Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-08-21
5 sALLMANNYTTIGP.

En- Vantill Stats Tidningen har del.
gifyit ioss f6ljande
il For, IA 40 ar sedan var den asia,
tiska kolerant gangse Europa; den ra-.
sadesi de st6rre staderna med samma
haftighet som gula febern nu g6r i
s6dern. Eft bland de NEST framgangs.
rika medel mot farsoten var nedan.
staende RECEIPT, hyilket afven med for
del kan begagnas mot vanliga som.
marsjukdomar sasom kolik, diarrhe,
rodsot, och hvilket harmed meddelas
tidningens lasare: 's5= z1' ..
Tag lika delar az Cayennepeppartink.
tur, opiumtinktur, rabarbertinktur,
essens af pepparmynta och kamfert.:
spirit. Blanda val. Gif patienten Is
till 30 droppar *)i litet kallt vatten.
och fortfar darmed hvar 15:de eller
20;de minut, tills sjukdomen halves. 9
;Foljande ar ett f6rtrafiigt medel mot
f6rky lining och hosta: = 9
matsked Castor oil. 10
/ "A matsked syrup. .szs> - $.
= 7 teske spirits Of canphor. ~ y $3.50
tesked paragoric. : 49,
Blanda val och intag tesked daraf
hvarje halftimme tills sjukdomen upp-
hor.
~ Mangden beror pa patienteps alder ooh
pa karaktaren af sjukdomen.
Dricksvattnets renande. Den engel-
ska milltarforvaltningen har latit an
stalla en- understanding afseende pa
hvilken fltreringsmetod lemnade re-
naste dricksvattnet, och unders0knin-
gems resultat blef, att det vatten, som
fltrerats genom jernslagg. i renhet
och godhet var synnerligen att fore.
draga. Sa visade sig bland annat att
det salnnda renade Themservattnet,
som var bemangdt med allehanda
orenligheter, icke inneh0ll nagra Or
ganiska amnen och ej heller lat upp.
tacka nagra lefvande organismer un.
der mikroskopet, hvilket tvartom var
handelsen med det genom sand och
andra amnen filtrerade vattnet. Den
nu amanda fltern hade utan ombyte
af material varit bruk cit helt ar
Recovering och rengoring at ole
tryckstaAor (chromos). De medelst
oljetryck astadkomna taforna aro sa
till vida sardeles varaktiga, som de
skador dara, hvilka skulle f6rderfva
ALA andra slags kolorerade eller svar-
ia tailor, har kunna fullkomligt repa-
reras. Luftblasor, sprickor och andra
felaktigheter, som orsakats af v alta,
aro lattast borttagna ; SNARE fel
hvilka uppkommit genom stot, tryck
o. s. ", borttager man pa det sattet,
att man litet anfuktar baksidan af
linneduken; darpa slatar man ned
ojemnheten och later taflan torka.
AFRO dylika skador synnerligen stora
och villa de icke ga bort pa delta
satt, sd maste sjelfva tafan losas fran
duken och spannas ON, nagot som
hvarJe bokbindare kan CORA pa sam
ma satt behandlar man de ta6or,
hvilka rakat blifva So angripna af va
tan. att de icke lata tanja sig slata,
utan bagna och blifva ojemna; efter
omspanningen Dor tadan nyo fer.
nissas med en- blandning af en- tire.
djedel damarlack och tva tredjeenlar
terpentin, hvarigenom de aterfa en-
jemn CLANS. Fuktiga oljetryck, hvil;
ka borjat spricka sender, blifva VAN
ligen bra, ON de dyttas pa nagot
TORT stale. Sprickorna borttagas
genom lackering. Skulle .halen ga
igenom sjelfva duken, So maste taf.
Ian aftagas och spannas pa nytt; ON
halen afven darefter ej villa ga ihop,
sa later man spaktla och 6fvermala
dem hos nSgon fackman, hvarefter de
q nyo lackfernissas. Man maste dock
fore uppfodringen tillse att duken ar
fri fran knutar i vafnaden, och dar
sadana fnnas, maste de f6rst bortta-
gas.
Tafornas reng0ring, som alltid ma
ste verkstallas fore hvarje renova.
tion, skier genom afdamning och
tvattning med en- latr fuktad lime.
lapp. ALA utanpa fernissan beantli.
smutsfackar kunna pa delta satt af-
lagsnas. Befinna sig fackarne uti
sjelfva fernissan, sa Dor denna af.
skrapas med nageln OCH tafan daref-
ter omfernissas. Gamla bilder, som
pruckit. neddammats, smutsats
skrynklats eller till och med fatt hal
tvarsigenom, lata renovera sig genom
anvandandet af dessa f6reskrifter.
Fernissa och omspanning ar nog for
att bota nastan ALA skador.