Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-02
T 9 g t.

Bland ALA de VaXtalSter, hVarmed
jorden forser oss, ar det ia, hvilkas
anvandning blifvit sa allmant utbredd
som teets.
Genom hollandska kompaniet Ostin-
diem blef teet borjan af sjuttonde
arhundradet irf6rdt Europa. Fran
HOLLAND 0fverf6rdes ar 1866, genom
lorderna Arlington och Ossary, en- ratt
betydlig "qvantitet tee till England,
hvarest det samma da f0rst gjorde slit
intrade. Man berattar en- ganska kost-
lig anekdot fran denna It'd. Ar 1885
var hruket af tee annu nytt vissa' de.
lar af Britannien. Hertigens af
Monmouth enka skickade ett skalpund
af denna vara till sina slagtingar i
Shetland. Denna kinesiska produkt
var dar helt och hallet okand ; man -un.
dersokte den med uppmarksamhet
man skickade efter kocken, som, med
visst skal, upplyste. att det var en-
torkad 0rt. Man anf0rtrodde at no.
nom den dyrbara gafvan, pa det han
skulle anvanda den sa, som han ansag
lampligt. Han kokade bladen, afsila-
de vattnet och serverade dem som spe.
nat. Man kan forestalla sig, hvilka
miner de olycklige bordsgasterna
gjorde. Denna okunnighet ON teets
egenskaper fortfor ej lange, ty bruket
utbredde sig ganska hastigt England,
sa att en- f6rordning af Carl II fore.
skref, att de cafeer skulle stangas, i
hvilka man drack tee, pa den grund
att man de hallna samtalen uti dessa
etablissementer och de darstades all
mant lasta skrifterna anf0ll hans ma
iestats regering och gjorde rikets fred
osaker. Senare, efter reklamationer
och petitioner fran vardarnes sida,
hvilkas r6relse salunda blifvit tillin-
tetgjord, gafs tillatelse, att dessa
vardshus ater skulle ia 6ppnas, men
under uttryckligt vilkor, att vardarne
skulle utofva en- strang kontroll 0fver
de booker och tidningar, som a ifraga-
varande lokaler inf6G3es, och forebyg-
ga, att dar hollis naget samtal eller
ems falldes nagot yttrande mot rege-
ringen och ministrarne. Dylika matt
och steg kunde naturligtvis Ell annatt
an CORA teet annu mera populart.-
Teet tillhor familjen Isrmstroemia-
ceB och ar nara beslagtadt med de uti
vara drifhus sa allmant odlade came
lierna. Det ar grenigt, alltid gr6nt,
fem till sex fot hogt busktrad, hvars
STAN mater ungefar en- tum genom.
skarning. Bladen aro ovala med ut
dragon spets, omkring en- och en- half
tum langa, vid basen helbraddade, till
den ofriga delen tantade. Vid slutet
af sommaren arc de aldsta bladen har-
da, ofvan glansande, inunder hvitakti-
ga, strafva, spr6da och beska; de yng-
re daremot aro mjuka, bojliga, rodak-
tiga, glatta, genomskinliga och af en-
temmeligen mild smak, i synnerhet
mar man har tuggat dem en- stund. De
hvitaktiga blommorna hafva stor lik-
het med blommorna hos vara vida ro-
senbuskar. Frukten bestar af trenne
skiljaktiga fr6hus, som oppna sig !
midten mede1st en- horisontel springa,
| men af hvilka ratt ofta ett eller tyen-
ne s1a fel. Man fnner dari en- rund
mandel, som har foga beskhet, sa Ian
ge den al farsk, men som nagra dagar
efter afplockningen blifver tori och
darvid antager en- bitter smak.
Man har giort mangtaliga f6rsok att
| iDfora tebusken Europa: men de fe-
/ sta hafva forbIifvit 1ltan framgang,
ware sig pa grund daraf, att frozen va
rit af dalig beskafenhet. mar man er.
Eholl dem, eller till fold af bristande
yarsamhet Yid hemod dandet att en- lang.
re It'd beyara deras vaxtkraIt. ~
Den ola, hvaraf tebuskens fro az
genomtrangdt, .harsknar och skammes
! pa nagra "a dagar, sa att froet ganska
smart forlorar formagan att gro. Mar
Thar funnit, att .basta sattet att trans
portera teplantorna till Europa ar att