Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-10-03


hveteh laremagnater fatt denna
jernYagslinie att k6pa pa ensamma
lar. Pa sd satt, ser nj, blir-nagra IA
man Minneapolis maktiga att be-
stamina priset pa tusentals landtbru.
kares prod dukter, ,emedan den fria kon-
kurensen, som ar lifyet ] handeln,
blifVit utdrifVen. Denne agent un-
derrattar oss hEad pris han har fatt
order att betala och delta ar Ikaledes
var lag; vi "a ta' emot, hyad vi kun
ma ia. M sedan elevatorb rbolaget
hjelpt mjoInaref foreningen att grade
IA yart hVete till mo 8 och mjolnare-
f0reningen varit omtanksam nog
att gora en- prisskil1nad emellan MO 2
och no az fran Is till 20 cents ina.
gonting som vi aldrig hort forr), ga
vi med dessa lumpna SIS cents pr bush
el for att CORA vara uppkop. Men nu
m0ter oss ett helt annat f0rh allande.
Nu ar det inte koparen langre som
bestammer priset utan saljaren. Agen-
ten undertaken oss hvad priset ar pa
ALA de o1ika akerbruksredskaper vi
behofva k0pa; det tjenar till intet
att pruta, han har bestamda priser.
Lika litet gagnar det att resonera
med honom ON det oratta uti att vi
skola n0dgas betala fran so till 200
procent 0fver produktionskostnaden
for redskap som vi beh0fya k6pa och
tvingas att salja vara produkter un.
der produktionskostnaden. Han ar
endast agent och kan Ell hjelpa delta.
vi ga vidare handelsboden; afYen
dar bestammer saljaren priset pa sina
varor: med ett ord: hyart vi ga for
att kopa, bestammes priset af salja-
rem, men da vi salde var det k0paren
som bestamde det. Saledes ser nj,
att det spekulerande elementet be-
stammer priset bade pa hvad de pro-
ducerande salja till dem och k0pa
utaf dem. Ar inte delta forhallande
tydligt nog for att inse, att deti yerk.
ligheten inte beh0fves mer an en- for
att CORA upp en- handel? ON nu en-
ar fullkomlig diktator, hvad ar den
andre annat an en- fri slaf
FISCHER: Nj har ert egna satt att
resonera, min kara Bonds, det dar
har jag verkligen aldrig tankt pa.
Men ON delta skulle kunna kallas en-
sorts slafveri, kan nj saga mig orsa-
ken dartill, hvarfore dessa fria slaf-
yar underkasta sig slafveri nagon
slags form?
Bonds: Det har jag inte It'd att
svara pa nu. Harnast skall jag gerna
sta er till tjenst. Sc bara pa den dar
tjocka tysken hur han s0ker att smita
sig upp fore mig, farval! Till ty-
sken:} H0r pa nj gamle biertapp!
Det ar min tur att bli rakad f0rst,
jag var har fore er!
TYsKEN: Ish das SO!
Bonds: Ja-a!
Litchfeld Sept. 1878.
X. X.
[Med v0rdnad for vannen "Bondis"
asigter, maste man dock erkanna, att
hvad priset pa hvetet betraffar, sa
halla mjolnarne Minneapolis det Of
verhufvud S cents pr bushel h0gre an
Milwaukee. och New York-markna-
den. I forliden vecka t. ex. betaldes
efter St. P. & P.-banan 70 cents for
NO 2, hvilket Milwaukee samma dag
gallde endast 81 cents. Transporter
till Milwaukee ar 20 cents; alltsa be-
talte agenter or"Millers Association"
cents mer an nagon AMMAN uppkopa-
re kunde betala. Wore det name
icke lika ratt att pasta, att Minnea-
polls bade kan och will betala mer an
Milwaukee, och att det ar delta som
drifvit- bort neutrality-suspicious..
Hvad graderingen betraffar, hanvisa
vi till andra sidan af dage blad,
hvaraf framgar, att det ickear Min
neapolis mjolqvarnar utan elevator
kompaniet St. Paul SAINT b6rsen i
Milwaukee som bestammer gradering.
Red.]