Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-06-05

hus afyttrat dylika fjadrar, men att
han nu till Sverige hemsandt ett parti.
som genom polismastare Fen forsalts
till en- nyligen Stockholm bildad fir
ma Hi!da Ahnfeldt ct Co., som b6rjat
ett vart land nytt foretag, namligen
beredandet af akta strutsplymer. I
denna firma, som borjat en- vart land
f6rut okand industri, larer en- ung
goteborgska, fr0ken M. Mattson vara
delagarinna.
Buflarnes f6rsvinnande Nordame-
rika. Vida snabbare an indianen for.
swimmer en- AMMAN af Nora Amerikas
markvardigheter: buffeln. Med hvar.
ie ar sammans malta ALT mer och mer
de ofantliga buffelhjordar. hvilka en-
gang str0fvade omkring pa det mellan
Mississippi och Klippiga bergen be-
fintliga omradet. Redan nu ar buffeln
sa sallsynt, att de indianer, hvilka en-
gang, under vissa arstider, for slit
uppehalles skull voro hanvisade till
jagten, maste svalta ihial, So vida re-
geringen icke till deras basta yidtagit
andra matt och steg.
Det ar icke nier an fyratio ar sedan
de pa Westerns grasmarker kringstr6f.
vande jagarue (''trappers'') jagade en-.
dast de egentliga skinndjuren, sasom
uttern, bafvern m. fl. och nedlade buff
feln hufvudsakligen for k6ttets skull.
Buffelhudar r6nte den tiden ringa ef.
terfrSgan. och jagten pa de stora hjor.
darne lemnades for den skull nastan
uteslutande at vildmannen. Desse
forbade k0ttet for vintern och bruka.
de hudarne sasom kladespersedlar,
tacken o. 8. v. Orakneliga millioner
af de ada djuren 6fvervintrade
Klippiga bergens naturliga skogspar-
ker eller pa Texas b0rdiga slater. I
Maj antradde hjordarne sina vandrin.
gar, summo ofver Mississippi och be.
tade sedan anda upp emot engelska
Amerika. Mar vintern nalkades, dro.
60 de sig ater tillbaka till Klippiga
bergens val skyddade, soliga dalstrac-
kor eller till Texas angmarker.
Knappt hade man emellertid antraffat
guild Californian, forr an invandrar.
nes strom b0rjade hvalfva sina b6ljor
utat den fjerran western. Eft slags
krigsstig banades emellan staterna
och Stilla hafvet, och med det sam.
ma oppnades en- stadig marknad for
firsaljningen af buffelhudar. Bebyg.
gandet af Kansas och Nebraska jemte
dessa staters snabba utveckling trang.
de buffelhjordarne uppat bergen.
Guldupptackterna narheten af Pixies
Peak ledde invandrarnes str0m till
Colorado. Bafvern, uttern m. fl. skinn-
dur, borjade f6rsvinna, och stallet
for den canadensiske ''trappern" kom
buffeljagaren. Millioner buflar Stag.
tades nu endast for hudarnes skull.
M begynte de ofantliga shjordarne
skingra sig. Tio ar senare dref dem
byggandet af Union Pacific.jernvagen
helt och hsllet ur deras vanliga spar
och jagade dem ned till norra Texas
SAINT till Dakota och Wyoming Terri
tory. Buffeljagarne f0ljde och inbers
gade annu i lera ar rikliga sk0rdar.
Bebyggandet af Black Hills och de
stora landstrackorna langs norra Pa
ci6c .jernvagen DRIVER nu buffelhjor.
darne fran deras betesmarker For.
enta staternas norra trakter till det
engelska Nordamerika, hvarjemte
Texas snabba utveckling hotar att
inom kort It'd fullstandigt utrota buff
larne afven der nejderna. Erfarne
bufeljagare f0rutspa, att inom alta Al
skall den siste buffeln vara forsvun.
nen fran Texas landamaren. Hand.
lande Texas stader salja hudarne for
en- spottstyfver af $l.50 till 200 pr
stycke. K0ttet ruttnar, oanvandt, pa
prarien; horn och kl6fvar aro af intet
varde.
Det wore sakerligen mensklighe'
tens intresse, ON atgarder vidtoges
syfte att forebygga delta skandliga
utrotningskrig, sager den amerikan
ska tidning, ur hvilken ofvanstaende
ar hemtadt, SAINT tillagger: skrifna Ia
gar till skydd for buffeln aro ingen
ting annat an doda bokstafver.
En- emgelsk d0mare tvekar icke
att underkasta sig personliga umba
randen och besvarligheter for att vim
ma insigt f0rhallanden, som han boz
fasta afseende yid, da han faller sins
domar. Eft markligt exempel harp
lemnar en- nyligen af Lln beth .distrik
tets polisdomstol London afkunnac
dom.
En- SO ars gammal man, som till
bringat en- matt ett arbetshus och til
ersattning for nattlogis och en- maltic
mat f6ljande morgon skulle verkstalls
cit arbete for anstalten, underlat ickt
blott delta, utan s0nderslog afver
dorren till den cell, dar han var in
stangd. Han anklagades for att haf
va f0rst6rt andras egendom, men pa
stod att det varit honom om6jligt att
arbeta cellen till fold af kolden, ocl
att anstaltens inspector ej haft rattig
het att insparra honom. Domaren
herr Ellison. uppsk6t saken till efter
middagen. Under loppet af denns
fordes den tilltalade ater infor donna
rem, som d0mde honom till en- manads
straffarbete. I domen hette det
"Jag begaf mig till arbetshuset ocf
lat insparra mig nagra timmar den
fragavarande cellen och f6rrattade
sjelf det arbete, som var den anklaga
de anvisadt (bokning af iva centner
stem. Darvid fam Jag att cellen, ge
nom hvilken ett varmeledningsr6l
gar, icke ar kali, ON man arbetar ocl
haller sig rorelse; det ar blott nal
man sitter stilla som man fryser."
Meteorological fenomen. Man laser
i franska tidningen Courier des Ar
dennes- foljande: Eft bland de mest
besynnerliga meteorlogiska fenomen
intraffade paskdagen XII. half IL f. m
i byn Signy.le.Petit. Vadret val
klart, intet moln syntes pa himlen,
atmosferen var kali, men lugn, icke
en- vindpust f0rmarktes. I Signy lig
ger ett hus alldeles for sig sjelft; del
hel,os af en- nerson med namnet Rinet