Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-05-15
tankaren kanner det svart att spjerna
emot almanackan; hvad skall ,det da
blifva att spjerna emot Bibelns Kri-
ystus? s,-s- P. NJ. johnson. Il
{ 7 KandiyohL i April 1879. ,:,-....' q
En- blick pa det "Him-
>. .... nelska riket. |" !.

Strac ck0r; och IRAN Slblr1enS grams I'LL
verldshafvet,, utgores afKina. kalladt
det "Himmelska riket" och beherr.
Eskadt af en- potential, som self blyg.
samt tkalIar sig "Himmelens son" och
.sF6rnuftets blomma," men hvilken
/ vi battre kama under det skamtsam.
ma namnet sssolens herr broder och
manens kusin." det landet, som ar
betydligt st0rre an hela Europa, dar
dock sa manga bo, hvilka tro sig vara
.jerdens herrar, alefYa bortat fem hun:
dra millioner menniskor eller mer an
fjerdedelen af jordens hela befolk-
ming. @E'
I den myckenhet vetande, som vi
innefatta begreppet !"var tids civil
lisation," ingar emellertid blott en-
ofullstandig kannedom ON delta jor-
dens st6rsta och tatast befolkade ri
ke. Det mesta, som darom f0rsports,
har icke blott haft sagans form, utan
ock hennes ofverdrift. F0rst pa So.
| naste tiden hafva kineserna mast opp.
ma nagot pa den f0rlat, hvarmed de
for framlingarnas blickar afundsjukt
g0mt slit land, sina sociala f0rhallan.
den och sin kultur. Den stora verlds-
handelns intressen hafva nu i slit
| vidstrackta nat afven borjat indraga
det sshimmelska riket: :" den ena ham,
nen och staden efter den andra uppla-
tas for barbarerna, under hvilken be.
manning kinesen innefattar ALA, hvil-:
ka afseende pa disappointing, kul-
tur och vanor afvika fran hans, och
man kan nara nog berakna den It'd, da
Xmas ALA portar fullstandigt skola
upplatas, isynnerhet som en- mangd
kineser, genom bes0k Amerika och
Europa, redan fatt smak for och lart
sig inse nyttan af sadana inrattningar
som jerlvags och telegraf, med hvil.
kas inforande Kina borjan redan ar
gjord. Det var England, som genom
cit kostsamt krig forst tvang kina
att for verldshandeln 6ppna nagra
hamnar.
Icke blott Xmas ofantliga folk.
mangd, hvilkens hapnadsvackande
tillvaxt redan framkallat bekymmer,
pa manga hall, dar man b0rjat frukta
att den, lik en- svallande flod, skall
bryta sina granser och forharjande
ofversvamma narliggande land-med
hansyn till kinesernas hudfarg disku.
terar man denna SAX under namnet
"den gula fragan"-, utan afven
hvad man fatt sig bekant ON kineser.
mas historic och inre forhallanden,
att eli tala ON vinstbegarets naming,
hafva vackt en- liflig astundan i den
0friga yerlden, att narmare lara kan.
ma delta 6stra Asiens jatterike.
Kina az en- stat af hog alder. Det
har en- fem tusen ar gammal historic,
hvilken dock ar sagolik till omkring
sutton hundra ar fore Kristus.
Langt fore nagot land i Europa agde
Kina en- blomstrande kultur. och
manga ting, hvaraf vi nu betjena oss
i vart dagliga lif och rakna sasom
tillhorande var odling, sasom porslin,
krut, paper, sidenvafnader, magnet
nalen m. NJ, hade kineserna uppfun-
net imam annu behofvet daraf eggat
nagon hvithyad mans uppfnningsf0r-
maga. Men den kinesiska kulturen
stannade plotsligt vaxten. Den
blef, midt sin blomstring, nastan
liksom f6rstenad, och pa den utveck-
lingsgrad dar den stod for arhundra.
den sedan kan man saga att den star
annu.
Delta ar 81 mycket undransvarda.
re, som kinesen, hvilket nu ar temli-
gen allmant kandt, ager f0rmaga att
till forvanansvard skicklighet upp0f-
va sina praktiska anlag manga rikt-
ningar. Forhsllandet skulle vara
rent af oforklarligt, ON man Ell kunde
Sc anledningen dartill i den omstan-
digheten, att det andliga lifvet, de
h0gre ideella intressena, Kina gait
knut utan formaga, som det will sy.
mas, af vidare utveckling. Eft af XII
nesens utmarkande drag ar ocksa alb.
solut dofhet for hvad man kallar
hjertats r6st.
Sina lekamliga behof tillfredsstal-
Ter kinesen lika njuggt och latt, som
sina andeliga, sa vida han icke, hvil-
ket dock hor till de sallsynta undan-
tagen, har nagon rlkligare tillgang pa
delta lifvets CODA. Hans f6rmaga af
forsakelse ar nara nog ofattlig. Den
ma hans formaga, parad med en- afven
mindre vanlig f0rmaga af arbetsait
och handighet, ar det hufvudsakli.
gen, som mot de kinesiska invandrar-
ma Nordamerikas vestra forbunds.
slater framkallat den Invita- arbetare.
folkningens oblidkeliga hat. Kline.
sen arbetar for, ar mold och samlar
formogenhet pa en- inkomst, som icke
racker till dagligt br0d for den Invite
arbetaren. Att arbetsgifvare aro an.
gelagna att erhalla So billig arbets.
kraft, ar lika naturligt, som att de
Invita- arbetarna CORA ALT, for att blif-
va qvitt So farliga medtafare. 9. a
Men de kineser, som samlat rike-
dom-fertalet af dem tillhor tjenste-
mannens tmandarinernas) privilege.
rade klass-fora largt ifran ett for
sakelsens lif. De bo dyrbara palats
och <lefva kraseliga, sasom ON det
ssHimmelskaz riket" icke hade nagra
fruktansvarda sociala skuggsidor. .
En- fransman, som gjordt narmare
bekantskap med fera valmaende XII
nesiska familjer SAINT att och druc-
ket med dem, skildrari i en- utgifven
beskrifning 6fver slit ferariga yistan.
de i Kina ganska utf6rligt en- akta fin
Ekinsisk mid dagsmaltid. Den gulhya-
Ede, snedo ogda matadoren ar langt
lifran Ikgiltig for bordets n6jen.
Val kunna VI. efter den europeiska
smakens mattstork, ej pasta, att han
arnsgon kostforaktare, ty han f6rtar
l9sasom de- stursta lackerheter saker,
framf6r hyilka haret pa en- euro.
pisk lackergom viii resa sig. Men
Epa hans matsedel fnnas . andra
] sidan sadana ratter och hans
k0ksdepar ar man fortrogen
lined sadana gastronomiska finesser,
att hvarken yara masterko ockar eiIer
var husha lining kqlle forlora pa, ON
IL