Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-01-02
de eller ninonde aret ar bisonoxen
fullt utyuxen; han sages kunnaI 1efva
intill so ars alder, -; No.. : >, [.#'z4

tf0roka. sig starkare i .fangenskap an
fritz tillstand. dock har, det hittills al
| |drig lyekaaltsE att tamja dem. .o8d -
h Stamina ode, som hotar den enropei.
sta bisonoxen,s tyckes ;lafven fdresta
hans kusin0i nya verlden. Den ame-
rikanske Bisonoren, i Amerika van.
ligen kallada .Bxfsl, beherrskaee for
dom helas Nordamerika, men.a ar efter
az ,har han 1forsvunnit fran den ena
staten b efter den 3andra; europeer,
rodskinn och yargar hjelpas at att ut.
rota honom !! fran jorden.L @Vargen ar
dock den jmenskligaste af de tire, ty
han fd6dar. Ell here, ean han beh6f9er
for att, ,stilfa sin matlust, medan men!
niskorna hansynsl6st d6da ALA, som
de kunna komma at. Pa den stora
Westerns stopper fnnas. de val annu
qvar i millioner, men de annu talri-
kare bisonsskeletten, hvilka blekas
prarien, vitna ON den f0r0delse, som
harjar bland dem. I 0stra Amerika
fnnas de ej soder ON este breddgra.
den.
Den amerikanske bisonoxen ar jat-
ten bland Amerikas landtdjur: tju.
rem ar fot lang, 6 fot hog Diver man.
ken, fot Oliver korset, vigten vaxlar
mellan IL och 20 centner; kons stor.
lex uppgar till omkring fyra femtede.
lar af tjurens. Hans former hafva
mycken ikhet med dem hos gamla
verldens bisonoxe, men han igenkan.
nes latt pa slit jamf0relsevis storre
hufvud, sin lurfviga pels och pa hor-
nen, hvilka aro korta och b0ja sig Ut
at och uppat med spetsarne pekande
mat. Hans farg ar grabrun, ljusare
ON sommaren an ON yintern. Den
nakna nosspetsen ar svart. -
Denna bisonoxe ar annu mera sail
skaplig an nagon AMMAN oxart. Moll'
hausen sag 1851 hundratusentals :bi.
sonoxar pa de andl0sa prarierna We
ster ON Missouri, sadana massor, att,
sa langt ogat kunde ma, ALT var svart
af dem. Vid narmare betraktande
finner man, att hela nassau Ell utg0r
en- enda hjord, utan s0nderfaller en-
mangd SNARE hockar, somliga besta-
ende af endast tjurar, andra at kOr
och kalfvar. Under sommaren halla
de sig pa prarien, men mot yintern
draga de sig in at skogarne. De fore.
taga sslunda regelmassiga yandrin.
gar, ofta af betydlig utstrackning och
alltid pa bestamd vag; daraf hafva
de for ALA resande dessa trakter
valbekanta 'buffelvagarne" uppkom-
nit. De framga NEST rak linie,
hundratals dur en- tat shock, och
veta alltid att valja sina vadstallen,
dar hodstranderna 0mse sidor arc
bekvamast for ned och uppstigan
det.
l Maj och Juni INHALER brunstti.
den, och hvarie tJur haller sig da till
en- enda ko, tvart emot vannan bland
andra oxarter; efter MO manaders
dragtighet ar kon fardig att kalfva.
1 andlig som kroppslig begafning
star denne bisonoxe snarare Diver! an
under sin. namaste slagting i Europa.
Fors6k att tamja honom hafva Ell sal.
Ian lyckats, atminstone sa pass, att
han visat en- obetydlig grad af tillgif'
venhet for sin vardare, men det dro:
jer dock lange, imam han5kan frif6ra
sig fran sin medfodda skygghet. q,
Jagteu pa amerikanske bisonoxen
bedrifves pa mangahanda satt. "Pra-
ri.indianerne,' sager M0llhausen,
''idka denna jagt Ell blott for att skaf-
ia sig lifsuppehalle utan afven sasom
ett n6je, hvarat de lidelsefullt han
gifva sig. Beridna1 pa utmarkta ha.
star, vanligen infangade bland step
pens .yildhastar, satta de en- sarskild
ara att utan ett enda bomskott kun.
ma nedlagga den enc bisonoxen efter
den andre den ayende hjorden. Of.
ia aflagger ryttaren da hvarje lumbar.
Jig belastning, som kan hindra ha:
stems r0relser. Naken och barbacka
spranger han fran vildaste karrier,
l venstra handen haller han :bage och
pilar,z i den h6gra en- tung ridpiska,
hvarmed han zobarmhertigt DRIVER
pa sin hast. Denne har ingen AMMAN
numbering an en- yid undertaken
fastknuten, 40 fot lang, lima, aatad af
ra hud; hon slapar pa marken och ar
afsedd att dels vid behof anyandas
som tygel, dels vid ett mojligt fall
fran hasten lemna ryttaren medel att
ogonblickligen .kunna infanga honom
igen. Den ,kloke hasten forstar sin
herres villa, han liar .sjelfmant intill
en- fet koreller ung thur och ger jaga-
rem tillfalle att skjuta en- pill anda till
fanet j offrets ljumskar; men knappt
surrar bsgstrangen, f0rr an hasten
med ett valdsamt sprang kastar sig at
sidan, for, att undyika den rasande
fendens horn och upps6ker EFT nytt
offer. ga fortgar slagtandet fran ena
djuret till det andra, till dess jagaren
marker, att hans hast b6rjat tr6ttna,
da han ateryander hemat. ;Emeller-
It'd hafya de, ,sarade bisonoxarne blif-
Wit efter den fyende hjorden och lig-
ga nu kampande med doden.s India
mems hustru och barn hafva f6ljt
hans spar och aro4 redan j fard med
att :taga huden och de lackraste k0tt-
styckena af dem, som redan utandats
sin sista suck, SAINT bara delta byte
hem till sin Wigwam, dar k6ttet ska.
res tunna remsor och torkas, hu.
darne ater garfyas pa ett simpelt Wis.
Naturligtvis taga yargarne brorsIot-
| ten af det faIda. Tndianen hrukar