Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-07-17
Delta klot var en- fixstjerna-va

nal" OIL. nOu uOA LVIGSdOuuO AOA
tatningen af karnan utvecklade sig
tillika-sasom forhallandet ar vid
hvarje Pertaining af gaser-den star
ka yarme, som ar. egendomlig for
solen. For att gifva ett ungefar.
ligt begrepp ON hennes h6ga tempe,
ratur, erinra vi darom, att jernet
aunu befinner sig i angform sol.
atmosferen. ..,.. -
Det gl0dande klotet vande sig med
tilltagande hastighet fran vester till
oster omkring sin axel, hvarigenom
det fick en- afplattad form. Men sa
smart svangningens hastighet ofver.
skred en- bestamd grams, afsondrade
sig de snabbast kringsvangande de-
larne-ssledes de, som befunno sig
omkring eqvatorn-och bildade en-
ring. som svangde omkring det glo.
dande klotet och samma riktning
som det.
ON en- sadan ring wore fullkomligt
likartad i ALA sina delar, skulle det
antingen komma att ega ett varaktigt
bestand, sasom forhallandet ar med
Saturni ring, eller atminstone halla
samman en- ansenlig It'd. Men en- dy-
lik komogenitet, som hor till de sail
synta undantagen, fanns icke hos den
fran solen afskilda ringen, hvilken
brast sender pa fera stallen. Genom
det smalta tillstandet forenade sig de
sarskilda styckena till EFT klot, hvil.
ket ALT sedan sin bildning vande sig
omkring sin axel samma riktning,
som det storre klotet eller solen. Den
nya kroppen var h6gst sannolikt Nep.
tunus, ty da vi tillskrifva planeternas
uppkomst en- dylik afs0ndringspro.
cess, som den har beskrifna, maste
den afagsnaste planeten, eller Nep.
tunus, anses sasom den forst uppkom.
ma.
Vid afsondringen spelade centrifu.
galkraften en- ingripande roll. Un-
der det namligen gravitation eller
tyngdkraften stadse drager en- rote-
rande kropp till den punkt-centrum
-kring hvilken rorelsen SKIER, strafvar
daremot centrifugalkraften att aflags.
ma honom fran centrum. Sistna mda
kraft uppstar hvarje ogonblick ge.
nom den foregaende ogonblick
skedda rorelsen den roterande krop.
pen och ar sa mycket storre, ju snab-
bare kroppens rorelse dess bana ar.
Man fattar latt att hos ett roterande
klot, som bestar af en- smalt massa,
maste den snabba r0relsen utveckla
sig hos de delar, som aro belagna vid
klotets eGvator. Dar far slutligen
centrifugalkraften 6fverhand ofver
centripetalkraften (som drager till
medelpunkten), och foljden blifver
afs0nurandet af en- ring, ur hvilken
en- planet uppstar.
Pa delta satt bildades ALA planeter.
ma af solens massa, som darigenom
blef ALT mindre. Mast efter Neptu.
nus uppstod Uranus, sedan Saturnus,
darefter Jupiter. De ofriga plane
terna bildades foljande ordning :
Mars, Jorden, Venus och Merkurius,
den yngste af solens drabanter. Da
nagra af planeternas massa utan tvif.
vel lange forblef small tillstand, af-
s0ndrade sig fran dem afven ringar.
AT dessa formades sedan de himla-
kroppar, som kallas manar och hvilka
saledes aro bildade ur solen. Bland
de planeter, som ega manar, hafva
Neptuuns iva, Uranus fyra, Saturnus
alta, Jupiter fyra. Mars tva och jor.
del en-. Venus och Merkurius sakna
daremot drabanter.
Hos Saturnus moter oss den hogst
markliga foreteelsen af ringar, som
annu bibehalla sin ursprungliga form,
fastan standiga forandringar ega rum i
dem. Dessa ringar aro saledes ma
mar, som stannat sin utvecklings.
process. De aro af stor vetenskaplig
betydelse, emedan de synbarligen
adagalagga huru en- verldskropp bill
das ur en- centralkropp.
Saturni ringsystem har en- genom-
skaBning af $4,000 mil och ett omfang
af nara 100000 mil; dess tjocklek
uppgar endast till SO mil, men dess
bredd till 5000, sa att af Saturni-
ringarnas massa skulle kunna fran.
stallas omkring fem jordklot. Rings
systemet ar skildt fran planeten
genom ett mellanrum af 1000 mil och
ligger plan med hans eqvator. Den
innersta ringen ar mork och svar att
urskilja den darpa foljande ar den
bredaste och NEST lysande; sedan
kommer ett mellanrum af $50 mil och
darefter Aera smala, TAFT pa hvaran-
dra foljande ringar. Da delta ring
system standigt ar underkastadt for
andringar, antager man, att under
gynnsamma f6rhallanden manar annu
skuIle kunna utveckla sig ur detsam-
ma.
Sasom vi redan namnt, har Satur-
nus afven alta mSnar och hans system
ar saledes rikare och mangfaldigare
an nagon af de 0friga planeternas.
For att kunna forklara orsaken till
denna egendomlighet, maste vi forst
och framst fasta var uppmarksamhet
darpa, att Saturni klot ar 772 ganger
st6rre an Jordens. Men ju storre
massa ett rullande klot har, dess lat
tare forsiggar ringbildningen vid
eqvatorn. Daraf kommer- det sig
tvifvelsutan, att de st6rre planeterna
hafva fera manar, under det jorden
blott eyer en- och de annu mindre pla.
neterna-Venus och Merkurius-icke
nagon. AT de forsta ringar, som Sa-
turnus afs0ndrade, bildades hogst
sannolikt hans alta manar, under det
de f6ljande, af orsaker som icke aro
kanda, bibeh6llo sin ringform.
vi skcla nu wanda oss till en- AMMAN
markvardig foreteelse solsystemet,
namligen den mellan Mars och Jnpi.
ter be6ntliga gruppen af astereider
eIler smaplaneter. (Forts.)