Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-02-07
Telef0nen.

Telefonen.
En- brefskrifvare till Goteborgs Han
delstidning, meddelar:
Telefonen ar ursprungligen en- tysk
uppfnning. Ty redan 1851 -konstru
Grade Philip Reiss Frankfurt an'
Main en- telefon, det han tillgodo'
gjorde sig professor Hellnholtz tanke
att en- svang;,nde stamgaffel, mar den
I fOres In i en- elektriSk strOmkrets,
denna krets rnaste frambringa str0m.
impllser, hvilka genom sina verknin.
gar pa en- omvexlande magnetiserad
och demagnetiserad electromagnetic,
kunna hstadkomma precist likadana
svangningar en- AMMAN, genom led.
ming med elektromagneten fOrenad,
stamgaffel. Den apparat. som Reiss
konstruerade, bestod i sin frambrin.
gande del af en- membran, hvilken var
spand Diver en- liten lada 81, att den
rakade svangning, da nagon talade
ned ladan. Pa membranen fanns cit
stycke platina, som darigenom, att
det r6rde sig fran och tillbaka, ON.
vexlande framkallade och -afbr0t den
lediga f0rbindelsen / en- elektrisk
str6mkrets. .GenOm lelningen forbes
de mottagande str0mimpulserna till
en- ledningsrulla, som omgaf IN karna
af jern. Rullan hade den verkan pa
denna karna, att den Stamina pa hvarje
str0mimpuls nagot utvidgade och ater
sammandrog den. Dessl ringa, snabbt
pa hvarandra f6Gande f0randringar,
frambragte en- musikalisk ton, hvil.
ken till antalet af sina svangningar
ffverensstamde med den ton, som
framkallats ladan. De bada tonerna
voro salunda identiska, men den emot-
tagna tonen hade likval icke alla den
gifna tonens egenskaper. instrument
tet frambragte, hur sakta och lagt
man an matte tala in ladan, dock all.
It'd endast ungefar Stamina skrallande
ljud som en- barntrumpet. Den Reiss'.
ska uppfnuingen rakade i glomska.
men ideen upptogs och utyecklades
vitlare Amerika.
De hufvudsakligaste f0rkamparne
for telefonen Amerika aro professor
A. Graham Bell Salem (staten Massa-
chussetts) och mr. E. P. Gray Chi
cago. Professor Bell lemnade Okto-
vber 1875 inf0r vittnen det f0rsta prak-
tiska beviset pa sin telefons brukbar.
het. F0ljlen daraf blef. att mellan
Boston. der Bell haller sina forelas.
ningar, och Salem Ell 20 kilometer lang
ledning anlades. Pa denna ledning
lyckades det professorn Januari
1877 att framkefordra ord icke blott
h0rbart, utan afven sa, att ton och
klangfarg hos olika roster kunde ur-
skiljas. Under f6rs0ket sjOng ett
fruntimmer romansen "Sommarens ST.
sta ros,'' och hvarje not h6rdes. To.
nerna gjorde det intryck, som ON ah5-
rarre befunno sig i bakgrunden af en-
konsertsal, omkring 100 fot fran san.
gerskan. Vidare f0rsok ledde till, att
afven skratt, applader och instrument.
musk kunde OfverfOras fran en- plats
till en- AMMAN; en- violin kunde urskil.
jas fran en- violoncell, o. s. v. Det
storsta afstand, pa hvilket prof. Bell
hittills kunnat arbeta med telefonen,
utg6r 23O kilometer. Emellertid .har
han ytterligare fullkomnat appar;lten
darigenom, att han stallet for elek-
triska batterier infort permanenta
magneter.
Grays apparat 6fvertraffar visserli.
gen Bells ,6fvervinnandet at storre
afstand, men star tillbaka for den
samma / mangfalden If anvandandet.
Detsamma CALLER ON den apparat,
hvarmed Cromwell Varley s0ker gor:,
telefonen popular i England. Bada
apparaterna bero pa magnetiseringen
och demagnetiseringen af en- jernkar.
ma, SAINT sattas verksamhet medels
en- klaviatur. De aro telefoniska pla-
nos, Med deras den vanliga telegra-
fen nara staende inrattning hanger
tet sa tillsamman, att de icke, sasom
den Bellska apparaten, omcdelbart ut
ifran upptag;s den ton, som de skola
fora yidare, t,tan sjelfve maste alstra
den !; de CORA intet ansprak pa att be
fordra andra toner. Den Grayska ap.
paraten ar efter sin konstruktion en-.
dast egnad till 6fverforande af musi.
k;lliska toner, men icke af sprakets
toner: Delta uppnar icke ems Varleys
apparat; den kan Ell 6fyerfora ljudet
af menniskor0sten, ej heller atergifva
den af ett enskildt instrument spela.
de musiken. ALT hvad han kan utrat.
| ia ar, att han atergifyer hvarje honom
meddelad ton pa andra sidan.
Vid jenf5relsen mellan de tire appa
lraterna maste den Bellska synas den
| 5fyersta tyska telegrsfmynd dlgheten
sasom den full mligaste. De med med
den Stamina har anstallls f0rsok hafva
Ibekraftat denna uppfattning och icks
blott nppfyllt. utan vida ofvertrat tSat
s - "a - z, r,nuorn lao haI