Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-10-02
Tidens Varde.
"Min son, tag laran af min mum:
Git akt pa tidens hykt dina unga daga

"Tid ar pengar," sager EFT gammalt
ordsprak, och EFT annat icke mindre
SAINT och behjertansvardt ar delta ::
"Nyttja tiden, ty den kommer al
Orig ater." Tiden ar den lila del af
evigheten, som tillh0r menniskan, och
den kan icke aJerkallas, mar den en-
gang har fyktat. En- harom psmin.
nande inskrift af f0liande innehSll
fnner man ofta pa klockor fran fora
arhundradet: Fugit irreparabile
tempus (den fyende tiden ar oersatt-
lig).
Melanchton, som gaf ett af manga
foljdt godt exempel, skref upp den
It'd han forlorade, for att genom arbe-
to atervinna densamma och for att
f6rekomma vidare tidsf6rluster.
Battre och EFT menniska vardigare, pa
samma gang som med hennes pligt
mer 6fverensstammmande, anvandan-
de af tiden gifves icke, an att utfylla
den med nyttigt arbete.
ALA begafvade personer, som en-
eller AMMAN riktning utmarkt sig och
holt sig 6fver sin samtids allmanna
standpunkt, hafva f0rstatt bedoma ii.
dens varde och arbetets nodvandighet.
Manga af dem, som varit f0rsum1i
ga sin ungdom, undskylla sig slutli.
gen darmed, att de blifva for gamla
att vidare lara sig nagonting, men
denna invandning ar blott en- obotfar.
digs f6rhinder, ty talrika exempel vi
sa, att man aldrig ar for gammal att
lara. vi villa har anfora nagra.
Franklin var redan femtio ar gammal,
mar han med allvar egnade sig at ve-
tenskaperna. De bekante italienske
novellf6rfattaren Boccaccio Q3l3-
1879 var tretiofem ar, mar han borja-
de sin skriftstallarebana, och skalden
| Al6eri b0rjade vid fyrtiosex ars al
der att studera grekiska. Doktor Ar.
mold, en- af Englands f0rnamsta skol-
man, larde sig tyska spraket vid langt
| framskriden alder, for att kunna lasa
den tyske historieskrifvaren Niebuhrs
arbeten pa orginalspraket, och af lik.
nande orsak larde sig Watt, angina.
skinens f0rbattrare, att vid fyrtio ars
alder lasa fransks, tyska och italien-
ska, for att kunna studera de varde-
fulla matematiska verk, hvilka redan
da voro skrifna pa dessa sprak. Han.
del var fyrtioatta ar gammal imam
han offentliggjorde en- enda af sina
stora tonskapelser.
Det har icke alltid varit personer med
medf6dda talanger, som fort menni.
skoslagtet framat och astadkommit
verldshistoriska omhvalfningar, utan
fastmer man, hvilka framf6rallt egt
beslutsamhet, ihardighet och en- out.
tr6ttlig fit.
Mozart sager. att arbete ar den hog
sta njutning. Johan Sebastian Bach
sager: Jag var flitig, och den. som ar.
betar So Aitigt som jag gjort, skall
uppna ett liknande resultat.
Napoleon den f0rste ansag tidens
rata anvandande vara en- herrskares
st6rsta makt, och hans f0rvanansvar.
da framgangar "a icke allenast till.
skrifvas hans smile, utan afven hans
| med mod, ihardighet och klok berak-
ming forenade, ovsnliga arbetsforma.
ga. Ingen har mahanda, till skada for
sina motstandare, dragit sd stor nytta
af tiden som han, ty hans verksamhet
hade inga granser. Han forsokte till
och med att vanja sig af med att sof.
va, och / sjelfva verket sof han un.
der langa tider icke mer an tvs tim.
mar pa dygnet. Blott anstrangande
arbete fam han mole och vederqvic.
kelse. Han sysselsatte stundom fyra
sekreterare pa en- gang, och hans Ger.
h6rda verksamhet lifvade afven hans
omgifning. Ehuru hans standiga krig
togo hans It'd ID ytterligt ansprak.