Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-01-16

% ~, rsjr .IhEs)r&G 1jiJ, ..':,..'r
hela verlden, ty jag laser arligen kaa
taloger fran de st6rre tradskolorna
fran Tyskland och 'Frankrike saval.
som far landet, men jag har aldrig
hort af sadana vaxter. Il,
De farmarne, som 6nska kopa pie
eller smultron-p -plantor behofva alls ic-
ke sanda till Ohio efter dem, och be-
tala fran $500 till $500 stycket; ty
Jag, SAINT ALA andra nursery yman och
agenter 'inom staten aro villiga att
ssalja dem for nagra "a cents stycket.t
Vanliga priset pa strawberry 'plantor
ar fran $1.0O till 5000 pr hundra och
pie. .plantor aro sa billiga, att -det'
knappast betalar sig att odla dem.
Lasaren far ursakta att jag denna
gang lemnato mitt egentliga ANNE;
meningen var att skrifva ON f6rad-
ling af frukttrad. Manga svenskar
arc kunniga i att f0radla frukt:
tard ifran gamla landet, men for att
de icke skola behofva, att sjelfva:
praktisera sig till denna konst tar i
landet, sa will jag har nedan beratta
huru foradlingen bast f0rsiggar. ON
foradlingen f6rrattas har pa samma
satt som i Sverige, sa blifver .arbetet
frukl6st. Manga farmare ega s. k.
crab.apple-trad. En- del af dessa gift
va en- utnlarkt frukt,1 sasom Early
strawberry Crab, Orange crab och
Quaker Beauty m. f., men Hlslop
och Transc endent aro icke mycket
yarda, men aro utmarkt val passande
for att f0radlas i topparne. Man
bor da inympa sadana :varieteter som
Duchess of -Oldenburg, Wealthy,
Haas, Plum cider, Alexander, hvit
eller rod astrachan d.v.is. sadana va
rieteter, som aro mera Varde an crab.
applen (priset pa applenar olika mar
Duchess of, lOldenburgs fOrliden host
ssldes for. fran $l.50, till $500 pr
busheI, saldes crab.applen for so
cents). For att Iyckas T slit arbete
med att foradla trad topparna, ma.
ste man IframfOrallt. ,hafya sadant
vmpvax, som icke Smaller solen. !
Summit eller East Minneapolis trad
skolor CORA vi delta ympvax pa fol-
jande satt. "; IL: "a 3 ',
pound talg. , Il =, d.. .-
2 pounds bivax.
4 g hanbz.
| Man Smaller detta under omrOrnlng
ofver sakta 'eld, till adess det ar val
uppblandadt, darefter slas .det i 'kallt
,vatten,. och ,da nassau ,syalnat, sd
I mycket att den kan handteras, skall
den kna;ias och arbetas emellan han.
|derna, <ellpr Hemot ett ,brade. q Kom
ihag att :, ympvaxets pa delta satt Dor,
arbetas mycket val. Man kan idar-
efter forma det stanger eller ruliar.
Vid ympningen maste vaxet aterigen
upparbetas, SAINT hallas varmt,i / sa att
man med latthet kan forma Diet ON.
kring saret ahyar man inpskurit ymp-
qvisten. Da vaxet ar smalt i grytan,
Dor man hafva i ordning en- ttims
breda. tygremsor n(hyitt bommulstyg
ar bast( hNilka neddoppas idet small
ia yaxet, och kunna darefter, SAM
manrullas for att begagnas vid ymp.
T ninpen.,&''s /" - j ...''';'.r9N = .-'' .!
al + Sverige brukar man sJforadla
frukttrad pa manga satt.s Hr Lind.
gren ,7rekommenderar, 3. ,hakymp och,
barkymp, SAINT okulering, men dessa
metodeI arc 'alldeles odugliga llar i
landet. Okulering eller is:bading'i
sages icke,, villa vaxa har uppei We:
stern. och de forstnamda f6radlings.
metoderna kan jag f6rsakra arc odug-i
liga; emedan veden eller ympen hari
vaxeri aanda till 3 3sa4 fet forsta SOM
maren och, ,dal den yaxer sd fort, kan
den nya qvisten icke. "a nog starkt
stod i den gamla stammen utan maste
oyillkorligen1 brytas af. - Da man pa
sned aafskar en- 4qvist, So tror jag att
en- ,simpel laggymp ar, battre. 9, Vid
sammansattningen. Dor man framf0r
ALT vara fnycket nogaS att saftgangar.
Ma odessa. aro L emellanf 9barken och
hvityeden) y komma midts emot hvar-t
andra. Da ympqvisten salunda, ar,
val inskuren, och, sammansatt en- 'af
/ tradetsh toppqyistar;;" sa. pastrykes
tympYaxet, darefter omyiras saret VT
terligare med forutnamda tygremsor.
Tradet eller qyistarne som skola for
aOldSz DOE1; -Y5Id II dH cu uShIlEpCuudS
till en-. fingers grohek.5 ri Y mpqvistar-
ne, bora skaras December manad ell
Ter senast b0rjan af Mars. ,s;.5s,.g4
r De skola skaras az friska skott som
vaxt det 7foregaende aret, SAINT arc
wal smogna. Man lSkarl dessal qHistar
yanligent fran en- till tYa fot langa;
bast ar att nedlagga dem i; kallare
ibland sagspan e1ler nagot fuktig
jord, sa att de y ahyarken torka eller:
borja syaxa ssinnan ympnin ngstiden,
Basta tiden for ympning 1arIi April,
da knopparne BORA syalla, tills lofvet
borjar sla ut. 33ss 81 .s5s:s
De trad, som uppdragass l tradsko-s
lorna till forsal lining, aro iforadlade
pa EFT annat satt; ty trad, foradlade
pa delta satt skuIle, sedan de b1ffYit
sstoTa, ieke kunna saljas under iva a
tire dollars stycket. Jag kanner dock
| en- nurseryman i TreampealeW Wis,
som s5ger att dehna adlingsmetod
az den basta. Han foradlar iva ars
gamla piantor (pa samma metodf som
lifruktodlare Sverige gora) j topparna
Ioch saIjer traden tire a fyra ar gamla
fran Ell tfll en-. cch en- half dollars styc-
ket. 4
:. y. DIR.
Minneapolis. Mimi.