Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-06-05

s'S-l--s GE-szsSS- t-.:e =
HENNEPIN COUNTY, MINNEsC
MA ar forfattade han afYen nagra an
dra arbeten, hvilka annu finnas i be-
hall, sasom: "Kort f6rteckning pa
nagra sysslor, som uti armeen dagli-
gen forefalla, mar densamma star
st1lla uti lager" "Kamperingssatt
for infanteri och kavalleri: :''-Instruk
tion for generaladjutanten: :"-"Huru
ett regemente till fot kampera skall,"
m. f., hvarjemte 1707 ars kavalleri.
exercis reglemente sages vara till
storre delen forfattadt af honom.
Namnda skrifter lemna sin man
CODA vittnesb0rd ON kung Karls
ovanliga militariska talanger.
Det var dock f6rst under konungens
vistelse Lund (l718-l7l8) for att
vidtaga forsvarsanstalter mot ett be.
faradt danskt och ryskt anfall, och
under hans umgange med darvarande
larda, som man Sverige flck nagon
narmare kannedom ON hans intresse
for vetenskaperna. Under denna It'd
forfattade han en- matematisk uppsats,
ON hvars tillkomst den namnkunnige
vetenskapsmannen Svedenborg berat'
tar foljande: Vid cit samtal med ko.
nungen ON Observation-Disclosures
egenskaper hade Polhem och Sweden.
borg f0rklarat dess uppkomst hafva
va1it rakning pa de ito fngrarna,
hvartill sedermera siffror och tecken'
uppfunnits. Kunungen yttrade da,
att ON ursprunget till var rakning
icke varit sadant, utan bygdt pa
geometrisk grund, hade man kunnat
valja ett tai, som ej medfort de ola
genheter, som decimalen, enar tiota-
lets fordelning smart ofvergar till
brak, hvarf6rutan ingen qvadrat, kub
eller biqvadrat inbegripes dari; men
att, ON man stallet betjenat sig af 8
eller Is, sa hade det agt den fordel,
att s ar kub af 2, Is qvadrat at 4,
hvarjemte samma tai genom halfver-
ingar kunna reduceras till enheter
utan brak, sasom 16, 8. 4, 2 och l.
Konungen onskade dock EFT annat tai
och f6reslog 81. De larde maEnen
forestallde, det ett sadant tai wore for
h6gt och nastan og0rligt att komma
till rata med. Konungen besl0t lik.
val CORA cit f6rs0k. s'Dagen darefter,
sager Svedenborg, "sande han oss slit
projekt med nya hummer och nya
namn, pa ett helt ark utarbetadt, dar'
uti han indelte de f0rsta omformalda
81 siffror uti 8 klasser och hvar klass
med vissa marken ifran de andra at.
skid. Vid nogare paseende funnos
dessa skiljemarken ALA vara tagna af
dess namns initial och finalbokstaf-
yer och tecken, som han darvid bru.
kat; men ALT pa ett 81 behandigt och
compendi6st satt, att, man kande de
0friga uti suiten till 64.-Och sedan
man kommit till 81, och med 3 siffror
borde kontinuera till 81 ganger "a,
eller 4,O96, 81 f6ljde pa hvart annat-
ALT med en- naturlig och af sig sjelf
fallande variation-att man hade nya
kompetenta namn till sa hog hummer,
som nagonsin astundas kunde.-Nar
nu ber6rda projekt skulle utf6ras
vidare, och mig tillfalle gafs att mar
mare eftersinna, ON icke Stamina rak.
ming skulle pa an battre och beqvam.
ligare satt sta att inratta sa, ehuru
jag darpa arbetade, kunde jag andock
icke upp6nna nagot, som kunde for
battras, Ell heller skulle nagon AMMAN,
efter min oforgripliga mening, kunna
fnna't fastan han sin It'd pa mathesin
endast anvandt.'
Svedenborg yttrar vidare, att ko.
nungens sinnrika metod ''kunde inte
annat an satta migi f0rundran och
att erkanna honom for en- here af
st6rre djupsinnighet och penetration,
an nagon sig det kunnat eller kan
forestalla, och att han kunde ock har'
utinnan ibland sina undersater vara
eller f6rblifva den fornamste, atmin'
stone 81 smart, som nagon AMMAN, be-
komma den lager, som de larde efter'
strafva. Det gaf mig ock tillfalle att
tanka och tro, att han ALT 6frigt
maste hafva egt storre f6rstan an
han lat utvertes forsp6rja.-Om den
h6gste Gudens nadiga f6rsyn varit,
att han fred och ro fatt styra slit
rike, hade han formodligen bragt stu.
dierna och sciencerna hogre grad
och st6rre for, an del Sveriges rike
tillforene varit eller hadanefter fomo.
das att komma, da han egen person
tycktes likasom sjelf hafva lust att
satta sig ii spetsen) for doss larda
truppen och uppmuntra hvar och en-
med egen insigt att bringa sig upp sa
hogt dari, att han af sjelfva herren
kunde erkannas hafva inlagt nagon
merit och f6rtjent ber0m."
Eft annat amne, uti hvilket kung
Karl pa lediga stunder starkt forska'
de, var flloso6en. Rydelii filosoiska
f6relasningar bes0kte han ofta, SAINT
uppmanade namnde filosof att utgifva
sina "Fornufts6fningar," spa Diet
uppa vart modersmal afven nagot
filosofiskt kunde foredragas." Stun
dom sagos pa konungens bord teser al
flosofskt innehall, r6rande hvilka
han plagade, gutbyta tankar med 1t
skilliga larda personer, synnerligeI
med den snillrike Gortz. Denne vt
trar i ett bref till en- van bland annat
j .Det ar yisserligen sannt, att det
kostar en- smula pa kroppen att vars
!, tillsammans med konungen; mer
daremot beanner sig sjalen daraf s.
mycket battre." Darpa syftar ock
. So ett yttrande at Feif till Tessin
ssEders excellens har st6rsta ska1 at
saga, ats man maste gl6mma sig sjelf
J mar man ar hos den herren. Blanc
andra plagade konnngen afyen flloso
n