Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-05-22
ON schackspelet.

Uppfnningen af delta spell tillskrif-
YES en- indisk brahmin vid mann Sis
sa, som vile gifva en- lexa at en- egen-
kar och inblisk furste, hyilken dittills
varit d6f for presternas rad och var
ningar. Den indiske filosofen 0nska.
de visa fursten, att hans makt var
grundad endast pa folket och armeen.
For delta andamal uttankte han det
ada spelet, i hvilket konungen lika
litet eyer kraft till anfall som till
f6rsvar, ON han icke omgifves af 81.
ma trogna undersatar. Fursten lar
de spelet. forstod dess syfte och an.
drade slit beteende.
Da brahminen blef tillfragad ON,
shvad bel0ning han Onskade for sin
uppfnning, begarde han EFT sadeskorn
for f6rsta rutan pa bradet, tva for
den andra, fyra for den tredje, alta
for den fjerde och sa vidare, dubbelt
for hvarje ruta anda till den sextio.
fjerde och sista. Denna anhallan
tycktes vara mycket blygsam och be-
viljades. Men sedan man utraknat,
huru mycket uppfnnaren skulle er-
halla, visade sig, att verldens ALA
skattkamrar icke skulle kunna godt.
CORA honom for den sadesmangd, han
begart. Genom sin orimliga fordran
hade brahminen endast velat visa
fursten, att han borde fasta afseende
vid sin omgifnings rad och f6restall.
ningar och icke lattsinnigt iklada sig
farliga forbindelser.
Det antal sadeskorn. som brahmi.
nen fordrat, utgjortl" sjelfva verket
Il, ,448, TIA. .073, ,709, ISL, ,6l5. Da man
vet, att det erfordras 161, 900 sades.
korn for att bilda en- tyngd af en-
myriagram eller omkring 231s sv.
skalpund, var det saledes Omkring
1900, l37, ,3S4,376 centner sad, som
brahminen hade rattighet att utbe'
komma.
1 den stora strid, som utkampas pa
setback kbradet, f6restalla b0nderna
infanteriet och hastarna kavalleriet.
Latom oss nu SO till, hvad uppfnna-
rem menade med de ire pjeser, som vi
kalla drottningen, l6paren och tornet.
Den styrka, som de bada f6rstnamnda
aga, antyder att deras namn icke ut
CORA en- ofversattning af de indiska
benamningarna. Den pies, som vi
kalla drottning, benamnes Orienten
terz (vizir.) Hvad l6paren angar.
motsvaras han Indien af en- elefant.
Tornet slutligen ersattes i Orienten
af en- kamel (rokh,) pa hvilken sitter
en- med bage bevapnad man. Det ar
af ordet rokh, som vi bildat verbet
rokera, hvilket betecknar en- egen.
domlig r6relse med ifragavarande
pies.
Det indiska schackspelet framstal-
ler saledes en- efter ALA konstens reg
ler ordnad batalj, och vi hafva hand.
lat strid med spelets princip, da vi
f6ryandlat kamelerna och viZiren till
tornen och drottningen. Hufvud-
pjesen kallas Orienten schah, af hvil-
ket vart "kung" utgor en- ordagfann
6fversattning och af hvilket hela spe'
let fatt slit namn. Betraffande ut.
trycket setback och matt bora vi upp.
lysa, att sistnamnda ord betyder dod
och att man saledes, ON man verkli.
gen Vile inlagga en- mening termen,
borde saga setback ar matt.
Bland ryktbara man, som alskat
och idkat schackspelet, ma namnas
Carl den store. franska konungarna
Ludwig XIII och Frans I, Fredrik II
af Preussen, Voltaire, Rousseau och
Carl XII.
Denne senare fam, ehuru ej nagon
ofverlagsen mastare dari, ett SO stort
n6je det nke6fvande spelet, att
han till och med tog sig ett parti da
han akte. For detta andamal hade
han latit f0rse pjeserna med staltag'
gar, hvilka nedstuckos i schackbra.
det. Under den langa fangenskapen
j Bender var schackspel konungens
enda f6rstr6else. Pa tai ON denna
Carl Kills passion for det s'kungliga
spelet" torde bora upplysas, att han
:afyen darvid pa slit envisa satt vile
ga sin egen vag och CORA sin egensi1l.
nighet gaIlande. En- historie eskrifvare
anmarker ocksa ON honom: Om det
ar en- sanniDg, att man at smasaker
kan bilda sig en- orestallning ON en-
menniskas karakter, ar det icke ur
vagen att anmarka, att Carl XII all.
It'd satte .knngen' r6relse; han spe.
lade med denna pies mer an lined ma
5gon AMMAN ocksa f6rlorade han Of
5tast.. !,