Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-11-13
pulveriseradt tillstand, later uppl6sa

pulveriseradt tillstand, later uppl6sa
sig i kokande vatten. Den fora for
men bildar den sa kallade kiselfuktig.
heten, som man lange framstallt i
laboratorier, for att daraf pa beqva-
maste satt f0rskaffa sig nyfalld kisel-
jord; cit prof af den andra lemnar
det sa kallade vattenglaset, som an
vandes for atskilliga tekniska anda-
NAL, da det uppstruket tunna lager,
pa ira och andra kroppar, torkar och
6fverdrager dessa med en- hard, glas.
artad betackning.
I betraktande af glasindustriens h6.
ga alder kan man ej undra darofver,
att vi icke ega nagon kannedom ON
dess utvecklingsgang och glasets for.
sta upplinnare. Plinius omtalar, att
cit skepp med nitrum (darunder Dor
kanske forstas soda, icke salpeter, ON
ocksa denna nu bar delta namn) hade
vid stormigt vader blifvit drifvet pa
kusten narheten af floden Bell myn.
ming. Skeppsfolket hade, for att koka
sin mat, da de pa stranden blott funno
sand, men inga stenar, lagt nagra
saltklumpar pa sanden och darpa satt
sin kittel; da hade dar, sedan de slu-
tat sin lnaltid, till deras f0rvaning
funnits cit genomskinligtglas pa san.
den, och de intelligenta sjomannen
hade forstatt att med framgang till.
godog0ra denna upptackt. Ansk6nt
man visserligen icke kan halla denna
berattelse for bokstafigen Sam, eme-
dan den hetta, som kunde utveckla
sig under de angina omstandigheter.
ma, pa langt mar icke ar nog stark att
astadkomma en- f0rglasning, sa far
man dock antaga, att de f0rsta glas-
ausserna voro alster af slumpen.
Stallet for deras ursprung Dor ganska
sannolikt s0kas i kustlanderna vid
0stra delen af Medelhafvet, ty de har
boende folken, egypter, fenicier m.
f., drefvo sedan aldsta tider vissa
industrigrenar, synnerhet krukma-
karearbete och metallhandtering,
hvilka med anledning af den darvid
f0rekommande hoga varmegraden
nastan n6dvandigt maste hafva ledt
till glasets upptackt. Dartill voro de
nodvandiga bestandsdelarne, sand och
natron, dem nara till hands, ty afven
det sednare ar en- dessa lander ofta
forekommande naturprodukt.
Det ar icke aid eles afgjordt, huru.
vida fenicierna, enlighet med det
allmanna antagandet, under den for
sta tiden voro de enda glasfabrikan.
terns, eller ON de blott, sasom r0rliga
kopman, f6retradesvis hade bemakti-
gat sig handeln med denna vara; ty
afven egypterna voro sedan gamla
tider f6rtrogna med beredningen af
hvitt och fargadt glas, med slipnin.
gen och f0rgyllningen daraf, som be.
visas af de prydnadssaker af glas,
hvilka finnas deras gamla grafhvalf.
Dessa glasvaror aro ALA fargade och
ogenomskinliga, synnerhet forekom.
ma ofta blaa glassaker, afvensom gro.
ma i olika nyanser, ia afven guilt,
rodt, brunt, hvitt, svart; sallan anne:
tistr5dt. AT atskilliga fakta ar det
sannolikt, att glas tillverkades redan
1900 ar f. Kr. Hieroglyfer pa gamla
skarabeer och glasperlor skulle; fall
de angifva namnen pa samtidigt lef-
vande monarker, tillf6rsakra konsten
att tillverka glas denna hoga alder;
och de bekanta afbildningarne af
glasblasare, som fnnas Beni. IIasan,
aro omgifna af hieroglyfer, af hvilka
skall framga, att dessa teckningar
blifvit utf0rda redan fore Israels
barns uttag ur Egyptan. Sidons glas-
fabriker, hvilkas ursprung man dock
icke heller med nagon tillfredsstal.
lande sakerhet kan bestamma, hafva
at oss efterlemnat talrika qvarlefvor
af sina produkter, hvilka bara vittne
ON en- stor konstfardighet, 50 val
afseende pa form som farg.
De aldsta glasvarorna aro nastan
uteslutande prydnadssaker ooh sira-
ter. Pa de praktiska anvandnings.
satten kom man forst senare, men de
blefyo ganska smart vidt utbredda, ty
man inner redan hos de gamle egyp.
terna glassaker af stora dimensioner,
sasom likkistor o. a. d. Sa lange man
blott kunde gjuta eNer presss glaset, !
masre dess anvandning f0rblifva in
skrankt. Men blasningskonsten har :.
ALA handelser uppkommit langt efter
glasets uppfnning. Om man darf6re
redan fran Sidons och A1exandrias
glashyttor fnner icke blott skurna
och slipade glasvaror, utan afven sa.
dana, som med mycken konstfardighet
aro blasta, sa maste man forlagga
f6rsta b6rjan at denna uppfnning
mycket langt tillbaka | tiden.
fForts.) s