Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-09-19
Eft ord.

Ocl llKVal luTu myCkoG Utuo SOuV
och ondt kan det 81 astadkomma !!
bet kan sprida valsignelsens ro-
senskimmer. ofYer en-, .menniskas
lefnadshimmel och gjuta frideps,
och forhoppningens balsam i hen
mes af bekymmer och orc tarda in
re, men det kan ock q andra sidan
forgifta till och med den fridfulla-
ste och menniskovanlig caste SHINES
forfattning ochverka morker, dar
hyarest kanske ALT f0rut var idel
ljus. Det beror namligen helt och
hallet af det satt, hvarpa ett ord
uttalas, ty samma ord, som den
enes nun Guder godt och vanligt,
kan den andres framkommai den
NEST skarande motsats. Fraga vi
oss sjelfve, ON denna olikbet ar
: betingad af nagon slags nodvan-
dighet, So maste svaret oyilkorli-
gen varda nekande. Ej ar det
val namligen. nodvandigt, att. af
tvanne ting vaGa det siimsta: att
lata, som det heter, grodor hoppa
ofver lapparna, da man med litet
aktgifvande pa sig self och litet
kraft william kan foras vettet och
det sunda fornuftets- mamma till
torgs. Och for ofrigt gifves, som
sagdt, ingenting som ar mera eg-
nadt att foda orc och tvedragt
bland jordens soner, an dessa ord,
som man So gerna alskar att kalla
forhugna, men som likval med
storsta skal kunna kallas lattsinni-
ga foster af en- obetanksamhet, den
dar ingalunda far anses vara helt
och h&llet ursaktlig. Ett ord,
sprunget ur 'ett vanligt hjertas
dup och uttaladt med hofsamhet
och sans, verkar ock mangfaldigt
mera godt an samma ord, uttaladt
pa cit satt, som andas bitterhet
och ondska. Man far ej inbilla
sig, att man genom anvandandet
af hogljudda, skarpa och bittra
ord kan lattare forskaffa sig lyd-
mad ~eller vanskap! Tvartom vac
ker cit dylikt upptradande alltid
ovilja-ja, till och med forakt.
Huru kraftigt ar daremot icke ett
godt ord! Hvad afven de harda-
ste uttryck, ia till och med Stag 81
form& &stadkomma, ar cit enda
litet godt ord stand att utratta.
Det ligger darfore ock mycken
vigt uppa att vid barnauppfostran
saval hemmet som skolan vid be-
hoAiga rattelser 81 anvandas har.
da och hjertlosa ord, ty darigenom
forhardas So smaningom barnetf
SHINE och cores otillgangligt fo,
ALA adlare kanslor, william slappas
och liknojdhet installer sig forr el'
ler senare. Cores daremot barnet
med vanliga, men allvarliga ord
uppmarksamt pa sin forseelse och
pa fojderna daraf, da skall helt
visst frukterna varda annorlunds
och det vaknande battringsbega
: ret af sig sjelft hamta styrka at
undhy hvarje aterupprepande a
forseelsen. Coda ord aro der
NEST valsignelsebringande days
for dygdens ur hjertats dup upp
spirande adla brodd; da daremo
c,hyarje bittert och h&rdt ord ellie
uttryck kan betraktas sasom de
all god sk0rd forstorande ograset
. Hvad som CALLER ON barnet
CALLER ock med afseende pa d
oskaliga djuren. De foorsta Wiser
ligen 81 hvad vi saga, men de fat
ia mar man talar vanligt till dem
Som bevisl ldarpa, Taste Vi .:har on
dagen foljande, som afven kommi
.oss att skrifva dessa rader:5
sEn karl korde en- dag en- karr
uppfoor en- gata !; hasten hade at
slapa pa ett mycket tungt las
och vande 81 sd, som drangen Or
skade. Denhe var vid daligt lyr
ne och slog hasten, men han stee
rade sig och slog bakut och antir
gen vile eller kunde 81 ga den o.
skade vagen. En- AMMAN karl, so1
foljde med karran, gick fran ii
hasten, klapp pade honom pa halse1
talade vanligt till honom och sad
i en- synnerligt vanlig ton: vi
II du 81 Cd fran, min gosse ~ Hi
stem vande hufvudct mot honon
taste sina stora ogon pa manner
Iksom vile han saga sag ska
CORA det for din skull, emedan d
III beskedlig emot mig, Z och lac
darefter hela sin kraft j selen san
yande at det onskade hallet san
trafvade raskt framat, liksom Ia
set yarit en- leksak. So kraft
kan ett godt ord verka.
Tagom ,darfore vara pa var tu
ga Bort med ALT, saa i ord 50
handling, som kan vara egnadt !