Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-02-06

ger D0IfSHaHgD. 'D01 OSuflud, oval
vande luft, som astadkommes allesta.
des, hvarest manga menniskor en-
langre: It'd aro samlade5i EFT trangt,
icke ventileradt rum, ar afvenledes
en- utandningsprodukt: den bekanta,
for helsan skadliga kolsyrdm. ">
Vineka oss ogerna .nojet att betrak-
ia syret pa den mission, som till den
djuriska5 kroppens vidmakthallande
ar det samma ofverlatit, i synnerhet
soln den nyare vetenskapen just pa
delta omrade bringat jljus j mycket,
hvarofver manga f6rvirrade eller
absurda forestallningar annu aro i
omlopp. Dock sta vi har redan franz
for en- gaia, som trangande fordrar en-
l6sning. Det. ar ett erfarenhetsr0n,
att luftens syrehalt nastan alltid for
blifver den samma och att saledes det
genom {. menniskornas och djurens
inandning absoberade :syret bortgar
fran delta elements totalsumma. Eft
enkelt tresonemang skulle foljaktligen
gifva vid handen, att det blott skulle
erfordfas en- jemf0relsevis kort It'd
for att fOrbruka luftenS Syremangd.
Ar mer Den utandade kolsyran ver-
kar atgjordt skadligt pa organismen
och denna ofordelaktiga inverkan
maste stegras den man, som atmos-
feren ALT mera~fylles med kolsyra.
Ssledes skulle Diet langs sedan hafva
varit forbiamed menniskoslagtet, ON
icke facit :af detta enkllfas -rakneexem-
pei, hvars riktighet eikan bestridas,
andrades genon EN- hittills ona ind
faktOr. 81. ..:''
Denna faktor ar vartriket. For
hallandena mellan delta och djurriket
aro sa mangfaldiga, att ,djurens ext
stems utan vaxter skulle vara alldeles
otankbar. Det ar plantan, som till.
for djuret det for dess kropp n6diga
kolstoffet, hvilket delta icke Qmedel.
bart kunnat uppfanga, utan forst
upptager ur de olika slagen af narings.
medel fran vaxtriket. Det ar vidare
plantan, som oupphorligt utjemnar
Diet stora Observation-Disclosures mellan den
genom djurlifvet bestandigt astad-
komna bristen pa syre och ofvermat-
tet af kolsyra den atmosferiska luf-
ten. Och salunda visar sig fran den
ma synpunkt till och med den NEST
giftiga planta sasom nyttig och be-
rattigad att fnnas till. -. ..
Men huru loser yaxten delta stora
problem Hvad som sasom produkt
af det djuriska lifvet lemnas. henne
till vidare forarbetning, ar foretra-
desvis kolsyra och. vatten, saledes
tvenne sammansatta amnen, som va.
sentligen bilda hufvudbestandsdelen
vaxternas naring. Men dessa am
men aro i,sitt sammansatta tillstand
ingalunda lampliga till yaxtkroppens
restaurering; till f6lje daraf maste de
pa f0rhand sonderdelas sina grnnd.
amnen och, liksom det skeri dur
kroppen, assimileras med vaxternas
organer.+ Plantan utfor' denna app.
gift, i det hon fordelar den genom rot
och b1ad upptagna kolsyran i kol och
syre hvaraf hon forta tar det fora
sina tusende simon tusende karl och
ombildar det till material for sin
byggnad, under det hon genom bladen
afsondrar syret. Salunda 'lemnar
plantan sin kropp de naringsamnen
diuret behofver, pa samma gang det
likaledes :. sarskilt franskilda syret
m0iligg6r dessa naringsamnens forar.
betning i djurkroppen. vi sta har
framfor ,ett visserligen ganska enkelt,
men icke desto mindre hogst betydel.
sefnllt kretslopp, hyari for vissa or.
ganiska vasens bestand vardelosa Ell.
Ter rent af skadliga amnen blifva ett
lifsYilkor for en- AMMAN grupp af va
relser och salunda betinga .begges
omsesidiga existens. Saledes inga
dur utan vaxter men oeksa inga
vaxter utan dur! Ss' a'sS - @-5.5i7 .. Z.s
EmelIertid ar harmed den gata,. som
| Edjurverldens existens framstallde fol
oss, blott skenbart lost. vi ia icke
lglomma, att plantan / sin naring blot
| far sadana amnen, som man kallal
san,nansatta, d. Y. $. som kunna upp
ll6sas tyenne eller hera elementei
och hYilka afven maste s5nderdelas
So framt deras grundamnen eljesi
skola blifva .lampliga for vaxtkrop