Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-12-18
Eft och annat.

Eft och annat.
Wilitarismen. Under de adressde.
batter, som nyligen egt rum j det
6sterrikiska riksradets depaterade.
kan mare och hvilka for 6frlgt icke
kunna CORA ansprak pa allmannare in.
tresse, gjorde FORE ministern DIR
Herbst f0ljande val befogade utfall
mot mailitarism,en. hvilket mottogs
med bifall och handklappningar fran
en- stor del af riksrsdets medlem!
mar: !
Jag kan oppet uttala mig darom, ty
sjukdomen, den europeiska sjukdo.
men, ar militarismen (rop fran ven.
stern: Mycket riktigt y. Europa kan
och skall ga under genom militaris.
men (rop fran venstern: Mycket rik.
tigtD. I Amerika uppstar cit nytt
kulturlif. Den utveckling, som egt
rum Amerika uuder de senare aren,
har i Europa f6rsiggatt pa hundratals
och ater hundratals ar. Hvem skulle
for tre Ar sedan hafva anat att de
europeiska spanmalsprisen skulle reg
lera sig efter de pa spanmalsb6rserna
i Amerika radande prisen? Och hvad
som kan handa i framtiden veta vi
icke. Amerika, som lidit stor skada
genom en- bomullskris, genom EFT krig
mot slafpatronerna s0dern, en- skada
ON hvars dimensioner vi icke kunna
hafva en- aning, och som betungats af
en- genom kriget alstrad stor skuld till
utlandet, har pa ia ar utvecklat sig
So, att det knapt fnnes nagon stat som
har en- sadan kredit och ar stand att
skaffa sig penningar till So laga ram
tor som de nordamerikanska fristater.
LA. Men huru har det icke gait till i
Europa! Det forfarliga amerikanska
kriget var slut. och aret efter hade
Amerika nastan ingen staende a1me.
Men daremot stelnar Europa under
vapen, drager sin ungdom bort fran
det borgerliga kallet, anvander MILL.
arder och ater milliarder pa delta
"folk i vapen'; och fragan ar blott
den: Huru lange formar Europa ut
harda delta tillstand?
Den ber6mde Afrikaresanden Stanley
befnner sig som kandt for narvaran.
de ater Afrika och sysselsatt med
en- expedition, ofver hvilken alltjemt
hvilar en- egendomlig, hemlighetsfull
sl0ja. F0rst upptradde Stanley Zan
zibar pa ostkusten af Sydafrika, ut.
gangspunkten for hans bada fora ex.
petitioner, och darifran begaf han sig
sj0ledes till CongoAodens mynning.
Med angf. ''Albion," som f6rde no.
nom hit och som nyligen anlandt till
England, har man fatt den underrat-
telsen, att han gick land vid Banana
Point, TAFT vid mynningen, och att
hans expedition raknade 20 Invite man
och 81 negrer. Han var f6rsedd med
fyra sma angfartyg och iva pramar.
hvilka voro fulla med f6rrad. Stan.
ley iakttog standigt den st0rsta hem.
lighetsfullhet med hansyn till expedi.
tionens NAL, men enar 'Albion" for.
de depescher fran honom till belgiska
regeringen, tror man, att resan CALLER
anlaggningen af en- belgisk handelsko.
loni. Som kandt intresserar sig ko.
nungen af Belgien h6gsta grad for
dylika f6retag.
Jernbana uppat Vesuvius. Den. forr
omtalta jernbanan uppat Vesuvius ar
al nu fullbordad. Den ar 900 meter
lang, och med dess hjslp skola turf.
ster kunna komma anda till kraterns
rand. Banan ar byggd pa en- mycket
solid grund, och man tror, att den ar
alldeles saker mot lavastr0mmar.
Vagnarne skola dragas uppat banan
medelst tva stallinor, som sattas r6.
relse genom en- angmaskin' vid foten
,af berget. Hjulen pa vagnarne arc sd
inrattade, att icke den ringaste fara
innes for att de skola komma ur spa.
ret, och dessutom ar hvarje vagn for
sedd med en- mycket kraftig aut oma
tisk broms, som, ifall nagon af linor.
ma handelsevis skulle springa. nastan
strax kan stanna taget. En- af de
vasentligaste svarigheterna vid fore
taget var anskaffandet af vatten, men
denna svarighet har undanr6jts ge-
nom bildandet af iva mycket stora
reservoarer, den ena vid stationen,
den andra narheten af observato.
riet.
Den kande Afrika-resanden Gerhard
RohlB och han folieslage. dr. Stecker
fran Prag, ha oasen Kusarah blifvit
6fyerfallne af en- arabisk STAN, som
hallit dem en- It'd boior, emedan den
pascha, till hvars beskydd de resande
voro anf0rtrodde, kort forut hade Ia.
tit fangsla aere af stammens h6fdin.
gar, De ha sedan ater sluppit lose.
men med f6rlust af sina pengar och
ALT, hvarmed den vetenskspliga ex-
peditionen. var utrustad. !,
Beteeknande na1nla., En- sko.
makare, hYars hustru blifvit valsig-
mad med tvillingar, en- gosse och en-
fiicka, tillfragade en- bekant, hvad
han borde lata kalla dem i dopet.
Denne, som var en- ifrig ~ordlekare.
Sinf6ll hastigt: ssKalla pojken Syltop.
pen och fickan Snlitelma.
Utgraningar j Olympia i,a nu ater-
3upptagits, och man har redan giort
aera yigtiga fynd. salunda .har man
9funnit hnfvudet af en- knab6 b6jande gos-
sse, Yidare EFT TitushufYud, som pas
sar till en- f6rut funnen keisarstaty,
SAINT en- statY af Fortuna.