Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-03-14
MINNEAPOLIS MINI, ToRsDAGEN DEN MARS 1873 -
financierer studera for att tillfredsstal.

.yjG!i.iEi N::9 Hsi3ji 35i3fiGjE y zL55I l. -
fnancierer studera for att tillfredsstal-
lande l6sa. ii s;:l$: ! Ga.&&z:';s. ;s,..i5tt {: Z
lfamp:. Nj behagari att tituIera
mig for financier5( (lat vara pa spe eller
pa allVar-gor SAX samma, ty jag har
aldrig gjort ansprak paatt vara nagon'
f6rstamigpaare finans-vasende detSmer
an annat vanligt folk, men jag 'har all
It'd varit road af att f6rs0ka att l0sa
en- qvistig knut for min egen til1freds!
stallelse, afven ON problemet gait Of.
YER min horisont.) Lat oss oss darf0-
re jemf6ra vara ideer i denna SAX.
Jag tror vi aro af olika iasigter liksom
var samhallstallning och vara intres-
sen aro olika, emedan nj tilIh6r kapita-
listklassen och jag arbetsklassen. J.:
Scamp: Ma, So kom fran med edra
ideer da.
Tramp: Det gar inte i ett skutt
det. Till att borja med, aro vi ju
eniga ON att pengar ar en- mattstock,
med hvilken vi mata landets verkliga
egendom och att denna mattstock ar
en- skapelse af lagen. Lagen ar ju en-
skapelse' af var styrelse och sty-
relsen i sin ordning ar ju en- ska
pelse af landets befolkning som
tillsatt den och betalar den for att
stifta rattvisa lagar, hvilka skola huff
vudsakligen afse det mesta CODA for
det st0rsta antal medborgare. Sale
des ar ju penningen var egen skapelse,
som vi for beqvamlighetens skull
kommit 6fverens att mata warden lik-
som med alnen eller vagen?
Scamp: ia, visst ia.
Tramp: Regeringen har ju saledes
rattighet att tillverka desse vardema-
tare utaf hvad slags materiel hon will,
endast de CORA sin tjenst?
Scamp: Naturligtvis. Regeringen
ar suveran.
Tramp: Hvad menar nj da med,
att det ar regeringens skyldighet att
tillhadahalla landet med CODA pengar !!
Aro inte ALA pengar, som regeringen
Installer, CODA, da hon satt sin STAMPED
darpa antingen materian ar hard me-
tall eller paper, da 40,000,00 menni-
skor och hela landets egendom star
| sakerhet?
Scamp: Jag menar att det ar rege-
ringens skyldighet att tillverka denna
| vardematare--penningen af en- METAL
som afven andra landers folk erkanna,
som sig sjelf eyer det varde den re-
presenterar och inte likt papperet re-
presenterar vardet genom l6fte. Den.
ma METAL ar guild.
Tramp: Men finnes nog af denna
METAL inom landet for rregeringens be.
hof att tillverka ett be1opp tillrackligt
for landets behof2
Scamp: Nej; men det ar inte he'll
Ter nodvandigt. Meningen ar att gull
det skulle vara en- sorts grundval, sa
att ALT paper, mar inhafvaren 6nska-
de, kunde mar som helst utbytas mot
guild, ty papperet hade da samma var.
de och erfarenheten har visat att
da en- sadan saker grundval fnnes for
penningevasendet, guild sallan efter-
fragas for att betala annat an den ut
landska handelsbalansen, ifall en- sa-
dan uppstar, ranta q stats och andra
obligationer hallna andra lander och
att man mycket val kan halla en- Sc
delmassa i omlopp 3 a 4 ganger st6rre
an guldet man innehar att inl0sa den
med.
Tramp: Och hvem skulle utgifva
dessa pappersdollarne grundade
pa en- dollar guild?
Scamp: observation-disclosures under
uppsyn af regeringen.
Tramp: Jag f6rstar ideen mycket
| val. Delta blir ett fett kontrakt for
de af regeringen alltid omhuldade
bankerna, delta kommer att CORA det
m6jligt for peningefurstarne att bilda
en- liga (pa hvilka vart land har sa
manga sorgliga exempeD och, mar de
behaga, frambringa en- penningekris
genom att med st0rre summon paper
bortf6ra grundvalen. Mar grundva-
len lag oantastad hade ju en- dollar
af sadana papperspengar varde af en-
dollar endast inbillningen i yerk-
ligheten wore en- sadan dollar ward en-
dast 33 cents, men antag att grunden
skulle ha fyttat intill penningefur-
starnes kassahvalf en- vacker dag med
endast en- tredjdel af den utestaende
pappersvolymen inl6st-hvad wore da
de andra tva tredjedelarne varda ?
Name vi icke da fnge CORA som in
hafvarne af Litchfelds-bankens certi-
kater: ga och titta pa dem, och for
resten likt de gamle, afskedade ku-
skarne gladjas at smallen. Nej, hr
Scamp, intet will jag vara engenkar,
men Jag tror min idee ar battre. q III
Scamp: Har kommer en- bekant
som jag maste traffa. Det skall ALA
fall bli roligt att hora er idee harnast
vi trafas, he. he. he. /. .gamle
pratmakare. ,a@
/ Tramp: Att right, han rostar inte
dar han ligger sa lange..
t Litchfeld Febr. 1878.
f., - 3 ~-.& K. X.