Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-02-28

|
skalade barken, samlade saften och
got henne j KARL, som man giorde sig
af pisangblad. Om- den sk6iing, som
'harigenom astadkoms, kan man CORA
sig en- forestallning, .da man erfar,
att, ett trad ej lemnar mer an 23-35
skalpund saft, och darmed jamfor Of
| van namda massor af guttaperka, som
utskeppats fran singapor,. hufvudsa.
tet for handeln med denna vara; att
donna daraf, maste under de f6rsta
fyra aren minst 100000 trad blifvit
falda. Nu mera ha kompaniets agen-
ter fatt sig alagds att bevilja premier
for aftappningen; dock falles annu
ALT jamt en- mangd trad, emedan Diet
ar en- gangse mening, att den gutta-
perka, som pa detta satt erhalles, ar
battre. Eget ar, att bland befolknin-
gen pa de indiska 0arna bruket af gut
taperka till husliga och tekniska an
damal ingalunda al sa allmant, som
| bruket af kautsju af gammalt var1t
hos Centralamerikas indianer; det Of
van namda yxskaftet maste saledes ha
varit en- sallsynthet, synnerhet som
den raa guttaperkan ar f0ga lamplig
att pa sadant satt ersatta ira, enar
hon, behandlad med handerna eller
under solvarmets inaytande, smart
uppmjukas och bojer sig.
De trad, som frambringa kautsju
och guttaperka, fnnas Ell allenast i
Gamla utan ock Nya verldens var
ma lander. Den basta kautsju fas af
ett Centra1amerika stor mangd f0-
| kommande trad, tf1lhorande slagtet
Siphonia. Guttaperkan hemtas syn
nerhet af ett trad, som vaxer det
sydostra Asien; delta trads veten-
skap1iga namn ar Lsonandra Gutto !;
det blir 40-67 fot hogt och So fot i
demonstrating, har glansande SKIM
artade blad, gula blommor och bar
frukter. Som vi sett, erh0lls saften
forr till storsta delen genom tradets
fallande; man gjorde ringformiga
| skaror barker och satte sedan kokos-
notskal thunder. Nu borras traden,
sasom vid kautsjutappningen. Mj0lk-
saften tjocknar mycket smart efter ut
f6det; imam delta fullstandigt skett,
sammanknadas hon af qyinnor till
valsformiga klumpar. Guttaperkan
har nu ett r0dbrunt utseende, hvar-
emot, da hon ar alldeles rem, hennes
farg ar grahvit; hon utmarker sig i
synnerhet genom en- glatt, sidenartad
CLANS, kannes fet och har en- egendom-
lig laderlukt. Hon ar mycket tat, ma
stan alls icke poros, delta senare
samma man mindre, ju renare hon ar,
och pa denna egenskap heror till en-
del hennes anvandbarhet.
Guttaperkan har vid vanlig varme-
grad en- skinnartad seghet SAINT be-
tydligt summarizing. En- af gutta-
perka forfardigad rem af l qvadrat-
tum demonstrating brister forst vid
en- belastning af 6,975 skalpund. Hon
ar temligen styf, foga elastisk och
tanjbar; vid 32o blir hon b6ilig, vid
49, borjar hon mjukna och kan da
knadas. Mellan 550 och 60o kan hon
utvaIsas, och tva styeken kunna da
latt hopfogas med hvarandra. Ka-
stas hon i kokande vatten, blir hon
mycket plastisk och kan da latt for
mas SAINT bibehaller former efter af-
kylning. Hon ar alldeIes ol0slig
vatten.
Guttaperkans forsta behandling ar
hennes renande fran sma barkbitar,
vaxttradar, jord, smasten o. s. v,
hvarmed hon alltid ar b1andad. Den
ma rensning f6rsiggar pa Diet satt, att
guttaperkan pa en- sarskild maskin
s6ndersksres tunna skifvor, medan
knifvalsarna 6fverspolas af en- vat
tenstr6m, som blifvit f6rsatt med
klorkalk eller natron. Nassau far
darpa ligga i vatten "a timmar, hvar
under ALA frammande bestandsdela1
siunka till bottnen. Den ofvanpa fly
tande guttaperkan behandlas darefte1
med kokhett vatten, So att hon later
sammanknada sig, och de salunda er'
hallna bollarna ga genom EFT valsyerk
som hoppressar dem till tunna skif
!; vor eller taflor. Skall guttaperkaI
erhalla bestamda former, kommer hor
> llksom kautsjut, utan vatten 1 en-
varmd knadapparat. Sedan hon fiir
blifv1t forvandlad till en- mjuk, jernr
deg, fyttas hon ett med anga upp
hettadt yalsverk, dar hon formas till
plata skifvor eller band. R0r af gut
taperka tillverkas af den mjukaste
. degen pa en- maskin, alldeles Iknandt
en- tegelrorsmaskin. Tradar och sno
rem beredas pa samma satt som af ka
utsiu. Uppvarmda guttaperkastye
ken lata fast hoploda sig med hvaran
. drag utan kit; guttaperkan kan dess
utom tryckas formar, pressas 0fve
: karnor o. s. v. Ofta blekes hon afven
} i ssdant fall verkstalles reningen met
synnerlig gomsorg, i Diet man later d
: af skarmaskinen tillVerkade sma bla
+ den ga genom en- af anga driven re
I ningsapparat med hera valsar. Sedal
i nassau darefter ater torkat, loses hol
III kokande nenzin med en- tillsats a
! brand g1ps och falles med alkohol
: hvarpa den Invita- grot, som sa1und
!. Ierhalles, befrias fran sin vattenhaIt
: Tvanne behandlingssatt, hyarige
!. nom kautsjuts och guttaperkans egen
a skaper i yiss man forandras, aro WI
= kaniseringen och horniseringen. Ge
t nom den farra, hyarVid syafvel til
e b1andas, erhalla de storre mIukhet
:-f seghet och spenstighet, genom de
4 i enrara com fiIIpSSF = M fieraEfanGa SAT-