Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-10-03
Allmannyttigt.

82-arig skogvaktare Gastel f0rklarar
i Leipziger Zeitung:
Jag will icke taga med mig graf
ven, utan offentliggora mitt medel
mot bett af galna hundar, det ar den
sista tjensten, som jag kan CORA
menskligheten: ''Man tager warm
vinattika och ljumt vatten, tvattar
darmed saren rena och torkar dem.
Darpa gutter man nagra droppar
chlorvatesyra pa saren, enar minera-
liska syror hafva egenskapen att for.
stora giftet det rasande djurets frad-
ga"
Potatis sasom sapa for ''reng6ring af
smutsiga tvattklader. For delta an
damal kokar man potatisen, dock Ell
sa mycket, att den s6nderfaller han
den, da man darmed gnuggar klader-
ma, pa samma satt som man gor med
sapa. Potatisen, anvand pa delta
satt, g6r kladerna renare och hvitare,
an da man anvander sapa. Begagnan-
det af potatis stallet for sapa ar af-
ven sardeles nyttigt vid tvattning af
fargade Tiger, emedan dessa darige.
nom icke f0rlora fargen. Potatisen
utofvar Ell heller nagot skadligt inay-
tande pa siden med flyktiga eller rent
af oakta farger.
Beredning af fruktvin. Berednin-
gen af fruktvin ar Ell konstigare, an
att hvem som halst torde kunna ga
land darmed, och den vara, som er-
halles, ar en- bade helsosam, billig och
hallbar dryck, som, ON den blefve
iuford hos oss, troligen skulle uttran-
ga, ON ej branvinet, sa atminstone en-
stor del af det ofta icke synnerligen
CODA ''bier," som f6rbrukas, isynner-
het som priset vanliga fall ej borde
blifva hogre an bierets, och drycken
helt sakert skulle smaka de fiesta
mycket battre.
Saval applen som paron kunna an
vandas till fruktvin, men fordelakti-
CAST ar att AMANDA bada fruktslagen
blandade. Frukten Dor yara val mo-
gen, rem och fri fran ruttna och skam-
da exemplar. Hostfrukt eller winter
frukt af blandad smak, d. v. S. hvar-
ken for sur eller for s0t, ar lampli-
CAST, OCH, Dor frukten efter sk0rden
IA ligga nagra veckor hog pa ett
fuktfritt stale, for att eftermogna.
Skakas frukten ned, Dor den icke ia
ligga for lange hog, ty da ruttnar
den, och rutten frukt gar det ej an
att ha ibland. Sedan frukten efter-
mognat, rifves eller krossas den sa
fnt som mojligt, hvilket arbete gar
bast med tillhjelp af dartill sarskildt
inrattade maskiner, men kan min
Dire skala afven ske for, hand. Frukt-
mosets upptages efter >rifningen i ett
passande karl, dar det blifver staende'
ett par dagar, under hvilken It'd det
nagra ganger omr6res. Darpa pres.
sas NASSAU antingen en- sarskild
press, eller ock kan man for andama-
let amanda en- vanlig hyfyelbank.
Till den andan skaffar man en- pase af
starktc tyg, ihvilken det rifna frukt-
moset inhalles, hvarefter pasen lag
ges mellan tva bradlappar, som sattas
Ii hyfvelbankens skrufapparat. Mar
NASSAU ar pressad, fuktas den med
rent yatten och pressas ON foliande
dag. Saften slas darpa ett val rem
gjordt karl, halst ett ankare eller en-
tunna, som alldeles fylles. Efter nag
ra dagar b0rjar jasningen, som fort
gar nagra veckor, hyarunder karlet
alltid halles fullt. Mar den starkaste
Jasningen ar forbi, tappas yinet pc
ett annat, val rengjordt karl. Denna
omtappning Dor ske f6rsigtigt halst
med tillhjelp af en- hafvert, pa det eli
grumset eller bottensatsen ma f6lja
med. Till ett ankare Us kannor) sat-
ties 5 a Z skalpnnd socker, och anka-
ret tillsprundas, men Ell So fullstan-
gidt, att eden vid den fortsatta jas
ningen bi1dade koIsyraE kan bortga.
Mar jasningen sedan ar afslutad, tap
pas yinet antingen pa buteliers eller
andra karl, som kunna val tillslutas.
Jasningen Dor for sig ga ett rum
med frisk 1uft och nagorlunda jamn.
men icke for hog temperatur. S.
Al. b.