Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-01-23
MINNEAPOLIS, NINN: ToRsDAGEN DEN e JANUARI 1879

I.U.ARIsl 1879 s....,.. .5...s .... T.
I 1lq1gr5Tt ,frry aesfe % a .gfIy5 z
skall hafYa med framgang anyandts
/ den engelska kolonien Victoria och So
dam sjelfva England. =, 8 9 r., ~, K (.
En- valhanen farm, fullstandigt upp
sattning af val valdas kreatur, beqva
ma byggnader, snyg yggt hallen tradgard
sordentlig nppkorsvag, val uppfastade
grindar, sorgfalligt hallna inhagnader er,
vackra skuggtrad, prydliga buskvax'
! ter, huset oljema1adt ntanti1l och hvit.
limmadt pa insidan -allt delta ar fo1
landtmannen af tstorre varde an ON
han lyckats genom sin oinsorg hop.
skrapa nagra IA liundra dollars, dem
han afundsjukt undango CONNER eller
utlanar mot intresse till behofvande
grammar. Intet penningeutlagg beta.
lar sig So val som hvad man forstan-
digit anvander pa att forbSttra sin
farm. Att dranera vat mark betalar
so eller 100 procent, pa hvad det ko:
star, hvarie ar. Coda kreatur gifva
|mycket battre afkastning an daliga !;
CODA vagar ersatta hvarje ar 'hvad man
pa dem abekostat. r. En- grind skall pa
kort It'd bespara hyad den kostade ; zen
god gardesgard kan pa en- 'enda matt
inbespara hela slit varde. En- val
hallen tradgard, en- vacker grasmat.
ia, frukttradgard och skuggtrad, hvil-
ka ej beh6fva kosta 800, hafva okat
en- farms varde med ito ganger nam.
da belopp; och den trefnad SAINT
sjelfaktning, som erhalles genom dy-
lika anordningar, ar ward vida mer
an hvad de kosta. (Sandeb.)
Att afvanja folungar. En- f6rstan-
dig landtbrukare gifver foljande rad
med afseende pa fols afvanjande:
Satt folet och dess moder EFT stall.
Bind begge: vid hvarandras sida uti
en- och samma spilta, hvilken natur.
ligtvis maste vara mycket vid. Lat
dem alta ur samma krubba, och satt
intet emellan dem, sa att de iblifva at
skiljda." Gif dem mycken och naran-
de f0da under nagra dagar, och saken
ar gjord. Delta satt att afvanja folet
har den fordelen med sig, att bade
stoet och dess unge slippa komma i
det oroliga tillstand, som intraffar,
mar de skiljas at. En- irlandare bru-
kade saga att, mar tva swim uppfodas i
samma stia, 81 uppmuntrar det ena
det andra att alta. Sa ock har; folet
ater gerna, och magrar Ell, sasom
eljest ar vanligt under afvanjningen.
Denna metod helper ocksa att vanja
folets vid grimman, ON delta annu
icke skett.
Eft enkelt medel mot insekter om-
talas ''Boston Journal of Chemi-
stry.'' Hett alunvatten ar det basta
hittills kanda Observation-Disclosures
del. Lagg aluneni hett vatten och
lat den koka tills alunen ar uppl0st,
borsta sedan in den varma losningen
ALA springer, och andra stallen dar
insekter finnas, och de d6das ovilkor-
ligen, under det ingen fara fnnes for
forgiftning eller m0blernas forsto.
rande.
Warden ON m]6lkkor. En- forfatta-
re horticultural Gazette" Eng
land) yttrar sig harom som f0ljer:
Jag will rekommendera nedanstaen-
de satt att varda mjolkkreatur; och
haruti kan jag aberopa mig erfaren-
heten af landtman, som CORA basta
affarer mjolk: Rykta och borsta
korna en- gang ON dagen, medan de
sta i sina stall; och gif dem dagligen
en- timmes rorelse fria luften ute pa
garden. Fodra dem alltid vid sam
ma It'd IA dagen; vattna dem ika
,regelbundet. Mar en- ko tatt foder
och hon ej visar riktig matlust, sa
tag fodret ifran henne, och lat henne
vanta till nasta It'd for utfodring.
Stamina rad kan man ocksa gifYa at
menniskor, hvilka af en- sadan anord-
ming hafva lika mycket gagn som
kreatur). Fodra aldrig mycket
starkt, just, efter det kon kalfvat.
Mjolka hastigt, och tala ej darunder
med nagon. Den mi6lkande ma stun.
ga for sig sjelf, ON So behagas men
ej lata uppmarksamheten upptagas af
samtal.
ON man will hafva mjolkningen
val gjord, sa Dor, ON mojligt, intet
lemnas qyar jufret; den sista mj6l-
ken ar ofta den basta.
Sm0r-tjerning ON vintern. =
~ Fodra korna val. Gift dem,
hvarje alton och morgon, en- portion
hyete-, rag eller hafrehalm, som
passerat genom hackelsemaskinen.
Tre peck till hvarje NAL ar nog for
en- ko. Denna .halmportion fuktas
med salt vatten, och dartill blandas
tire qvart majsmjol pr ko. sst F." I
2.) Efter mj6lkningen sattes mjol.
ken pa nagot stale, dar den icke fry
ser. Efter tya dygn afskummas
graddan och slas en- kruka. Da me-
ia gradda slas till, ror man ON, sa
att den nya blandas med den gamla.
3.) Tjerna tva ganger i veckan.
Nara ett dygn imam tjerningen eyer
rum, fyttas graddkrukan fran dess
svala lage och sattes ett karl med
yarmt vatten, So att graddan blir
ungsfar blodyarm 600 Fahr.) Hari-