Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-09-05

Hvarken de utmarkte italienske in
strumentalisterna, de engelske kori-
sterna eller de internationala orpheo.
nisterna Rafva blifvit appladerade sa
liaigt, sa lange och So enhalligt. Ma.
stan ALA sangerna blefvo "bisserade"
och denna forsta konsert slutade med
en- hyllning, som de unge amatorsan-
garne sakert icke skola gl0mma.
Lagg marke till, att den stora hog
tidssalen var proppfull, hvilket ar myc-
ket sallsynt. Publiken gar ofta af in.
stinkt till forestallningar, som bora
roa henne, och dessutom den ena af
dessa ACKNOWLEDGEMENTS
h0ra sig pa franska operan 1867.
Man yisste hvad dessa korala massor
och denna fina repertoire dugde. Det
varma emottagande, som dag kom
dem till del, hade man redan f0rut
gifvit deras f0regangare for 10 ar Sc
dan.
Det ar 0fverd0digt att saga, att I'M
der 10 ar har den skandinaviska stu
dentk0ren omsatt sig. De unge man,
hvilka af 1887 ars jury tillerkandes
guldmedaljen, aro nu allvarliga lakare,
advokater, politiske personligheter.
Men ON menniskorna hafva f6ran.
drafts, har regementet f0rblifvit det-
Sqmmq SSnC ooh nnucik Ia
! ras allmant svenska skolor; de ut.
CORA en- del af de elementara studier-
ma; dessutom ar Nordens klimat gym
SAINT for r0stens utveckling, och CODA
sangare aro dar talrika.
De skandinaviska studenterna frap-
pera Elder genom sin hallning. Till
den svarta dragten och Invita- halsdu.
ken bara de svenska studenterna en-
hvit m0ssa med svart sammetsband :;
normannen svart m0ssa med silfverga-
Ion. Hallningen allvarlig, manga
pince-nez. Man ser genast, att man
Ell har att CORA med vanlige korister.
Som de 6ppna munnen r0ner man
intryck nastan som ON en- kongress af
lakare skulle borja sjunga st. f. att
diskutera en- feberfraga. Men efter
nagra ogonblicks forlopp komma san
gernas ursprunglighet,, sakerheten i
ensemblen, den otroliga effekten och
f0rvanande nyanseringen af dessa k0.
rer utan accompagnementh helt och hal
let att hanf6ra Ell och halla En- under
fortjusningens infytande fran forsta
noten till den sista.
vi hafva bland dessa folksanger
aterfunnit mer an en- melodi, som
adopterats af vara egna kompositorer.
T. ex. Necken. hvilken A. Thomas fran
borjan till slut intagit sin Hamlet.
............ ........... 80. ........
Orden till sangerna aro nastan ALA
fortjusande, af en- vaiv, nastan roran-
de poesi.
| Sc har en- ofversattning af.'Varen" {:
| Hvarje forsta Maj, huru vadret an
ma vara, sjunga studenterna denna
k6r for att fra den kara varens an!
komst. Ofta betacker denna dag
snon marken och nordanvinden tjuter
genom de hoga :furorna- -gor ingen-
ting! Koren bekraftar, att "varen ar
kommen," och att angarne pryda sig
med blomsterkransar. 0 ljufva ung-
domens illusion! ~ as :,
/ Sc har ett 'bondbrollop." Man stall
ler till de nygifta denna 6nskevisa:
Och dessutom, framf6r ALT, de TO-
sterlandska sangerna, folksangerna
4 hanfora er: :genom deras enthusiasm och
gl6dande karlek.
'sVart land, vart land etc. @
Sc har en- sang, annu Yaltaligare an
s'Marseljasen.' s.,s. e.s= & ..sz.ssss.sis
Man har f6rYanats. att bland de
skandinayiske studenterna fnna gra-
| harsman, som tyckes hafya 6fyerskri-
1 dit studenternas alder.-De narYa.
10 kan dock Iatt forkIaras. De som
tillhort Upsala- och Kristiania-f fore