Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-08-21
ON l,1ftsegling och hyg-
maskiner.
(Forts. fr. f0reg. mr.

(Forts. fr. fOreg. n:r)
Lika litet har det annu lyckats att
konstruera ett anvandbart luftfartyg,
oaktadt atskilliga, till en- del ganska
kostliga forslag i den vagen varit a
bane. Eft bland de egendomligaste
var det af engelsmannen Perkins fran.
stallda, hvilket afsag att begagna den
da nyss uppfunna Congreveska rake.
ten till fortskaffningsmedel; men bur
snillrik an tanken pa en- angfortskaf-
ningsraket ma hafva varit, sa skulle
det sakerligen funnits ia personer,
som genom att CORA den forsta turen
darmed velat ofvertyga sig ON dess
praktiska anvandbarhet.
Pa warren 1843 foreslog en- engelsk
mekanikus vid namn Henson att man
skulle begagna 1atta, med siden eller
larft 6fverdragna skarmar, som voro
anbragta en- sadan stallning, att de
till luftfordonet bildade en- vinkel,
liknande den, som vingarna intaga
till en- fogels kropp, mar han star far
dig att klyfva luftsn. F6rsta ansat-
sen skulle meddelas maskinen med
tillhjelp af cit lutande plan, nedat
hvilken den skulle glida. Det kan
icke vara nagot tvifvel ON, att med
en- sslunda konstruerad apparat en-
hastighet skulle kunnat uppnas till
rackligt stor att for en- kort stund up
pehalla skarminrattningen med det
nodiga ofverdraget men inom nagra
"a minuter maste den falla til! mar.
ken trots de anbragta angpropellernas
verksamhet. Da Henson vande sig
till naturen for att finna stallningen
af fogelns vinge, ar darom intet att
saga, men han forbisag den vigtiga
omstandigheten, att djurkroppen det
forsta hand rorelse framkallande
verktyget besitter en- organisation,
som ar grund skiljaktig fran den hos
den elastiska anga, som meddelar ro'
relse at jern och koppar. Likasa hade
en- AMMAN uppfnnare det f0rslaget att
med armkraft rora de framdrifvande
vingarna, under det, sssom en- franz
staende anatom adagalagt, muskel-
styrkan hos en- menniska icke utgor
attondelen af en- fogels. En- dufva ar
bekant, som fog 6fver tretioen sven.
ska mil pa fem och en- half timmar-
en- snabbhet, som ingen mensklig va
relse nagonsin kan uppna. Emeller-
It'd ar den snabbhet. som maste med
delas neutrality-suspicious. hos en-
maskin sadan som den ifragavarande,
betydligt st6rre an den, som nagonsin
meddelats en- af menniskosnillet kon-
struerad maskin. En- AMMAN omstan-
dighet fnnes, som icke far lemnas ur
sigte vid uppskattandet af den prak.
tiska nyttan af ifragavarande luftfor.
don. Dess skarminrattning eller vim
gar, hvarpa ALT nodvandigtvis maste
bero, var. ett hundra femtio fot lang
mot en- bredd af tretio fot, framstal.
lande alltsa en- yta: :af fyra tusen fem
hundra fot, och mar man tager be-
traktande det mekaniska motstand,
som luften maste erbjuda denna yid-
strackta yta, kan man knappt tanka
sig en- genom menniskokonst sd fast
sammanfogad yta, att den kunde halla
sig stadig. Visserligen har man
exempel pa, att fallskarmar med franz
gang begagnats vid nedfart genom
luften, men ON en- vidlyftig stallnin 6
form af en- fallskarm med uppdrif-
ven hastighet DRIVES rakt mot vim
den, sasom var afsedt j foreyarande
fall, maste hela inrattningen brytas
sender bitar.
Hvad som NEST adrog sig uppmark-
samheten hos Hensons maskin var
den ofantliga vaf, som vasentIig
man var afsedd att f6rratta vingarnas
Iyarf. Skarmstallningen hade hvarken
leder eller nagon egendomlig yingro-
relse, utan var styf fran den ena an
dan till den andra. Den ena af dess
fIangsidor var wand framat och nagot
litet upplyft midi pa den andra lang
sidan var den femtio fot langa stjer-
ten fastad. under hyilken befann sig
ett styre. Eft litet tyart ofyer5 vim
garna pa midten daraf anbragt vaf-
lstycke tjenade att forekomma wick.
|ningar at siiorna. De sarskilda de.
llarna forenade nkhet med hufvud-
lstallningen styrka med utomordentlig
Iatthet. Till den andan yoro uppratt.
Istaende st6ttor eller stolpar begagna-
de, hyilkas ofversta och nedersta de-
Lar pa atskilIiga punkter voro med
Imetallkrampor fastade vid den hori-
sontala stdllningen. Dessa deIar 70.