Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-11-20
SibiPiem.
EFTER BARRY.
(Ur G.. II. T.)

(Ur u. ii. T.)
Hvarje gang, jag rest genom Sibi-
rien, har jag undrat pa, hvarf6r icke
utvandrare estr0mmen fran Europa
styr sin kosa hit. Utvandrare med
cit litet kapital kunde har fa b0rdi-
gare och billigare jord an pS nagot
Stale Amerika eller Australien;
lefnadskestnaderna och arbetsl0nerna
aro ocksa billigare, och man kommer
iatnjutande af flera civilisationens for.
| delar, hvilka man saknar pa andra
sidan Allan ten. Och icke blott jord
bruket Sibirien ar inbringande, utan
! afvan ALA industriella f0retag erbjuda
en- med fOrstand och fOretagsamhct
utrustad man den basta utsigt pa
framgang. Jag skulle darpa kunna
anf6ra Aera exempel. Pa stora kun
skaper beror det icke; blott man har
hufvudet pa rata stallet, sa g6r man
smart nog har sin lycka. Manga, eller
egentligen fertalet af de sibiriska
k0pnannen hafva sjelfva skapat sin
f0rm0genhet. En- af dessa herrar
sade till mig for Ell lange sedan: "Jag
kom hit for alta ar sedan med 300
rubel, och nu ager Jag fem millioner.
Det ar EFT godt land att arbeta sig upp
i."-Darvid far man Ell forbise, att
Sibirien f6rst nu borjar betrada franz
atskridandets bana. Man raknar dar
for narvarande trettio angbatar, jamt
lika manga, som for en- sutton ar
sedan gingo pa Kama och Wolga, bvil-
ka floder nu trafikeras af $40. Ang-
fartygen byggas Sibirien, liksom
man dar ocksa tillverkar jernvagsske-
nor, Tiger, bomullsvaror, paper
o. s. v.
Den sibiriska aristokratien har tva
svagheter,- er,-gemensamma med den
ryska spell och champagnedrickande.
Hvad det fora betraffar, sa skota de
det Ell sasom cit n0je, utan snarare
sasom en- allvarlig affair. Pa hotellet
i en- sibirisk stad satte sig fyra herrar
vid spelbordet EFT rum bredvid mitt
XII. IL Mandags morgon och spelade
med korta afbrott for aiming och
drickning till Torsdagen, da den, som
hallit banker, efter en- tOrlust at
1000 rubel var helt och hallet ruine-
rad. Vid dessa orgier haller alltid
en- mot de andra, och man spelar, till
dess antingen banker ar sprangd eller
point0rerna f0rlorat ALT hvad de ha.
l Irbet halles midio af Februari en-
stor marknad, som samtliga de storre
k0pmannen invanta med ORC, och dar
det allmanhet spelas mycket h0gt
och passioneradt, och dit ocksa str0m-
ma folk fran aflagsna orter, for att
komma ofver sin andel af de SKATER,
som vid spelborden ga ur hand i
hand.
Liksom Kalifornien och Austali-
en-, sa ar det ocksa Sibirien vanligen
den af lyckan gynnade guldsokaren,
som blir spelarnes offer. Pa en- enda
matt tar man ifran honom vinsten af
manaders arbeten, och morgonen dar-
pa, mar han vaknar ur slit rus, har
han endast sin hacka qvar att borJa
nya grafningar med.
De rika lefva pa stor fot, fora ett
verkligt furstligt hus och utofya obe-
gransad gastfrihet. Den resande, som
kommer till en- stad, dar det icke fin
nes nagot hotell, k0r utan vidare
fran till nagot af de f6rm6gnare hui
sen, och vet att han dar, afven hus.
bondens franvaro, kan rakna pa ett
godt mottagande. Pa en- angbat mel
Ian Nishij. .NoWgorod och Perm hade
lag giort bekantskap med en- en- Ural.
dal boende here, som jemte en- SYM
nerligen stor grosshandel bedref guild
grafyeri j stor skala, och hade az den.
ne blifvit bjuden att helsa pa honom.
Jag tog icke saken sa allvarligt; men
mar Jag en- gang jemte en- reskamrat
kom trakten af hans hem, sa for.
madde lag denne att CORA en- omvag
med mig for att CORA ett bes0k hos
min bekante fran angbatsresan. vi
tankte hos honom lata biuda oss pa
en- kopp te och darpa fortsatta var
resa; men vi hade, som man straxt
skall So, giort upp rakningen utan
warden. vi kommo fran XII. 7 pa alto.
men. Da vi ringde pa, kom en- den
oundganeliga farskinspelsen kladd
gubbe ut emoJ oss, hvilken jag tog
FOR dworniken eller portvakten. Han
frSpadle hyilka vi voro och fick af var
postilion till svar: ''Tva engelska
prinssr.'' For denna titel hade vi att
| tacka min reskamrats frikostighet,
hyi|ken brist pa smamynt hade gif-
vii postilionen pa senaste skjutshalIet
Is kopek i stallet for de vanliga
fem. -. al. Is. z=9:s5 Z. ;
Den gamle gjorde en- dup bugning
| for oss och slog upp5 porten pa vid
gafvel. vi hoppade ur var tarantas
och f6lide honom till hufYudingangen,
men dar lemnade han 0ss pl6tsIigt,
Eofverlatande at oss sielfva att sedan
lpa egen hand taga oss fram, 50 godt
vi kunde. Min van var hemma och
mottog oss smart med st6rsta artighet.
Inom kort suite vi yid ett gIas te, och
Jag h6lI Just pa att skiljdra den gam
Ie dWornikens f0ryaning 6fYer att
"a Sc iva engelska prinsar SAINT hans
/ ifGrsvinnande vid trappan, mar d6rren
6ppnades och gubben intradde egen
person. Han hade nu bytt ut sin pels
i i mot en- lang rock af dyrbart persiskt