Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-10-16
Side Are. Mo :. : g. ~. e.

Side Arg. 20 O.. ~. =,
horde. Da jag har genomlast rap.
porterna fran yara amerikanska re.
presentanter och ombud iutlandet,
har jag markt det faktum att st6r.
sta delen af den utlandska handeln
var tyskarnes handler. Till exem.
pel, F6renta Staternas minister i
Mexiko srapporterar att i inf6rsels.
handlen till Republican Mexiko ar
nastan uteslutande tyskarnes handler.
Hvarf6r ar delta sa j? Det ar emedan
tyskarne lagga sig Winning ON att lara
sig de lefvande spraken och bland an.
drai spanskan och aro derigenom satta
i stand att passera f6rbi var dorr och
taga besittning var narmaste gran.
mes. Mexiko, handel. ,Tyskland sk6r-
dar pa delta satt ALA delar af verl-
den vinsten af hog intelektuell bid
ming. vi beh6fya f6lja delta lands
exempel och f6r6ka den karlek och
aktning som vi aro skyldiga Sam
bildning. Och jag vagar pasta att
cit af de basta satten att CORA delta
och yinna detl 6nskvarda m&let ar att
bidraga till upprattandet saf altman.
mas bibliotek. Infytandet af dessa
bibliotek ar ALA afseenden godt, ty
det. beframiar spridningen af kun.
skap. vi veta att, ON ALA andra
ting aro lika, de land aro de makti.
caste, starkaste och lyckligaste i
hvilka upplysning och kunskap arc
aktade och varderade.
F6rutseende, industri, flit, valgor.
enhet och mensklighet, ALA ting som
bidraga och leda till samhallets san.
naste lycka aro beframjade af kun.
skap. Det ar sannt, att samhallet Ell
alltid far sina utlagg for bildning till.
baka med den bestamda ordning som
rantan pa regeringens obligationer be.
talas, men den kommer anda langden
tillbaka ymnigt matt.
De komma de f6rdelar som aro en-
produkt af tanken; forbattringar
hvilka, likt angmaskinen, f6renkla och
underlatta samf6rseln och hvilka nu
satta oss stand att sanda cit bref
snabbt och sakert till langt aflagsna
land for den billiga afgiften af fem
cents. De visa sig arbetsparande
uppfnningar, likt vara sk6rde. ga.
nings. och sy-maskiner. De framtra.
da sadana lysande triumfer som den
elektriska telegrafen och den Atlanti.
ska kabeln. De aro fornimbara de
valg6rande inhytanden som utbilda
vart f0rrnuft, f6r0ka vara sympa.
tier och bota menskliga lidanden-
frig6rande slafven, tagande ward ON
de fader. och moderl6sa barnen-f6r.
battrande fangelserna och forseende
slagfalten med ambulans och sjuk.
ward.
Da vi tala ON Astor. .biblioteket
New York, Franklin.biblioteket Phi.
ladelfia, Public och Atheneum biblio.
teken i Boston, Brittiska Museum, hi.
blioteket i London, Tatican.bibliote.
ket Rom och sa .vidare, hanvisa vi
till inrattningar som anses vara af
h6gsta vigt for dessa stader. Dar
firms sanning ingen f6rsta klassens
stad i verlden som ej har cit f0rsta
klassens bibliotek, och jag antager att
ingen stad kan CORA ansprak pa nagot
t6rre anseende som ej f6rser sig med
cit bibliotek. Sadana inrattningar
aro af p ekuniar f0rdel for en- stad,
ty de adraga sig icke blott resandes
uppmarksamhet, utan afven bildade
PRISONERS, som for den orsaks skull
bosatta sig dar. Min asigt, ar att som
denna F6rening har gjort en- b0rjan
for att bilda cit skandinaviskt biblio-
tex, den skulle underst6djas att for
Okla detsamma sd att det kommer att
omfatta en- fullstandig samling af den
f6rnamsta skandinsviska litteratu.
rem. Man har berattat for mig att
denna stad finnes ito tusen skandina-
YER bosatta, hvilket ar EFT st6rre an.
tai an man tinner i nagon AMMAN stad i
var stat. Minneapolis ar saledes me.
delpunkten for skandinaviskt inny-
tande och en- passande plats for upp-
rattandet af EFT skandinaviskt bi.
bliotek.
Amerikanarne beh0fva ej frukta att
bildandet af cit sadant bibliotek
skall nagon man minska skandina-
vernas tillsifvenhet for delta lands
sprak och litteratur. F6ljden will bli
den rakt motsatta kanske skola edra
amerikanska medbr6der underst0dja
or delta f5retag. De aro obekanta
med de f6rfattare som aro h6gst var
derade moderlandet, men de veta an.
da att var f0rnamste nu lefvande
poet, Longfellow, har utf6rt ett. an.
tai sk6na 6fversattningar fran sven.
ska poeter. De hafva med n6je last
en- engelsk IF versattning af Fredrika
Bremer's intressanta romaner och
Victor RYdbergs "Den siste Athena
um;'' de kama till en- del de snillrika
mannen Linee och Swedenborg och
de veta att en- af var tids NEST franz
staende vetenskapsman och upptackts.
resande-Nordenskj j6ld--ar svensk.
danska litteraturen ar Hans Christian
Andersons namn val bekant, och en- at
Norges NEST begafvade skriftstal.
lare, Bj6rnstjerne Bi5rnson, ar ej
heller okand for den bildade ameri-
kanska publiken. Spanska eller Ita.
lienska f6rfattare var It'd hade vunnit
ett sadant namn och aro de sd h6gt upp.
skattade har landet som dessa skan-
dinaver? Ingen saframt jag kanner.
Amerikanerne veta att skandinaviska
litteraturen besitter h6ga f6rtjenster,
och dar ar ingen stad Unionen som
ej skulle anse det vara en- stor heder
att aga sin midt ett sadant bibliotek
som def Omnamnda, Det SyneS mig