davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Daily press and Dakotaian. [volume] (Yankton, Dakota Territory [S.D.]) 1875-1880, 1878-03-19
CANNOT BE
EXCELLED

CHARLESrowN. MASS.
II. Il. STEVENS
Dear Str.:-This is to certify
that l have used Your Blood
Preparation" in my family for
several years. and think that.
for Scrofula or Cankerous HUI
morS or Rheumatic Affections.
it cannot be eXcelled ; and. as
a blood purifier or spring medi-
cine. it is the best thing l have
ever used, and have used al
most every thing. lean cheer
fully recommend it to any one
in need of such a medicine.
Yours respectfully.
Mrs. a. \. DlNSMORE.
No. 10 Russell st.
Daily press and Dakotaian. [volume] (Yankton, Dakota Territory [S.D.]) 1875-1880, 1878-03-19

Vegetine |
Vegetine
vegetine
Vegetine
vegetine
vegetine
vegetine
vegetine
Vegetine
Vegetine
vegetine |.
vegetine
Vegetine
Vegetine
Vegetine
Vegetine |
Vegetine |
|vegetine
|vegetine
|Vegetine
Vegetine
vegetine
vegetine
vegetine
vegetine
/ vegetine
vegetine
4: vegetine
Vegetine
!. Vegetine
| Vegetine
/. Vegetine
vegetine
lVegetlne
|Vegetine
i Vegetine
, Vegetine
Vegetine
Vegetine
Daily press and Dakotaian. [volume] (Yankton, Dakota Territory [S.D.]) 1875-1880, 1878-03-19
PROOF THAT ADVERTISING PAYS.

PROOF THAT ADVERTISING PAYS.
The American public is familiar with the Adj
vertising Agency of Geo. p. Rowell & Co. II
any firm doing business on the continent can AZ
ford to move on" with a splendid reputation
through these hard times. this would seem to be
the one. 1t is advertised by an appreciatiye
newspaper fraternity very largely without
charge yet, in view Of all these facts, the list
sent lis for use next month, for which they pay
a fair price, i'll money. by the inch, is devoted
largely to their own business. The order takes
Us somewhat by surprise, and it would reassure
us if We were disposed to doubt the wisdom Of
pushing business through the hardest times. We
add for the benefit Of the ThOmases who may
reau that Messrs. Geo. p. Rowell s. Co. come
nearer knowing all about the advertising blsi-
ness than any other firm. having handled millions
and millions of dollars thus appropriated. An
other feature worth noting is the l~iberality with
Uncle Sam They have doubtless expended
more money for postage during the last quarter
of a century than any other firm in the United
states. Chattanooga Times.
Daily press and Dakotaian. [volume] (Yankton, Dakota Territory [S.D.]) 1875-1880, 1878-03-19
Reliable Evidence.

Ma. H. Il. STEVENS:
Dear Sir:-l will most cheer
fully add my testimony to the
CREST number you have already
received IN favor of your great
and good medicine, VeKetinc,
for l do not think enough can
be said IN its praise ; for l was
troubled over thirty years with
that dreadful disease, Catarrh,
and had such bad coughing
spells that it would seem MS
though l never could breathe
any more, and Vegetine has
cured me aud l do feel to
thank God all the time that
there is so good a medicine M
NeRettne, and l also think II
one of the best medicines for
coughs. and weak, sinking feel.
tngs at the stomach. and adj
wise everybody to take the
NcKetinc. for l can assure
them II Is one of the best medi-
zines that ever was.
MRS. l.. GORE,
Cor. Magazine 4 Walnut.StS.,
Cambridge. Mass.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
%. MINNEAPOLIS MINI. T0RsDAGEN DEN % MAJ 1878 ~~

HEE
b Man hade ber6mt Amerika bland
annat darfor att har ej fumes atter,
men de indirekta skatterna Voro So
mycket tyngre och man sage ej ofta
spar efter dem. Vidare omtalades
arbetslosheten, det usla sparbanksva.
sendet, .rattskipningens slapphet,
:dryckenskapen och osedligheten, re.
:ligiosa forhallanden och lakareverk-
samheten SAINT doktorernas i altman.
het svaga insigter. .Inom de fiesta
Observation-Disclosures fumes: myc-
ken ruttenhet och af ALT hvad tala-
rem iakttagit, fam han sig manad att
kraftigt afrada att ofverAytta till "A
merika, for sa vidt ej slagtingar dar
idartill. F6rhallandena i
yart land ansagos vara battre an i det
beprisade Amerika." =,
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
G AlIHal&mmyttigt.

