Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1879-06-26

p. o. BOX Alb. Minneapolis, Miral.
A.. Hojsett var de forsta aren
en- valdig jagare, och mangen stat-
lig hjort fck, for hans nastan al
Orig felande kula, bita graset.
Han och en- s. Kjellberg, nedlade
pa tva manader icke mindre an
sexton Mortar, iva bjornar SAINT
en- massa mindre dur sasom Wild
kattor, tvattbjornar m. m.
Dessa nybyggare boUade nu
bortrodja urskogen omkring sina
sma hus, och med tillhjelp af hac-
ka och spade, broto de upp jorden
for att plantera majs och potatis.
Under dessa ar strofvade massor
at sioux-indianer omkring i sko-
garne harstades och voro, fastan
de aldrig skadade nybyggarne till
lif eller lem, hogstr obehagliga
grammar. Mr. Hellstrom berattar,
att de till cit antal af ofver tre-
hundrade, ON vintrarne uppslogo
sina talt inom 80 "rods" fran hans
dorr. Och ofta kommo So man
ga in i hans hus att det blef Of
verfullt. Icke underligt da ON de
vid sadant sallskap ovana nybyg-
garne kande sig oroliga bland de
trolose rodskinnen.
Mar och hvar de kunde, sokte
de- att stjala, synnerligast matva-
ror, klader och sm&saker, varst
voro dock qvinnorna, hvilka vile
ha ALT hvad de sago.
En- gang forsokte tva af dem att
bortstjala cit barn fran Hellstroms,
men mrs Hellstrom, som It'd
markte deras uppsat, lyckades
dock radda slit barn.
Sven Bengtson med familj ha-
de en- Juldagsmorgon gait till ot-
tesangen och lemnat huset ode ;
mar de &terkommo funno de att in
dianerna bortstulit, som man sager,
ALT vagglost.
Mannens enda sysselsattning
var naturligtvis jagten, och sko-
garne har voro sardeles passande
emedan stora bjordar af Mortar
d& betade har.
Mar de fatt mera kott och hui
dar an de sjelfve behofde, gingo
de med delta till staderna och till
Byte sig ammunition, smasaker
och eldvatten, efter hvilket de ha-
de en- olidelig torst. Mar de for
tart delta, blefvo de alldeles ur-
slnniga och hollo cit sadant skrik
och tut, att det kunde horas nils
langt. De undveko annars So langt
som mojligt att tala eugelska, mon
mar de blefvo druckna vile de ic-
ke tala annat.
En- gang hade en- person, vid
det han arbetade med att klyfva
skede, en- lan gre stund staff lutad,
under det att rundt omkring ho-
nom indianerna gingo och jagade.
Mar han slutligen ratade pa sig,
fick han till sin forskrackelse SO
en- indian med spandt gevar, sta
bakom cit trad och sigta pa sig.
Mannen, som trodde att indianen
vile morda honom, borjade sprin-
ga men foil i detsamma omkull,
hvarpa de rode rundt omkring no.
nom uppgafvo ett gapskratt och
sprungo sin vag.
En- AMMAN person hade on gang
ett ratt lojligt afventyr med en- in
dian, hvilket har kanske kunde va
ra vardt att beratta Det var pa
den tiden manga som brukade att
fanga hiortar lefvande pa det satt,
och en- crop grafdes dar, hvarest
djuren hade sin strakvag och Of
vertacktes med nagra latta grenar,
So att icke forsatet kunde ses.
Mar de nu ON nattetid kommo och
gingo for nara fallan, folio de ned
i densamma, som var sd small i
botten, att hjorten med fotterna
kom att sta sd TAFT ihop att han
omojligen kunde hoppa upp.
Emellertid en-, som brukade det-
ia satt att fanga djuren, skulle en-
morgon efter vanligheten ga ut
och Sc efter ON han hade fatt ma
got byte, och byte hade han fatt,
men icke nagon forskrackt hjort,
utan en- svarjande indian, som ro-
pade We och forbannelse ofver de
Invites satt att jaga.
Nagot Stag mellan tiendtliga in
dianstammar ha aldrig staff har
sedan svenskarne hitkommo, dock
lingo de ofta SO dem rustade med
vapen och malade med krigsfar-
GER. taga mot norr for att mota
sina Observation-Disclosures. En-
gang lar cit Stag staff vid Shake
pee, sex mil nedom Carver.
En- nybyggare berattar att mar
han blifvit mera van, och foliakt-
ligen mindre radd for sina roda
broder, kunde det ga bra, mar de
blefvo alltfor nasvisa, att taga en-
stor eller on hogafel, for hvilken de
hade en- sardeles stor respekt, och
=; Go 1a,,o 3i:: an fo;;,,bo Off