Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-03-14
- a nm tai
$1,000
mellan
Scamp och Tramp.

Scamp: Halo, min kara Tramp
Nj tycks ej ha kommit langt med ert
arbete sedan jag sist sag er.
Tramp: saa, tycker nj det :! 10,
jo, folk som aldrig CORA nagot sjelfva,
aro alltid de skickligaste i konsten att
rakna ut huru .mycket andra kunna
CORA pr vecka, dag och timme. Jag
har sett manga valsignade med en-
mage lik er ia fatt i spaden, for att
visa arbetaren huru manga torfyor de
kunna uppkasta pa Is minuter och
huru manga qvadratfot delta 1ttgor,
hvarefter de med mathematisk saker.
het pa papperet visa honom, huru
mycket delta blir per timme, dag,
vecka o. s. ", men det faller sallan
desse herrar in att utstracka expert.
;mentet till vecka eller manad for att
.6fYertyga sig ON samma resultat kan
ernas langden som de f6rsta Is mi
nuterna.
Scamp: All, ha. Nj ar munvig
som vanligt nj, men mar ALT kommer
omkring sa kanske ON nj hade lemnat
edra flosofska betraktelser 6fver vart
lands politik till man som begripa
dylika saker battre an nj och uteslu-
tande sk0tt ert arbete, sa hade nj
staff er battre an nj gor.
Tramp: ia visst ia, det will saga
med andra ord, att jag skulle ge er
rattighet att styra bade er sjelf och
mig. Nj skulle bevaka bade edra eg-
ma och nina intressen styrelsen-med
cit ord nj skulle tanka bade for Ell
sjelf och mig-och jag skulle saledes
arbeta bade for mig sjelf och er-nej
tack, min here, det ar slut pa den
gamla gyllene tiden. vi ha lange nog
gifvit er dessa privilegier, och nj har
brukat dem till er egen fordel och likt
mjolnaren behallit det basta af jor-
dens alster, da vi daremot fatt n6ja oss
med afskrapet. Finge delta fortsat-
tas, skulle vi smart finna republican
f0randrad till cit kejsared0me eller
nagonting dylikt, med en- stor del af
var producerande befolkning reduce
rad till viljel0sa arbetsslafvar, litet
battre an negern under slit slafviska
tillstand, under ett fatal hjertl6sa ka-
pitalister som af frukterna fran vara
muskler blifvit dubbade till hertigar,
prinsar och lorder, for hvilka det blef-
We nodvandigt att bara m0ssan hand
pa 10 famnars afstand imam man mot
to dem och bocka sig sa djupt att nae
ken kunde ga ur led for att ej adraga
oss deras onad. Och till bel6ning for
ALT delta skulle de troligen behandla
oss ungefar pa samma satt som vi be.
handla vara bistockar: vi ta' hvarje
host ifran dem all den honung vi tro
de mojligtvis kunna lifnara sig foru.
tan under vintern. Det gar inte an
att ta' So mycket att de svalta ihjal,
ty da inge vi ingen honung alls nasta
h6st-men ON bien arc halfsvultna pa
warren lara de bli latta och lifiga att
arbeta un ler sommaren.
Scamp: Nj ar alltid benagen att Sc
sakens. morkaste sida; man beh6fver
val ej att ga till dylika ytterligheter.
t Tramp: Jag har ingen benagenhet
att Sc sakens m6rkaste sida, men or
idee att tanka bade for or sjelf och
mig har som en- naturlig fold att jag
inge arbeta bade for mig sjelf och er,
och en- sadan idee i en- republik kan
jag Ell inse kan frambringa andra f6lj.
der, ON den efterfoljdes.
Scamp: Men nj som ordar So myc.
ket ON kapitalister, hvad forstar nj
egentligen med kaptitalist! ar inte
landets produeerande befolkning kapi.
talister?
/ Tramp: Visserligen ar en- del at
dem kapitalister; men hvad jag me-
mar med kapitalister, aro man med
Store eller mindre summon kontanta
penningar, hvilkas hufvudsakliga yr'
ke ar att lana ut pengar och att spe
kulera med dem pa de produktiva yr'
kena men icke producera nagot sjelf
va. Men tillat mig att CORA er er
fraga: hvad ar kapitals
/ Scamp: Med dstorsta n6je, min van
Eft lands egenthga kapital ar dess
varde i materiel egendom; 'kontants
penningar aro en- skapelse az lagen att
mata sadan egendoms Yarde med.
Tramp: Delta ar ocksa min asigt
att penningen ar en- skapelse af lagen,
Imedan regeringens STAMPED fnnes dar
pa, som egentligen ger honom vardet
och bestammer att delta ar en- dollar
ware sig metallen eller papperet p;
hyilket stampeln star j sig sjelf egel
delta varde eller ej; och da penningel
gor sin tjenst att mata landets egen
dom j handel man och man Femellal
ar ju aItshyad vi 6nska. Men hva'
skyldighet har regeringeni fraga on
regleringen af penninge geyoly ymeDs stor
lex ~
Scamp Sc har, min basta fnancier
Tramp. vi maste BORA ratt for at
forsta saken ratt. Forsta sky1dighe
4 ten regeringen har, ar att tillhanda
i halla landet med CODA pengar, och de-
andra att illhand ahalla en- yoly sto
4 nog for landets behof. nj ser det d
/ dessa tya hufvud dfragor som verklig