Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-04-18
For farmaren.

Majs f6rlorar vid torkningen en- fem
tedel af sin vigt och hvetet en- fjorton.
dedel.
Genom att goda en- 50 alltfor mycket
f6rlorar den f0rmagan att fortplanta
| sig.
En- ny slags hastsko har nyligen upp-
funnits och hotar att helt och hallet
uttranga den gamla. Den gar under
namn af Yates hastsko och bestar af 3
lager af oxhud, sammanpressade en-
stalform och darpa behandlade med
vissa kemiska amnen. Den varar lang
re an den vanliga hastskon, wager en-.
dast en- fjerdedel sa mycket. g0r icke
hofven nagon skada och glider icke
en- gang pa asfalt. Den ar mycket
elastisk och sluter sa TAFT till hofven
att hvarken lord eller nagot annat am
ne kan tranga emellan skon och hof-
ven. Uppfnningen ar emellertid icke
ny. Under kriget mellan Rom och
Kartago brukade ryttarne binda raa
oxhudar under hastarnes f0tter for att
skydda dessa under de stora strapat-
serna.
Man b6r icke hafva Aera gass an 3
for hvarje gaskarl. Bet f6rsta aret
lagger en- gas endast ia agg, men Sc
mare, ON hon far riklig f6da, anda upp
till 30. Det handler ganska ofta att
man far hjelpa gasungarne ut ur ag-
get; men man Dor darvid ga sardeles
forsigtigt till vaga, sa att de icke kom'
ma att bloda, ty da ar det f6rbi med
dem. Ungarne beh0fva icke mat un-
der de forsta IL timmarne ;bl0tt br0d
med kokt potatis och en- torfva med
fnt gras SAINT rent vatten ar ALT som
de beh6fva. Solsken g0r att de vaxa
fort, men regn ar deras farligaste f.
ende. Da bora de stangas inne sa
afven under stark blast, da en- gasun-
ge har ganska svart att resa sig, ON
den kommer pa ryggen. En- gas kan
g6das i veckor; ett pound hafre dag
lligen den forsta veckan och sedan en-
mindre ration. Aro @fjadrarne full
standigt utvuxna, sa kan gasen ploc.
kas, utan att detta medf0r nagon
smarta, ON man eljest gar I0rsigtigt
till vaga. Det ar vanligt att plock-
ningen f6retages 3 ganger ON somma-
rem. Fiadrarne under vingarne bora
icke borttagas. AT en- gas far man
pa delta satt ett pound fjader under
loppet af sommaren.
- En- vigtig fraga ar den, huru korna
bora fordras fore. och efter kalfnin.
gen. Hialmar Nathorst svarar darpa
i sTidn. for jordbruk:" Korna maste
da de skola kalfya, vara i h6gt hull,
men eli vara godda. Dock bor man
minst 8 dagar fore kalfningen ej gif-
va kraftfoder. ty darigenom okas ia.
ran af kalfningsfeber Ell sd obetydligt.
uar kalfningen forsiggatt, begas van
lligen det felet, att korna genast TO-
dras mycket starkt. Delta ar bestamdt
| skadligt, och man Dor ej gifva hvad
som kallas full fodri1g f0rr an kon re,
pat sig efter kalfningen och mjolkaf-
s6ndringen blifvit fullt normal, hvil-
lket eli intraffar f6rr an dagar efter
-kalfningen. -
Under den It'd, som kon darefter
mjolkar NEST, CALLER. det att f6da
henne val och att gifva ratt mj6lk-
alstrande foder. En- salltf6r ensidig
kraftig fodring, som .yerkar go.
dande. leder Ell. till malet, ntan har
It'll fold att kon ALT for smart blif:
yer brunstig ig, ia kan t. o. m. yerka dar'
han, att hon Ell blifyer dragtig utan s.
! k. 6fverl6pare. Har daremot TO
dringen varit god och sardeles riktad
pa att vara saftig, och ymnigt med
1ni5Ik frambringats sd kommer den It'd,
lda kon omkring tre manader efter