Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-11-20
Nagot 0Ill zigenare.
(FOR NJ. s. T. AF R. E. ..N.)

For hvar och en-, som genomlast
Victor Hugos'spannande roman "Notre
Dame'' ar det val bekant att hjeltin-
nan densamma ar en- zigenarflicka
vid namn Emeralda. Hela Victor HUI
gos' skildring af denna representant
for zigenarslagtet ar sa liflig och ma
lande, att man om6jligen kan undga
att nagot narmare taga reda pa delta
folks ursprung och historic. Det ar
icke ensamt den franske skalden, som
tagit en- zigenarf1icka till hjeltinna
sin beratte'se; hos Walter Scott traf.
far man det afven, och den som last
hans arbeten kan ej gerna f0rgl0mma
'Meg Merrilies.' Da dartill kommer,
att skalderna ratt ofta strangat sin ly-
ra till zigenarfolkets ara, maste det
fnnas nagot hela dess natur och
skaplynne, som skiljer dem fran andra
folk, och jag will med de kallor som
sta mig till buds CORA en- kort skildring
Oliver delta folks ursprung och 6den
| intill naruarandn It'd
Hvarifran delta folk kommit vet
man Ell med fullkomlig sakerhet; st6r-
! sta delen af Zigenarne pasta, att
Egypten ar det land hvarifran de har-
stamina, men att donna af spraket
ar delta f0ga sannolikt, da HAIR
emellan och koptiskan ej den ringaste
likhet f6refinnes. Daremot finnes
mycken likhet med sanscrit, och sena.
re forskare arO nastan ense ON att
rakna Hindostan som deras ursprung-
liga hemvist. Andra fnnas, sim pa.
sta att de harleda sig fran Tshingani,
en- STAN Beludschistan, nara Indus
mynning, hvars seder aro mycket lika
zigenarnes. Sasom stod for delta pa,
staende aberopas, att turkarnes namn
pa dem ar Zingari eller Chinganth,
och installer man en- jemforelse emel-
Ian benamningarne pa dem olika
lander, finner man dari nagot gemen-
SAINT, som gor att pastaendet far bra
mycken sannolikhet.
F6rsta gangen zigenarne visade sig
Europa var b0rjan af 15:de ar
hundradet, da Timur Beg utdref dem
stora massor fran Hindostan. I'm.
gefar hundrade ar darefter kom en-
ny swarm till Europa, men da fran
Egypten. Delta land hade da blifvit
er0fradt af Sultanen Selim, och da
han fordrde, att Zigenarne skulle un.
derkasta sig honom, vagrade de och
gjorde uppror under en- Zingancus.
Upproret misslyckades och Zingancus
avdde ar 1917. M ntvandrade de
fran Egyptenn och spridde sig i min
grund af sin hIafuo tIsfnouade skicklighet i
svartkonsten oitiHJ t;deb mycket val emot'
tagna af delta tloen varfs vidskepliga
menniskor. Men "a de smart giorde
sig KINDA genom slit vida och tygel-
l6sa lefnadssatt, sina snatterier ETC..
gjorde de sig 81 f0rhatliga, att de
dref0os bort fran de platser, hvarest
de slagit sig ned. Sa utdrefvos de
fran Frankrike ar 1850 ech fran Spa
MEN 1891. Stranga voro de lagar, som
6fverallt utfardades mot dem, och
ehuru lagarne, som stiftades emot
dem England af Henrik VIII ar 1881
och Elisabeth 1853 nastan gransade
till det barbariska, var det markvar.
digit, att de ej sardeles mycket for.
minskades. Fredrik den store stad-
taste ar 1748 en- lag, som stadgade, att
hvar och en- zigenare 0fver 18 ar, som
vistades hans slater skulle hangas.
Men da de 6fverallt blefvo 81 f0rf6lj.
da, funno de dock en- fristad hos Ma.
ria Theresia af Osterrike. Denna
kejsarinna hade for syftemal att ci-
vilisera dessa raa menniskor och in
rattade for den skull ar 1888 och 1773
uppfostringsanstalter for dem sam.
gaf dem land Ungern for att odlat
Delta oaktadt kr6ntes hennes menni-
skovanliga strafvanden Ell med den
ringaste framgang. Det synes som
ON intet kunnat forma dem att
draga sig ur det djupa m6rker,
hvilket de famla och tillgodog6ra ci-
vilisationen Illus. Stamina hedendom
och samma m6rker, som herrskade
hos dem fordomtima, ar radande hos
dem an dag. Kristendomens milda
lara, som blifvit omfattad af So man.
ga olika folkslag, har Ell varit istsnd
att ems den ringaste man inverka pa
dessa menniskor. Det ar hesynner-
ligt; men lika besynnerligt ar. att de
olika klimaten ej f0rmatt andra deras
utseende. Deras by af en- brun eller
olivaktig farg ar densamma Europa,
Asien och Afrika. / aIlmanhet aro
zigenarne ett myoket vackert folk
med morka 0gon, ramsvart har och
en- val proportionerad kropp; isyn
nerhet aro qvinnorna utmarkta for
sin sk6nhet. For dams och musk
hafva de en- utpraglad fallenhet och
dessa konster ut6fvas ocksa ratt
mycket af dem. Deras dams. ar den
utmarktaste man kan tanka sig. Att
Sc. en- ing zigenerska, slaende pa
sin tamborin, med de NEST graei6sa
pas dansande Tarantella eller den un.
gerska Czardas, ar nagot som man eli
kan Sc for mycket utaf. Det ar eli ma
got konstladt i hennes r6relser; hon
dansar ej for att hon skall "a visa att
thon kan dansa, hon dansarmed pas.
sion, och Diet yisar. tillrackligt den
m6rka eIden hennes svarta ogon,
den smidigfet hon utvecklar sina
EroreIser parad med Diet st6rsta behag.
Ell under att malare och bildhuggare
| iofta tagit en- sadan qvinna, som fore.
Ibid sfna arbeten.
Oaktadt zigenare fora ett kringstr6f-
yande lif, finner. man dem narYaran-
de stund NEST representerade.i I'm
germ och s6dra deIen af Spanien. De
lnppehalla sig dar' ffornamIigast med