Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-01-02
forbade dem bada for manga ar sedan
och de hafva lange Avilat sina graf
var. Frid 0fver deras stoft!
: (Forts.)
Ur NaturafhiStOrie
(Forts.)

Ur NaturalhistOrieno
I forna tider lefde Europa tvanne
oxarter, af hvilka den enc, Urore7, nu
mera ar fullstandegt ntd6d. Hans
valdiga skelett traffas annu nagon
gang i torfmossar afven i Sverige,
och ar en- dyrbarhet, hvaraf sarskildt
Lunds zoologiska museum har ;:tt
! framvisa utmarktas exemplar. Den
andre, Visemten eller Bisonoreaa fans
ocksa fordom anda upp Sverige, SO.
som man kan Sc af de samma mu-
scum forvarade mer eller mindre
fullstandiga skeleton af delta dur,
uppgrafda ur skanska torfmossar;
men nu mera fnnes han lefvande en-
dast i Bialowiczaskogen lithauiska
provinsen Grodno SAINT pa Kaukasus
och trakten af sion Koko-Nor mel.
lersta Asien. Bisonoxarne i Bialo-
wiczaskogen, hvilka, enligt pastor
Kawalls uppgift, ar 1853 uppgingo
till l,543 stycken, aro skyddade ge-
nom dc strangaste jagtlagar, och in
gen af dem far skjutas utan kejsarens
sarskilda befallning.
Ehuru de nu lefvande bisonoxarne
aro mindre an deras afsomnade for
fader, uppna de dock annu en- ganska
ansenlig storlek. En- thur, som skots
ar 1853 Preussen, var 13 fot lang
och fot hog SAINT vagde 10 centDer 5
skalpund. Sadana jattar finnner man
81 vara, dagar sallan mar bisonoxen
nu for tiden mera anita fots langd
och fots hold, med en- vigt af IL IL
centner.- Det, som sarskildt skiljer
dessa dur fran tamn0ten, ar deras
stora, klumpiga hufvud och deras ho-
ga, puckelartade manke. Hornen aro
jemf0relsevis sma och lemna hela
pannans bedd fri; fran rotten stracka
de sig f0rst. ~utat, sedan uppat och
framst, och slutligen aro spetsarne
riktade mat och bakat; endast vid ro-
ten aro de nagot ringlade; deras hela
langd, matt utmed kr0kningen, upp:
gar endast till ~ fot. Kroppen ar
ofver ALT langharig, i synnehet hela
framkroppen och halsen, Oar haren
tillika arc krusiga och pa hvars un-
dra sida. de bilda en- hangande man.
ON vintern, ar pelsen lurfvigare och
m6rkare an" ON sommaren. Hudfar.
gen al ALT efter arstiden antingen
svartbrun eller lust kastanjebrun
med skiftning gragult. Den nakna
nosspetsen ar hyitgul.
isonhjordarne hafva aret ON slit
tillhall skogarne, ON sommaren i
fuktiga dalsankningar, ON vintern pa
torra holder Matt och dag aro de i
rorelse men CORA aldrig langa van
dringar, utan hvarje hjord haller sig
ganska stadigt innom ett visst omra-
de. Deras alsklingsf0da tyckes vara
asktradens bark, hvilken de afskala,
sa hogt de racka; unga, bojliga askar
nedhryta de till och med for att kom.
ma at lofvet och barken sjelfva kro.
nan. For ofrigt alta de gras och allie.
banda orter under sommaren; under
vintern daremot maste de lefva af
loftradens bladknoppar, sa vida de ej
kunna nedbryta inhagnaderna kring
b6ndernas <shostackar och pa delta
satt stjala sig till rikligare f0da. I
Bialowicza-skogena utlagges th6 till
dem pa vissa stallen. ~j-...
Bisonoxen ar lifiig till lynnet, och
J hans r6relser arc raska nog. KALI
varne aro mycket lekfulIa. I altman
het lata tjurarne forbigaende menni-
skor passera, utan att bry sig ON
dem: man har exempel pa, ett en- sa-
dan thur stalt sig lugnt isvagen for en-
vandrare pa en- small stig, dar denne
Ell hade nagon mojlighet att komma
undan, och med storsta likgiltighet
beholl tjuren sin plats en- lang stund,
imam det foil honom in att ga vidare
! och 1emna vagen 6ppen for mannen.
Men ON han pa nagot satt blE retad,
stracker han sin blar6da tunga langt
|. ut, rullar vildt sina gnistrande 6gon
och stortar med exempell6st raserii
| pa foremalet for sin yrede. ,..ss,..
Brunsttiden INHALER i Augusti eller
b6rjan af September och racker 2-3
veckor under ytterst haftiga strider
mellan tjurarne. De rama ursinnigt
mot hvarandra, och horn och pannor
stota tillhopa med stark skrall, sas att
man f6rvanas 9 ofver, att de Ell krossas
| till smulor, men pannan haller for
traffligt oaktadt slagets yaldsamhet,
och hornen arc bojliga som stal. Mo
manader efter parningen framf6der
kon en- kali en- undangomd yra af
skogen, dar bada STAMINA qVar nagra
dagar. Vid fara trycker kalfyen
Ihardt, och modren f6rsvarar sin ask
Hing med ursinnighet. F6rst j alton.