Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-12-18
Ateruppblomstringen inom
alfSFslifVet.
AT Max .Wirth.

AT Max Wirth.
.Medan vi anda till for en- kort It'd
sedan maste med skarpta blickar hal
la utkik efter f6rebuden till ekono.i
miskt tillfrisknande, liksom man vid
den annalkande warren spejar efteri
den f0rsta svalan, ser sig omkringi
efter den f6rsta blomman, aro nume-i
ra symptomerna till atervandande for
troende och stegrad industriel verk-
samhet redan sa talrika, att vi hafva
ratt svart att sammanfatta dem i1iom
den tranga ramen for en- tidningsar-
tikel. Innan vi 6fverga till en- belys.
ming af de vigtigare af dessa sympto.
mer, maste vi f6rst varna for en- ALT.
for sangyinisk uppfattning af dem,
hvartill man inf6r ymnigheten af upp.
hopadt r6relsekapital bankerna och
sparkassorna latit f6rleda sig t. ex.
aris-ty det far icke f6rbises, att en-
stor del af den nuvarande affarsverk-
samheten inom den internationella
handeln star sammanhang med den
daliga sk6rden Europa. Delta sena.
re beklagliga faktum flnner sin mot
vigt den betydande skord, som inh0-
stades / F0renta staterna, SAINT de
exceptionelt CODA sk6rdeutsigterna i
Indien och Kina. Redan de f0rsta
tecknen till det daliga utfallet af sk6r-
den Europa hade foranledt spekula-
tionen att satta rorelse de stora
spanmalsf0rrad, som f6refunnos
Ryssland och F6renta staterna redan
fore den nya sk6rdens inbergande.
Redan Augusti manad sag man rysk
spanmal stora massor pa Rhen, och
mangden af den under Augusti och
September till de kringliggande sta.
terna importerade ryska spanmalen
uppskattas till ofver mill. centner.
Samtidigt b6rjade en- annu betydligare
r6relse Forenta staterna, hvarifran
till en- b0rjan sandningar afgingo till
England och Frankrike, hvilkas behof
af spanmal till fold af sk6rdens be.
skaffenhet males beraknas till unge-
far 500 millioner guldens varde. For.
enta staterna hafva sedan ar tillba
ka icke blott haft att fr6jda sig at 60
da sk0rdar, ntan den at spanmalsod-
ling egnade arealen har darjemte blif.
Wit utomordentlig utvidgad, emedan,
sasom redan f6rut omtalats, mer an
en- million menniskor utvandrat fran
6stern till de vestra staterna till fold
af stagnationen pa det industriella
omradet. Mangden af den till export
disponibla spanmalen har darfor ar
ifrdn ar tillvuxit en- skala, hvartill
den kommersiella historien ej har att
uppvisa nagot motstycke. Denna ON.
standighet gentemot den daliga skor.
den Europa tyckes strax hafva ater
uppvackt amerikanarnes gamla fore.
tagsamhetsanda. Redan Juli b6rja.
de spanmalslaster f6ras fran F6renta
staternas vestra delar till EFT omfang
och med en- snabbhet, hvarom man
f6rut icke haft nagon aning. Jern.
vagsvagnar och angfartyg voro och
aro 6fverfylda pa cit satt sadant man
annu aldrig sett dessa trakter. Har-
igenom riktades strax f6retagsamhe-
ten pa transportmedlens forbattran.
de. Under det redan f6rliden var det
f6rslag uppdykt, att medelst en- kanal
f0rkorta vagen fran Michigan till Erie
sion 50 mycket, att vattenvagen for
Gu notwithstanding fran Chicago till
Liverpool blefvo 500 sj6mil kortare
och frakten 3 dollars pr ton billigare,
b6rjade man MI genast ater tanka pa
det stora jernbannatets ytterligare ut
vidgande. Redan Augusti och. Sep.
tember vandrade for. salderande at
spanmalsexporten 80 mill. dollars
guild fran Europa till F6renta slater.
ma. samtidigt togo manga skeppsla.
ster med stalskenor och gamla jern-
skenor vagen dit, hvilka trots prohi.
bitivtullen importerades, emedan den
inhemska produktionen hvarken i
qvantitet eller iqvalitet och pris lam
ge tillfredsstallde behofvet. Denna
pl6tsliga f6rbattring afsattningen
har icke blott gifvit impuls st den en-.
gelska jernindustrien, utan ger ocksa
indirekt nytt lif at andra betydande
fakriksbrancher. .a ~. vi ..5.. q.
Priserna pa jern, spanmal och nagra
andra vigtiga rSmaterialer hafva sti.
git. Pa samma gang borjar byggnads..
Yerksamheten pa denna och andra si-
dan af Atlantiska oceanen ater taga
fart. Afven arbetsl6nerna borja bli
h6gre. I IF6renta staterna al denna
r6relse altman och icke oansenlig, /
Diet den inom jernindustrien och de
kemiska yrkena bel6per sig till 10
proeent. Pa m8nga stallen hafva mu.
rarene till och med vetat genomdritva
en- f6rhojning af SO cents pr dag. i
Frankrike och Belgien har en- liknan-
de r6reIse redan atfdljts af nagra ar
IbetsinstalIelser. Paris har, som be-
kant, redan yisat sig en- b6ielse for
Misrepresentation. mot hvilken dock
den genom skadan visa allmanheten
lskall CORA det yederb6rliga passiva
Emotstandet, enar hon om6jligen kan
kama samma behof af nya banker
och forsakringsbolag som hrr GRIM.
dare. L
Aternppb b1omstringen inom affairs
lifvet, hyilken utgar fran F0renta