Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-03-21
MINNEAPOLIS, NINN TORsDAGEN DEN 81 MARS 1878. @

{, IN ~ .r lVlllN'.ll-'YsE-L:Il;Al L:Il;A
ming, d.7v. s. tager svattneti for land
och landet for yatten, ty en- mangd
mindre sjoar och etrask fnnes har Of.
verallt hyart man ser, sa att 0gat har
i omvexling och ej tr0ttnar vid den en-.
formiga yyen, som de- fiesta andra
Eprairier f0rete. Dessa sj6ar. aro dess.
utom sa fulla med manga sorters fisk
af anda, till so pund i vigt, att man t.
ex. ON warren vid den vanliga isloss-
ningstiden endast beh6fver. taga en-
h6gaffe1 eller grep pa axeln och lunka
astad ned till forsta utlopp man traf-
far, och So ssharpunera"" den i stora
stimm packade fsken, hyarefter man
inom en- timme eller par kan hafya en-
bel yagnslast full af olika sorters fet
och 5valsmaklig fisk Vidare arc dessa
sj6ar under vissa tider, af aret till den
grad betackta med vildgass och an
der m. fl. sj6fogelarter, att man knap.
past kan urskilja nagot utan endast
en- massa fjader af ALA m6jliga kul6.
rer.
Da nu hartill annu kommer, att
sjelfva prairien hvimlar af akerh6ns
och annat lackert villebrad, So lar det
val icke forvana dig att din Onkel,
som ar en- gammal fskare och jagare,
riktigt yattnas i munnen, dels att ho-
ra omtalas och dels att med egna 0gon
hafva fatt SO denna rikedom pa ALT
som kan vacka hans passion och till
fredsstalla hans lystmate.
Jag namnde ju afven ON de landtli.
ga nojena, och skall darfore nu f6rso-
ka att gifva dig en- idee ON detsammas
beskaffenhet.
Sommartiden aro saval farmarne
sjelfve som deras kara halter jemte
ALA huset varande arbetsfora indivi-
der, fran tidigt ON morgon till sent
ON qvall, sa upptagna af sina sysslor
bade inom och utom hus, att ingen It'd
lemnas Orig for nojen ellerf6rstr0el-
ser af nagot Stag, med undantag en-
dast af det fran faderne arfda, vackra
bruk att pa 'hvilodagen samlas i Guds
hus och dar gemensamt tacka och lof-
walden Allgode Skaparen for ALA de
gafvor saval i andligt som lekamligt
afseende, hvilka Hans aldrig tr0tt.
nande, gifmilda hand f6rlanat at sina
barn. Men sa kommer hosten och
den langa vintren, och da blir formal
landet annorlunda; 'ty 'da hafva dessa
idoga landtboer god It'd att afven eg-
ma sig at andra forstroelser.
Under nina fem dygns vistelse har
har jag variti tillfalle att bevista 2:ne
s. k. parties el1er kalaser, hvilka
delta '.ssettlement''' So har vinterti.
den tyckas hora till ordningen for da-
gen; och till ett tredje sadant blef jag
afven inviterad, men hade tyvarr icke
langre It'd att qvarstanna dar pa plat
sen for att kunna bevista detsamma.
Det ar verkligen uppfriskande for
en- stadsbo att Sc dessa landtlifvets
vardiga REPRESENTATIVE samlas pa sina
lika trefliga, som enkla gastabud.-
Kort fore middagen bruka gasterna
vanligen samlas, och sedan maltiden,
hvilken,inom parentes sagdt, hvad rat
ternas mangd och beskaffenhet betrafo
far, f0ga star efter en- vanlig stadsmid.
dag, ar undanst6kad, begynna bade gam.
la och unga att roa sig pa basta satt
nagra prata och glamma, nagra sjunga
och andra, hvaribland hufvudsakligen
mammorna, som sallan kunna f0rdrif-
va tiden utan nsgon bestamd syssel-
sattning, sy eller sticka strumpor at
papporna och de sma, r6dkindade
ssparaarne," hviIka sistnamnda under
tiden husera omkring i huset, So att
vaggar och tax aro fara att ramla Of
veranda.
Efter att hafva inmundigat efter-
middagskaffet pa akta svenskt maner
men med ty atfoljande mycket mera
bullar och bakelser an hvad det gam
la landet ar brukligt--skiljas gasterna
at vid pass 5-tiden, da hvar och en-,
mold med sin dag, skyndar hem till
slit imam m0rkret inbryter.
Eft annat Stag af sociala samman-
komster, som har aro blifna pa modet,
aro de s. k. '.syf6reningar," .hvilka
hvarje Torsdag hallas turvis famil.
ierna och dit afven saval gamla som
unga samlas. Fruntimren for att sy,
virka och sticka hvarjehanda klades-
persedlar och andra f0rn0denhets-
artiklar, hvilka sedan saljas pa aux.
tion och hvaraf inkomsten dels till
faller kyrkan och dels utdelas sasom
fattig: eller sjukhjelpe inom forsam-
lingen SAINT till missionsverksamhe-
ten, afvensom hvarjehanda andra val
eorande andamal.
Karlarne som atf6lja lsina hustrur,
fastmor eller systrar till dessa sam
qvam, kunna naturligtvisicke pa sam
ma satt som. fruntimren bidraga till
det asyftade andamalet, men de ia i
stallet lemna sina bidrag i form at
blanka silver" r-"pluringar,"' $hvilkas
storlek gifvarne sjelfya bestamma ef-
ter deras rad och lagenhet. ~ !.
Du ser haraf, att dessa f6rnuftiga
landtboar veta f6rena nytta med mole
pa sina sammankomster och Ell for
drifya tiden med sadant fafangt5
.snick. snack som nj f0rderfVade'
stadsboer CORA. ,sSy .zsssssss.55s sesss s.t55ss.s.. II
Att folket har allmanhet star
framom sina landsman manga andra
landtliga samhallen, torde mycket
kunna tillskrifvas den omstandighe-