Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-01-03
Om 6gat och deSs ward.

Menniskokroppen ar sin helhet
sanning ett ibland naturens NEST he.
undransvarda masterverk den anda.
malsenliga inrattningenaf hvarje dess
minsta lem uppfyller oss med beun.
dram for den allsmaktige Skaparens
outgrundliga vishet.
Knappast torde dock nagon del If
menniskans yttre erbjuda ett sa latt
,tillfalle att inse denna naturens anda.
malsenlighet som den del af henne,
hvilken pla' granses for det trognaste
uttrycket liksom ock det vigtigaste
verktyget for menniskans sjal, namli-
gen Ssialens f6nster", 0gat.
Som bekant har 6gat i det narmaste
former af ett klot och ligger inneslu-
tet en- f0rdjupning, hvars ALA vaggar
utg0ras af ben, utom framtill. der det
betackes af ogonlockan. Baktill fin
nes mellan 0gonklotet och 0gonhalans
ben ett rikt lager af mjukt felt SAINT
muskler, hvilka f0rmedla 6gats sr0rel-
ser. Dessutom ligga har blodkarl
eller adror, hvilka tillf0ra 6gat ma.
ring, SAINT ifran hjarnan kommande
nerver, genom hvilka 0gat sattes
forbindelse med william.
En- af dessa nerver har till uppgift
att mottaga intryck af det genom 0gat
utifran instr0mmande ljuset, SAINT Sc
dan fortplanta delta intryck af en-
yttre verld till hjarnan, for hvars
sjalskraft den gestaltar sig den form,
hvari vi sedan var barndom Sc den
omgifvande naturen. Denna nerv
kallas sy7aNervez och al utan tvifvel
0gats vigtigaste bestandsdel. Unge-
far pa Stamina satt, som jag med ham
dens kanselnerver kan kama EFT yttre
foremal, sa liksom "kanner" synner-
ven Iusstralarne och kan underratta
sjalen ON deras form, farg och ljus.
styrka.
Men blott och bart med en- synnery
skulle menniskan Ell kunna hafva nog
for slit seende.
Hon skulle da med denna enlast
kunna uppfatta en- del ljusstralar, som
pa EFT visst satt yidr6ra nerven, lik.
som man med handen endast kan kan.
Ma de f0remal man vidr6r. Derf6re
har 6gat flera andra bestandsdelar,
hvilka hafva till uppgift att samla
ljusstralarne pa det for synnerven
andamalsenliga sattet. Delta SKIER ge.
nom fera hinnor och geleartade sma
kroppar.
Ogonnerven sjelf genomtranger fran
hiarnan baktill 0gonklotets vagg och
utbreder sig sasom en- ytterligt fin hin.
no 6fver det skaliga klotets innansida.
Delta ar den sa kallade 7athi7lnG71
eller synhinnan, hvilken salunda ar
6gats innersta hinna.
Utanf0r denna ligger en- likaledes
mycket tunn, m0rkfargad hinna, Oliver
hvilken EFT nat af adror utbreda sig,
hvarf0re hon kallas aderhinna7a. &C..
nom sin m0rka farg hindrar denna
hinna Iusets intrade 0gat fran orik-
tigt hail.. r..4
,Ytterst kommer den Invita-, harda
hinna, som skyddar sa val for yttre
valid som inifran verkande infamma.
TONER, och som kallas laderhi717,a7a.
Denna hinna ar genomskinlig och
skulle derf6re hindra alt tillh0de af
ljus till 6gat, ON eli dess franre del
yore en- 6ppning, takt af en- genom-
skinlig. men likhet med laderbinnan
fast och hard hinna, kallad hornhin-
| man,. ~ -,;. r..
Men delta ar blott Diet yttre skalet
af ogonklotet vi skola nu betrakta
det, som inneslutss af detta skal. =
Narmast under hornhinnan ligger
en- fargad, bla, gra eller brunaktig
hinna, regpba gshinmas liris). Mellan
den liksom ett aurglas kupiga hornhin:
nan och denna regnbagshinna, hyilken
ligger der bakom, platt sasom urtalan
pa EN- klocka, ar ett litet tomrum, fyldt
med en- klar, yattenlik vatska. Regn-
bagshinnan ar full af blodkarl och pa
baksidan 6fverdragen med ett m6rkt
anne, som ger henne hennes farg.
] midten af den ogenomskinliga
gnbagshinnan ar en- rund 6ppning,
EFT hal, som emot 6gats m6rka insida
ser syart ut. Delta ar pupillen. Ge.
nom vissa musk ler kan denna 6ppning
g6ras Vidare eller smalare. ALT efter
som mer eller mindre ljus skall in.
slappas. Derfor ser man, So stor pu-
pillen ari skymningen. da garna alt