Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-07-17

skodon. F6tterna uppvarmas dari-
genom. Fotsvett blir ocksa, genom
langre anvandning af laskpapper da
| namda satt, ON ,ocksa icke fullkom.
ligt alagsnad, sa atminstone betyd.
ligt f6rminskad. ''2 .r'
Att f6rvara agg. Det innes ia sa-
ker sd smakliga, som ett farskt eller
nyligen varpt agg; da cit gammalt
daremot ar hog grad vidrigt. Erin.
rar man sig, huru manga agg dagligen
skammas, tro vi det vara pa sin plats
att har omnamna foljande forfaran.
de, pa hvilket man nyligen fast upp.
marksamheten och hvarigenom agg
kunna hallas friska aere manader.
Da agget tages fran honan, bestry-
kes det med cit tunt lager smor eller
fett, hvari man upplost eller omsorgs.
fullt blandat iva eller tire procent so.
| licylsyra, och de laggas darefter en-
lada fylld med utomordentligt fin och
fullkomligt torr sagspan. Man sorjer
for, att aggen ej berora hvarandra
och att de aro fullkomligt omgifna af
sagspan. I akt tagas dessa forsigtig-
hetsmatt noga, halla de sig friska i
fere manader, mojligen langre an ett
helt ar.
Landtmannens tradgard. Tradgar.
den ar icke en- blott 0fverfodsartikel
for landtmannen, utan rent af en- nod
vandighetsak, ON han 0nskar hafva
pa slit bord angenama och helsosam-
ma matratter. Det ar darfor besyn.
nerligt, att sa manga landtman for
summa den vigtiga gren af deras
verksamhet, som utgores af tradgar.
dens ward. Ett skal till sadan for
sumlighet torde vara, att den vanligt.
Wis ligger nagot horn nara huset,
SAINT ar sa liten och lila planterad, att
ALT arbete med rensning och upp.
hackning maste verkstallas med han.
den. vi daremot tro pa en- stor trad
gard, dar .planteringen cores raider
utat hela langden, hvarvid plats nog
lemnas emellan raderna, for att bear
beta jorden med en- "cultivator." I"
! Medelst denna metod kan det mesta
arbetet g0ras med hast, och en- sa-
dan tradgard ar det ett n0je att vara
sysselsatt; da det daremot den gam.
malmodiga, tranga tappan gaf obehag
och rygg vark att arbeta; hvarfor
ocksa tradgarden ofta lemnades att
vaxa upp ogras.
Tradgardens lage ar af stor betydel-
Sc. Bast torde vara en- lindrig slutt.
ming mot oster eller soder, sa att de
unga plantorna utsattas for solens
stralar tidigt pa morgonen. Den bor
icke slutta brant ; ty sadant fall Ii.
der den stor skada af sommar.regnen.
Den Dor ocksa vara skyddad mot
nordan- och vestan-vindarna genom
en- hack eller tat skog utat kanten.
Manga menniskor CORA aldrig be-
kantskap med den njutning, som at-
foljer egandet af en- god k0kstrad.
gard. De lefva fran ungdomen till
alderdomen, utan att lara, huru man
skall skota en- sadan. Dess basta pro.
dukter smaka de endast vid anoras
bord. Man glommer latt att plantera
gronsaker, som mogna efter hvartan-
nat. Jordmanen Dor vara rik, och
landet bearbetas val en- gang vec-
| kan.
hvarie god fr0-katalog fnnes an.
visningar med afseende pa tiden, da
hvarje sarskildt Stag af gr0nsaker Dor
sas och huru de bora planteras. Sa-
dana kataloger kunna erhallas for ett
postmarke. Vaxter, som trifvas en-
dast varmt vader, bora icke utplan-
teras for tidigt. Vanta med dem,
till dess solen blifvit bet. tomatoes,
pumpor, s0t potatis, majs, ''agg-plan.
tor" o. s. v. vaxa da likasom med
trollkraft. (S.)