Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-09-04

M. Torsdagem den
af f0rhallandet melIan den attraktion
och repulsion, som eyer rum mellan
de smadelar. hYaraf ;yattnet fysiskt ar
sammansatt, Inom isen ar den fora
kraften 6fvervagande inom vattnet
|halla de bada krafterna hvarandra
jemvigt, och hos angan ar repulsions-
tkraften den radandes: darfor stiger
oek angan mot holden och utbreder
sig i ALT vidare och vidare kretsar ;
darf6rs kan hon oek, ON hennes valdi-
ga kraft for mycket hamnas, latt
spranga sina bojor. Hvarje kropp,
| som i sig eyer en- dylik formaga af
utvidgning, kallar man i allmanhet
en- gas. En- sadan arsock luften.
Da det icke finnes nagot, som So
standigt omgifver. oss, som sa moter
oss hvarje vinkel och vra, som ar sa
nodvandigt-ja, man skulle <kunna
saga nodyandigare an bade mat och
| dryck-da kunde detSval tyckas, som
bolde luftens ALA egenskaper vara oss
val bekanta; men So ar det visserli.
gen ej. Tyart ON! det, som ligger
oss narmast,; det vi dagligen umgss
med, och som sailed desJpas grund af var
yana darvid, icke Norman hos oss
framkalla nagra starkare rorelser af
uppmarksamhet, forundran och dy-
likt,-just delta blifver oss de fiesta
fall nastan fullkomligt frammande.
Och dock borde en- dylik okunnighet
ej finnas, ty just det, som ligger oss
narmast, utofvar ganska ofta det
storsta iuflytandet pa oss. vi villa
darf0re, sa vidt det inskrankta utrym.
met medgifver, nagot narmare taga
reda pa sa val luftens egenskaper,
som dess andamal.
Var rymden svafvande planet har
af skaparen blifvit omgifven med en-
gasmassa-den s. k. atmosferen eller
luftkretsen--hvilken, enligt hvad man
tror, eyer en- hold af omkring ito mil
ofvan jordytan. Egande ALA en- gas
egenskaper, skulle luften for lange
sedan hafva lemnat oss, ON den ej
wore bunden genom den attraktion-
vi kalla den dagligt tai tyngd-som
jorden utofvar pa hvarje kropp dess
narhet. Det ar ock. pa glund haraf,
som luften maste med jorden deltaga
dess r0relse.
Luften utgores sielfva verket ej
af en-, utdn af tvenne gaser; syre och
qvafve. Dessutom hnnes alltid i luf.
ten inblandade andra gaser, sasom
vattengas, hyilken afgar fran ALA
vattensamlingar pa jorden; kolsyra,
harledd fran menniskors andning
m. m; ammoniak, som har uppkom-
nit genom organiska amnens f0rrutt-
nelse, jemte dera andra gaser af min.
DIRE betydenhet. .,
Fraga vi nu, till hvad andamal den
ma luftmassa finnes, kunna vi pa den.
ma fraga erhalla en- mangfald af svar ;
vi villa har omnamna nagra af luftens
vigtigaste verkningar.
AT det ofvan sagda, att uften eyer
tyngd, f0ljer, att den, liksom hvarie
tung kropp, maste ut0fva ett tryck
pa det, hvarpa den hyilar. vi tycka
visserligen, att luften ar mycket latt,
men likval har man genom barome.
tern utront, att luften va hvarje qva-
drattum utofvar ett tryck af omkring
81 skalp. Salunda kommer luftens
tryck pa menniskokroppen att blifva
ganska betydligt. Man antager, att i
medeltal ytan af en- mennisk0kropp
ar qvadratfot. Forvandla vi denna
yta till tum och multiplicera talet
med 81, komma vi till det forvanande
resultatet. att luftens tryck pa menni-
skans kropp ar omkring lS9 centner.
Det kan nu synas forvanande, att man
formar utharla EFT dylikt tryck; men
delta m0jligg0res genom mottryck af
i blodet inneslutna gasformiga krop-
par, hvilka i sin ordning, utan att
tillbakahallas af lufttrycket, skulle
spranga kroppen. De fiesta af vara
lasare hafva sakerligen sett, hvilka
forandringar var egen kropp under
gar, da den pa nagon del af sin yta
berofvas det yttre lufttrycket och
foljaktligen pa delta stale averkas
endast af blodets gaser. Delta synes
bast vid s. k. torr koppning, men kan
afven latt erfaras darigenom, att man
suger fast t. ex. en- fngerborg vid
lappen.
Att blodet befnner sig uti cit stan.
digit kretslopp. veta vi ALA. Under
delta omlopp f0randras det till sin
beskaffenhet darigenom, att det ore
mas genom upptagande af kroppen
varande obrukbara amnen. Salunda
forskamdt blod ar odugligt att anyo
genomga kroppen, f0rr an det renats
och fornyats. Denna rening skier
lungorna genom den inandade luften.
Berofvas darfore en- person tilltrade
till luft eller erhaller han ej luft af
ratt beskaffenhet, So intraffar qvaf.
ming.
Ingen lefvande varelse kan utharda
fullkomlig brist pa fuktighet. Hvad
verkan denna brist astadkommer, fin.
ma vi genom berattelser af luftsegla.
re, hvilka omtala, huru de ofre luft.
lagren luftens torrhet kom dem att
erfara otaliga svarigheter. Luften
uppsog vatten med ytterlig hastighet
deras hud skrumpnade; det medf6rda
papperet sammanrullades, som hade
det hallits framf6r en- eldbrasa; blac-
ket och vattnet uttorkade inom kort.
Det stora behofvet at fuktlghet FAR
nu menniskan afven uppfyldt genom
luften, det den sig upptager och
behaller gasformigt vatten.
ALA hafva vi nagon gang gladt oss
at orgelns toner eller det sakta talet
af en- kar stamina. Afven dessa njut.
ningar aro oss beredda genom luften,
enar den till vart ora frambar ALA
ljud. Denna 6na, latt rorliga gasmas-
ss forsattes dallring, lika latt af den
valdiga kyrkoklockan. som af den
spada barnar6sten. e, .
Mangfaldigs verkningar af luften
kunde vidare vara att omtala, men da
delta skulle foranleda vidlyftighet,
villa vi endast tillagga nagra ord.