammer
visserligen att halfbusheln skall vara
den lagliga mattstocken; men tillater
messingskoppen att begaguas da k6pa-
re- och saljare komma ofverens darom
SAINT har som forr cit hopp af Gas
pounds mellan hvarje grad, sa att ge-.
nom antagande af denna bill till lag
gick vart hufvudsakliga syfte forlo.
radt. Men att vi rekrytera for ny
batalj nasta gang, darom kunna de
vara sakra.
Fischer: Men hyad tycker den n.y.
ligen organiserade Minnesota sades-
handlare. och elevatormans.forenin.
gen ON den nya lagen?.
Bo,,dis: 10, ehuru lagen pa langt
mar inte fyller tidens kraf, finnes an
dock en- forarglig punkt den, naml.
att farmarne ha rattighet att ia
slit hvete profvadt med halfbusheln
efter 1:sta Maj och att inte k0paren
har rattighet att komma stickande
med messingskoppen, utan att salja'
rem ger sin tillatelse dartill. Darf0re
protesterar foreningen pa det krafti-
caste emot en- ny lag, som alagger dem
att, som de uttrycka sig, amanda
kostbart maskineri att gradera hve-
tet med delta kostbaro maskineri ar
haLfbusheLn. De voro ALA eniga ON
att inte begagna halfbusheln, emedan
dess bruk ar opraktiskt och att ON en-
man fordrar halfbushelns bruk, skall
denne visas dit dar halfbusheln be-
gagnas, d. v. s. utom den lagf0raktan.
de f6reningens omrade, kan jag for.
sta. Delta skall bli en- ratt intres-
SAINT dams. De uttala sig afven emot
det nya sattet att fylla messingskop.
pen, da dess bruk af saljaren tillates
sssom en- obillig ting, men besluta att
i delta fall rata sig efter lagen tills
farmarne sjelfve fordra dess afskaf.
fande. Sadan ar andan af denna for
ening. Hvart tror nj det lutar?
Fischer: Well, nj klagar alltid pa
hvetehandlare och mjolnare, antingen
nj har orsak eller inte, att de kla or.
Jag sag Stats Tidningen for en- It'd
sedan, att en- k6pman fran Litchfeld
salde 10000 bushels hvete till Minnea.
polls misunderstanding for 86 cents pr
bushel, 4 cent pr bushel mindre an
samma grad var ward samma dag i
Chicago, och tidningen begagnar det.
ia som ett exempel for att visa, att
Minneapolis misunderstanding inte
best&r af sadana blodsugare som vissa
personer och tidningar anse dem va.
"a.
Bonds: Nj missf6rstar tidningen,
hr Fischer. Redakt6ren har troligen
endast velat &c oss l6sning af ett utaf
vara vigtigaste problemer. Jag laste
samma tidning for en- It'd sedan en-
langre redaktionsartikel, att Englands
bagare ha f6rklarat, att mj6let efter
Minnesota hvate lemnar 20 procent
mer brod an nagot annat hvete fran.
bringar bade i Amerika och Europa,
pa grund af att den innehaller 20 pro.
cent mera gummi. Har star saledes
det obevekliga faktum att Minnesota.
hvete ar vardt 20 procent mera for
samma grad an nagon AMMAN stats hve.
to. Delta bevisas ytterligare at den
h6gre notering Minneapolis.mjol hal.
Ter verldsmarknaden. Med dessa
fakta for 6gonen, finna vi, att da'
Iowa och. Wisconsin.hveteti Milwau.