Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-09-25

ket den genast fl6g sin vag. De
stackars modern blef, som man va
kan f6rsta, 'alldeles mall6s af fol
skrackelse. Hon f6ljde 6rnen me-
dgonen tills han fdrsvann meIlan fial
len, och foil darefter sanslos till mar
ken. Da hon kom till sig sjelf igen
dr6ide det en- stund. innan hon riktig
kunde fatta hyad som hade handt hen
ne. I b0rjan trodde hon, att det had,
varit en- dr0m, men da hon sag; at
barnet var borta. 6fvertygades hor
smart ON, att sa icke var fallet. De-
fans nu intet annat att CORA, an at,
lagga saken i Guds hand. Menskligt
att donna, vore ju barnet utan radd
ming f6rloradt, men sa var det dock
icke.
Icke langt ifran ornens naste gick
handelsevis en- man fjallet och sloe
gras. Manner, som gick forsankt |
tankar, vacktes ur dem genom ett pa
| delta Stale ovanligt ljud, namligen
barnskrik. och upptackte darefter 6r.
men med barnet klorna, just som han
sankte sig ner nastet. Lyckligtvis
kande mannen mycket val till det
samma, enar han sin ungdom varit
med ON att taga 6rnungar darifran.
Nastet lag pa en- afsats i fjallet,
icke langt fran det stale, dar man
befann sig. Att klattra dit upp var
icke sa syart, mentor att ma det ma.
ste han taga en- omvag, och under ii
den kunde 6rnen hinna rifva ihjal
barnet. Det lyckades honom emeller-
It'd att medelst stenkastning drifva
ornen bort fran nastet, omkring hvil.
ket denne slog sina lofvar. Manner
skyndade nu pa omvagar upp till ma.
stet och fam dar barnet oskadadt.
Men hade det varit latt att komma
upp, So var det svarare att komma
ner; han maste binda barnet fast ON
halsen med tillhjelp af en- halsduk och
kom pa det sattet slutligen ned, sedan
han tlere ganger fatt CORA bekantskap
med 6rnens vingspetsar, hvilka dock
ej fororsakade honom nagon namn.
ward skada.
Raddaren, som anade, att barnet
maste tillhora nagon mere dalen bo.
ende och tankte pa f0raldrarnes for
tviflan, lemnade slit arbete och skyn
dade dit ner. Den forsta gard han
kom till. var hdndelsevis just den, dar
barnet var hemma. Har satt modern
d0rren, en- Sam bid af f6rtvinan,
med ansigtet doldt sina handler.
"Sina du," sade mannen, Use upp bara
och sag SEN ON icke Gud ar nadig -
Vid dessa ord, som hustrun knappast
f0rstod, sag hon upp och utst6tte ett
skri vid asynen af slit barn. Hon
ryckte det till sig, foil ner pa sina
khan, tackade och prisade Gud. Lik-
som sorgen f6rut var gladden. nu nara
att ber0fva henne f0rstandet, och Ian.
ge dr6jde det, imam f0rskrackelsen
alldeles vek ifrSn henne.
Till alarnes historic. Vid polytek-
niska f6reningens K0nigsberg sam.
mankomst for en- It'd sedan f6revisade
professor Beneoke cit glaskarl med
alyngel och meddelade nagra upplys-
ningar ON alarnes lif. Det ar en- egen
f0reteelse, ALA i sotvattenshodern
lefvande alar aro honor, och att ha
narne behnna sig i hafvet. Alarne
draga sig mot slutet af sommaren ned
mot hafvet, dit de ankomma pa sen.
h0sten, grafva ned sig anda till huff.
vudet gyttjan pa hafsbottnen och
verkstalla dar under vintern sin fort
plantning. Alarnes aggstockar ligga
invid ryggraden, likna veckiga band,
som SO ut som felt, och innehalla hos
medelstora alar anda till 100000 agg,
hvilka dock aro mycket mindre an
hos andra fiskar. Det unga alynglet
stiger pa warren stora massor upp
till ytan och begifver sig in floder-
ma. De sma 6skarne aro da annu k0n
l6sa och utveckla sig forst soft vat
ten till honor. hvaremot de, som stan
ma qvar hafvet, bli hanar, men icke
uppna honornas storlek dessa bli
den f0rsta h0sten 8 tum langa, den
andra hosten redan l8 tum och pa
tredie aret sd stora, att de komma i
handeln. Eget ar det, att man efter
leken tinner en- mangd d6da honor
vid flodmynningarna. Alarnes lif har
redan langre It'd iakttagits Frank.
rike; det samma har pa den senaste
tiden skett Elbe och Weser; endast
pa Ostpreussens 0odomrade har delta
icke varit moiligt, emedan man dar
annu icke upptackt ynglets uppstigan.
de, ehuru fiskerif6reningen har utfast
bel6ning at den, som kan meddela
upplysningar darom.
Rikedom. 1 Bagdad finnes en- gam.
NAL judisk familj, hvars medlemmar
alltid utmarkt sig genom stor lardom
och mycken valg6renhet. En- afkom-
ling af denna familj, vid mann Samu-
81 Sassun, ar ofverrabbin i staden.
Pa 1840.talet var ater en- David Sas-
sun-hvars far, Abraham, likaledes
var rabbin / Bagdad -f0restandare
for darvarande mosaiska f6rsamling.
En- dag kallade hoEom stathallaren,
Ibrahim pascha, till sig och begarde
en- mycket stor summa penningar
som Ian. David, radd ON sina pen.
ningar. begarde iva dagars anstand.
Denna It'd ham han anvanda att jemte
sin familj och sin form6genhet fly till
Bassorah, darifran han inskeppade sig
till Bombay. l denna stad, som nu
blef hans hem, upprattade han cit
exporthus for hand delsf0rbindelse med
persiska vixen och fortienade en- ko.
lossal form0genhet. Han anlade dar.
pa filialkonter Indiens och Xmas
stora sj6stader, och da han ar 1854
hastigt aled, uppgick hans f6rm6gen-
het till narmare 90 millioner kr.
Hans s6ner, af hvilka en- ar bosatt i
London, aro "benadade" med engelskt
adelsksp, och i Bombay hafva de latit
uppresa en- kolossal ryttarestaty 6fver
drottning Victorias aAidne genial,
hvilken staty dessa dagar aftackts
.....-.1 .I...o licr& cxl, okor