Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-02-14
om djursklydldsforeun

i-CoSAAVAe9SHS = ~ ~~~
skyddssaken gjort de st6rsta framsteg.
Har bildas arligen standigt Aera fore
ningar, har 1nnss manga man, som at
denna SAX egna ?he1a sin It'd och for
maga. sarskildt Dor framhallas hr
Bonard, som for nagra ar sedan shank
te 800, 600 francs till djursky yddsfor-
eningen New York. De tidskrifter,
som af f6reningen utgifYas, utga EFT
oerh0rdt stort antal exemplar, ett be.
Wis pa den storartade omfattning, som
f0reningens verksamhet uppnatt.-1
Uti Europa ar det foretradesvis Eng
land, som kan anses for djurskyddets
f6rlofvade land. .Ingenstades ,fnnas
strangare lagar mot djurplageri. an
dar. Ingenstades ser man personer,
tillh6rande de h6gsta .samhallsklas-
serna ifrigare arbeta for djurens
skydds AMI England. Londonforenin-
gen 1itger en- manadsskrift The An
imal World (Djurverlden), som for
narvarande ar spridd i II million
exemplar. Sedan f6reningens upp-
komst hafya mer an 10000 atal med
fort af.-Afven Il Frankrike har
man, sedan kriget upphort, anyo bor-
jat med kraft arbeta for djurens
skydd. F0reningen Paris raknar
cit mycket stort antal medlemmar,
och dess arsinkomster uppga till Of.
yer 10000 francs. Afven denna for
ening eyer en- tidskrift, som sarskildt
synes egna stor uppmarksamhet at
ALT, som hor till foglarnas skydd.
Bland annat har f6reningen latit plan
terra en- mangd ronnar Boulognesko-
gen, pa det foglarna ma lattare kun.
ma skaffa sig foda under yintern.
I Schweiz ha de ovanligt talrika
djurskydd yddsforeningarna de sista aren
adagalagt en- h0gst beromvard.yerk-
samhet och ifrigt arbetat bland annat
for foglarnas skydd, for forbattrin-
gar sattet att transportera kreatur,
for astadkommande af andamalsenli-
gare seltyg SAINT for att bereda skjuts.
hastarna en- nagot lindrigare lott
Bland de tyska foreningarna har sar.
skildt den Mynchen, som raknar om@
kring 2,700 medlemmar, gjort myc-
ken nytta; under aret 1872 blefvo ge-
nom dess atgarder ej mindre an 265
atal mot djurplageri vackta, af hvil.
ka 225 ledde till de anklagades be-
straffande. Det ar vidare denna for
.ening, som .hufvudsakligen arbetat
pa att fa utredt, hvilket slagtnings-
satt ar det minst smartsamma. Utaf
de tyska f0reningarnes tidskrifter ar
Berlinerf6reningens organ, Ibis, storst
och vigtigast. E<-~..>.lg.
Slutligen bora wi omnamna den in
ternationela urskyddskongressen,
som hollis i London den l5-23 Juni
1874, vid hvilket tillfalle Londonfor-
eningen tillika frade slit 50.irfga ju-
bi!eum. Har funnos samlade mails
man for: en- mangd f0reningar fran
skilda lander och stader, fran Paris
och Hamburg, MoskWa och Kalkutta,
New 7 York och Weiningen!"Vi sko-
Ia har icke uppehalla oss yid de florida
diskussionerna, utan villa blott NAM
ma, att bland de afhandlade amnenat
forekom en- mangd af intressanta fra
gor,5 sasonl rrorande basta slagtmeto.
den, forslingen .af kreatur till lands
och sjos, skyddande af fyttfoglar,
pinsamma svetenskapliga ron pa lef-
vande dur, rata sattet att sko ha-
star, anordnande af yattningsstallen.
for kreatur, andamalsenlig yag- och.
gatlaggning, bruket af nunkorgar for
hundar, Observation-Disclosures pakar, och
sd vidare. s ~ ;.5..s 3 81 55S D., :s5z q: 4.