Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-02-13

liksom en- forstandig moders karleks-
beyisningar, f6rmar pa det nogaste
Tampa sig efter hvarje individnelt be.
hof. i5a l5tEg. NJ L. sfE{taa 5sstfti 8
lfMen delta blifver blott mojligt dari.
genom,G att solstralen ar az sGnsnsass-
settk natur.! ? ri jinog darmed, att vi
forsta att 1genom prismat .upplosa
hans rena Invita- farg regnbagens
glansande fargknippe: aS Afysikerns
kansliga instrumenter 0fvertyga oss
ocksa dessutom ON tillvaron af sada-
ma Ijusstralar, som visserligen icke
aro markbara for svart 0ga, men val
for andra Sinner. 'Utanf0r den ena
gransen af detl fargadee ljusknippet
formar man tnamligen genom yarme
ytterligare iakttaga solljusets verkan,6
utom den andra agransen ater for
marker man den genom kemiska pro.
cesser. PA grund haraf fdelar den
nyaste vetenskapen solstralande med
rata i lysande,varmonde och 'kemaisko.
Naturligtvis far man harvid ej tanka
pa nagot sarskildt, insoleradt utstr0m-
mande af dessa tvenne slags solstra-
lar |; tvartom vet ju hyar och en-, som
en- gang iakttagit solljusets kemiska
verkan i fotografens apparat, att dem
da verkan alls icke ar f0renad med
ett :uteslutande af de lysande och
varmande stralarne. a34.s s1s r.:.
Delta ar den vetenskapliga grund-
val, pa hvilken man framgatt till for.
klaringen af vaxtlifvets f6reteelser
och hvarpa de forsok hvila, hvilka
blifvit anstallda af den engelske
naturforskaren Hunt, som forvarfvat
sig de storsta f6rtjenster ON denna:
f6rklaring. Enligt hans teori kan
vaxteD icke umbara nagot Stag af de
olikartade solstralarne, ehuruz den
enasteller andras verkan kan betyd.'
ligt trada bakgrunden, ALT efter
&rstiden. Froets groning, som for
siggar yafskild fran det lifvande sol.
ljuset, skier foretradesvis under infy-
telsen af de kemiska stralarne. For
plantsns vaxands, som har slit vilkor
i fol- delandet af den8 n8lupptagna marin.
gen, Rerka foretradesyis, sde gysande
strslarne, aemedsns dezupplosa kolsy-
ran dess grundamnen och fora dessa
till vaxtkroppens organer. ,Blom-
mans fargprakt ar det forenade ar"
betet af de lysande och kemisko stra-
larne, hyilka ,trada tillbaka !, samma
man, som de parmande stralarne bor-
ia. arbeta pa fruktens bildning; ty
dessa sistnamdas inverkan hafya vi
att tacka for mognaden och h6stens
valsignelse. Salunda star den 0fver-
vagande styrkan hos det ena eller
andra slaget. af solstralarne narma-
ste sammanhang med arstiderna.
Under warren aro de kensiske stralarne
f6rherrskande; de lysGnde och par
mande verka med sa mycket st6rre
intensitet och halla jemnyigten mot
de-. keniska, ju langre sommaren
framskrider; med hostens annal-
kande trader de kemiskG och lysande
stralarnes verkan ALT mer och mer
tillbaka, och faltet tillh6r, de varn,as-
de solstralarne, som bringa skordens
frnkt till fullkomlig mognad.
Idessa forskningar inna vi f0rst
en- forklaring ofver den sallsamma
foreteelse,. som man benamner wax
tens 3usbumger, hvilken later den
langtansfullt stracka blad och grenar
mot den ifgifvande solstralen. Nu
veta vi, hvarfore det yppiga skottet
af en- i den m6rka kallaren groende
potatis @har en- matt hyit farg, eller
hvarf6re de vaxter, som man upp.
hamtar ur schaktens kalla och m6rka
dup, f6rete ett blekt och farglost
utseende, som paminner ON ett ODDS
sjukt menniskobarn. Det i orakneli-
ga sma korn uti cellerns ! den lefvan-
de Yaxtens Iyttre hud kringspridda
amne, som vi kalla bladgront; Itarfvar?
namligen framfor ALT zsolstralens
lifyande inverkan, for att utveckla
sig till den mattade, m0rka lfarg-,
prakt, som raider de tropiska skogar-
ne, hvilkas med: ablommor yppigt,
genomvafda grasmatta 81 liiigt slar.
an pa det for. naturens skonheter
6ppna ssinnet hos en- nordens son.,
hvars sjal daraf mottager ett intryck,
som foljer honom lifvet igenom och
som later jhonom anda + in alderns
host med hanforelse tanka tillbaka
pa den tidpunkt af sitt :lif, da han
en- gang betraktade soderns prakt-
fulIa naturi dess fuila CLANS. 81. ... ~
Larans ON ljuseti har saledes fort
oss till den kannedomen, att detior-t
ganiska lifyet, sa brokigt och mang.
gestaltadt det an framstar for yara
blickar, dock mastes hanf0ras till en-
Ii
urkalla:s till solsns idrbete. Ala
delta lifs funktioner skulle utan
solens arbete vara omojliga; ia afven
menniskans sh6gsta 9lifsverksamhet.
hennes tankande, starsi narmastei
beroande adaraf. Sa besannas kemi4
stems ord, att ALT, som hos oss ar
0fverlagset det jordiska omholiet, var.
kropp. har ett h6gre ursprung och
leder sin .harkomst fran solen. Men.
detta ar pa samma gang lifyande och
ltr6strikt och visar oss den diupa sam
ningen j G6thes ord: sl
.sOm sol ej uti blicken fanns
Och ljusets kraft uti vart 0gb s
81 sage vi da solens CLANS .1,
Ooh tustes 81 af fastet hoga.p &: