Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-09-26

Jag anhaller, att / nagra minuter viii
jen skanka mig eder uppmarksamhet,
medan jag framlagger for eder nagra
fakta och siffror, r,hYilka visa att landets
finanser blifvit allt battre och battre.
En- hvar,af eder kan sedan donna for
sig self, ON man smart kan yanta
.ett aterupplifvande af :afarerna i hela
1landet. s<.2z 51szzss s.
For att "a riktig inblick F0rbunds.
regeringens penningeange agenheter,
bora vi tagai betraktande Unionens
skuld, inkomster, utgifter, dnanssy.-.
stem och Observation-Disclosures med ut.
landet. ,-5 =. d. -. - ~ Y @.'
Vi villa forst sysselsatta oss med
nationens offentliga skuld.. -ss
Skulden Iadde sin h6jdpunkt straxt
efter borgarkrigets slut j Augusti
1856 och uppgick da till ofver 2,757 mil
lioner dollars. Det antages emeller-
It'd, att mar dartill raknades landets
svafvande skuld, sa utgjorde det hela
5000 millioner dollars. Hvad skulle
man nm CORA, med denna ofantliga
skuld? Delta var en- af de vigtiga-
ste fragor, som uppstod sasom en-
fold af borgarkriget. Man pamin-
ner sig, att saval genom pressen som i
offentliga tai ofta upprepades, att den.
ma. skuld aldrig kunde betalas; att sto-
ra nationer icke betala sina krigsskul-
der; att var nationalskuld iksom
Englands for alltid skulle blifva en-
b0rda, som icke allenast skulle hvila
pa oss utan afven vara efterkomman-.
de. De voro heller icke ia, som rad.
de till att regeringen skulle f0rklara,
att den ej vile betala en- cent af skull
den. Andra pastodo, att en- national
iskuld ar en- valsignelse for nationen.
Till landets lycka, hyste den da varan.
de, skicklige finansministern, mr.
Hugh McCulloch, -icke dessa asigter.
Han trodde, och nationen likasa, att
skulden Ell var en- valsignelse, rutan
tvartom en- b0rda, och att man sku]le
betala den 81 smart som m6jligt.
Man beslot darfor ockss att borja CO.
ra afbetalningar for att starka den Of
fentliga krediten och for att man un-
der tidens lopp mojligtvis kunde ia
en- lagre rantefot. NJ will jag franz
halla for eder f6ljderna af denna po.
litik. -,
Skulden har nu genom afbetalningar
blifvit forminskad, So att den nu upp.
gar till nagot ofver 2,035 millioner
dollars. Mar vi jemf0ra denna sum-
ma med hvad skulden var for IL ar Sc.
dan, fnna vi att forminskningen ar
6fver 722 millioner dollars, eller med
andra ord: mer an en- Il af skulden
har under denna korta It'd blifvit be-
tald. Jemfora vi den da varande
verkliga skulden (den svafvande
medraknad) med fnansministerns Sc
naste rapport, sa finna vi, att nastan
Il ar betald. Amerika .har salunda
bevisat, att det ocksa innes nationer,
som villa och kunna betala sin skuld.
Men man har ocksa utrattat mera
an man -af dessa siffror kan f6rmoda.
Den som lamar penningar for att be-
tala en- skuld, vet ,huru 6fvermattan
vigtig fragan ON rantans storlek ar.
Den resterande skulden var storst
ar 1855, och bestod da l.:
4 procents Bonds for S 8l8,127
S procents Bonds &c 2e9,l75, 727
6 procents Bonds sc l,O87, 1922
7 3.tiondels U. S. noter for $50, 900, 900
6 procents Rantecert. s2l7,O24, 100
Hela den rantebarande ---------.-
skulden $2,382, 539, 1903
Rantorna uppgingo da till nara ISL
millioner dollars ON aret.
Delta kan man kalla en- tryckande
skuld. vi betalade endast rantor
dubbelt sa mycket som regeringens
l6pande utgifter voro under ett freds-
ar fore kriget. Med en- sadan rante-
borda for ogonen var det icke under.
ligt, att manga talade ON, att vi Ell
skulle CORA nagot f6rsok att afbetala
nagot pa kapitalet.
Det foil af sig sjelft, att man huf.
vudsakligen riktade uppmarksamhe.
ten pa fragan ON att ultima nagot
medel for att nedsatta rantan. Kun.
de rantefoten forminskas med blott
l procent, So skulle man darmed kun
ma spara 20 millioner dollars ON aret,
och med tva procents nedsattning en-
summa af 40 millioner dollars.
Latom oss Sc, huru det nu forhaller
sig med landets skuld och de rantor,
vi betala. Den1 Augusti innevaran-
de ar bestod den rantebarande skull.
den af: s5. asls . II s<gs7$ \
8 procent fiottans nensions. 5s 5 .s5,5