Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-10-02

L = OktObeH. 1879.
frukttraden, hvarf6r han ofta blef
grundligt agad af sin fader. For att
ON m6jligt CORA nagonting af gosseD,
tog hans aldre broder, som var larare
Oxford, honom till sig, och det lyc-
kades afven att skaffa honom en- fri.
plats vid h6gskolan. Men mar han
under ferierna kom hem, foralskade
han sig on uug flicka, som han enle,
verade och gifte sig med. Harigenom
| f6rlorade han sin plats i Oxford och
| naturligtvis afven all utsigt att blifva
prest, som amnadt var. Han var nu
gift, hade ingenting och kunde :ngen.
ting. Da tvingades han at modem att
hjelpa sig sjelf. John Scott-detta
var da hans namn-begaf sig nu till
London, slog sig pa rattsvetenskap
och arbetade fran klockan fyra pa
morgonen till sent pa natten, hvarvid
han brukade binda en- vat handduk
ON hufvudet, for att kunna halla sig
vaken. Slutligen blef han advokat,
men b0rjan hade han stora svarig-
heter att bekampa, ty hans sakf6rare.
Eerksamhet inbragte honem icke sar.
deles mycket. Men sa vann han slut.
ligen h0gsta instansen en- mycket
invecklad process, och harmed var
hans advokatrykte stadgadt och hans
lycka gjord. Smart stego hans ars.
inkomster till tretusen pund sterling
och slutligen utnamdes han till den
hogsta juridiska vardighet. som kro-
nan kan tilldela nagon-kanslerembe-
tot, som han f6restod tjugofem Or.
Den kande Afrika.resanden Living.
stone maste redan vid ito ars alder
sjelf f0rtjena slit uppehalle genom att
arbeta cit bomullsspinneri Glasgow.
For en- del af sin f6rsta veckolon k0p-
to han sig on latinsk grammatik, for
att lara sig delta sprak och fortsatte
under fera ar delta studium en-
aftonskola. Han brukade sitta uppe
anda till midnatt eller annu langre, for
att lara sig sina lexor, oaktadt han
skulle vara fabriken redan XII. 6 pa
morgonen. Dessutom studerade han
ALA vetenskapliga booker, som han
kunde komma 6fver. Afven under ia.
briksmaskinernas larm fortsatte han
sina studier och f0rvarfvade sig pa
delta satt redan sin tidigaste ungdom
en- ganska god underbyggnad. Seder.
mera bevistade han de medicinska,
grekiska och teologiska forelasningar-
ma i Glasgow, medan han den 6friga
tiden arbetade som bomullsspinnare.
Under ALA dessa sina strafvanden
understoddes han icke pa ringaste
satt ekonomiskt hanseende. Sedan
han afslutat sina medicinska studier,
skref han en- afhandling pa latin och
genomgick sin examen som lakare och
kirurg. NJ erbjod han sig, att egna
sina krafter och sin f6rmaga at Lon
dons missionssa llskap, hvilket skic.
kade honom till Afrika, dit han an.
kom 1840. Huru han dar fck cit an.
nat NAL och fullbordade sin lifsger.
ming, det veta vi ALA.
Hvad man kan yinna genom att ia.
ga vara pa det fyende 0gonblicket,ge-
nom att amanda dessa lediga stunder,
hvilka sa manga lata ga forlorade, det
ar f0rvanansvardt. Den store mate.
matikern Ferguson larde sig astro-
nomi medan han vaktade far i sin
hembygd, de skotska h6glanderna.
Den engelske lakaren Mason Good Of.
versatile den romerske skalden och
tankaren Lucretius sin vagn, under
det han for pa, besok till sina patien'
ter. Doktor Burney, som gaf musk.
lektioner, larde sig pa hastryggen
franska och italienska, mar han red
fran den ena skolan till den andra.
Den sd mycket omtalade fredsaposteln
Elihu Burrit visste ock val att begag.
ma de sma tidsdelar, som man gemen.
ligen benamner 6gonb'ick. Medan
han fortjenade slit uppehalle som
grofsmed, larde han sig aderton gam
la och nya sprak, afvensom tjugotva
europeiska dialekter. John Ericssons
lif har varit en- oafbruten kedja af
strangt arbete.
Den beromde engelske lokomotiv.
byggaren George Stephenson larde sig
matematik medan han egenskap at
maskinist forrattade nattarbete en-
kolgrufva, och kunde han ia nagon
It'd 6fver vid mattimmarna, So anvan-
de han den till att med krita CORA
sina matematiska berakningar pa kol.
vagnarna.
vi upph6ra har med anforande at
sadana exempel, hvilka historien blu.
der tusental, och sammantatt tia deras
lardomar:
Utan beslutsamt och ihallande ar.
bette kan intet af verkligt varde astad'
kommas. Stark villa, fast foresats -
SO dar de faktorer, hvilka satta men.
niskan stand att ma det NAL, hon f6.
resatt sig!
Dar villa finnes, dar fnnes afven
medel till utf6randet; och for att an
nu en- gang citera var skald Leopold,
afsluta vi denna uppsats med f6ljan-
de innehallsrika ord af honom:
"Vill du naturens vag till verk'
lig sallhet veta, SO har dess f0rsta bud
arbeta -