{ Medel mot 3nasblod., Nasblod ham.
mas genom stark r6relse med kakarne.
alldeles ssasom mar man tuggar. AT
det .ett barn, som lider af nasblod. Dor
man sticka Ell pappersrulle idess mum
och tillsaga det att tugga pa den sam
Ina. Bloda6det stillas genom kak.
gymnastiken, och delta enkla boteme-
del har alltid hjelpt. till och med mar
bl6dningen varit mycket stark. s 3.
/. Medel mot ssr pa knana hos hastar.
En- hast, som fallit pa knana och till
fold daraf ar behaftad med arr a de-.
samma, har, betraktad sasom handels-
vara. f6rlorat halften af sitt ,varde.
Det boz. darf0re vara af storsta intres-
SO for hastegare att ia kannedom ON.
ett medel, som ej blott laker knasaret,
utan afven aterstaller hudens natur-
liga beskaffenhet. sa att haret aterva-
xer och hvarje spar af olyckshandel-
sen f6rsvinner. ,.n
Genast efter det hasten fallit, f0res
han varsamt till stallet, dar saret bad
das, men for ingen del gnides med
kallt vatten. hvarefter det torkas med
ett fnt lime och betackes med int
kardad bomull, som tastes medelst en-
fanellbindel. Oliver denna bindel fa-
stes en- knaputa for att skydda knaet
emot stotar och Stag. Efter tire till
fyra dagars f0rlopp borttages knapu-
tan och bindeln, hvarvid man omsorgs-
fullt undviker att vidrora den nu bill
dade rufvan saret. Hasten far Sc
dan taga nagra steg i skridt for att
nagot litet uppmjuka rufvan. Haref-
ter lagges ett nytt lager bomull pa det
gamla, som far qvarligga, och det he
la tackes ater med knaputan. Efter
tolf dagar faller rufvan af, och den
nybildade huden klades smart af har,
som utplanar hvarie spar af det miss.
prydande saret.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23

uaSOUSlOIs Hdld d UOl lOohdAGOAs 90 esoo1tuA,
jag blockade mig for miss Dinah som
intradde, kom hela det skallheta IN
nehallet i mitt sk6te. Oaktadt man
skyndsamt anskaffade en- mangd SER
vetter for att aftorka nina |nya kla-
der, kunde dock Ell verkan af ett sa
oYantadt turkiskt bad f0rekommas,
och under nagra ogonblick befann jag
mig som. en- sjudande kittel; men
ihagkommande huru ~baronen f0rak.
tat smartan, mar Jag trampade pa hans
onda ia, bar jag min smarta med lugn
och talamod, ALT under det att damer-
ma och betjeningen knappastkunde dol
ia slit skratt. Jag skaH nu eli forso-
ka upprakna nina olika forseelser vid
de f6rsta ratternas seryerande, eller
de olika missoden da. jag anmodades
ON att skara ett stycke fogel, eller da
jag vande upp och ned pa en- sas-skal
etc., utan ofvergar jag till den andra
serveringen, da nya olyckshandelser
alldeles 6fverhopade mig. Jag hade
just ett stycke praktig, sot pudding
pa min gaffel, mar miss Louisa Friend
ly begarde cit stycke dufva, som stod
min narhet. I bradskan visste jag
knappt hvad jag gjorde, slungade
puddingen, warm SOM. ett glodande
kol, munnen. Jag kunde omojligen
d6lja min smarta, och trots all blyg-
sci var jag nodsakad att lata orsaken
till vandan nedfalla pa tallriken. Ba-
ronen och damerna beklagade ALA
min olycka, och hvar en- rekommende-
rade ett olika botemedel. En- fore
slog Ola, en- AMMAN vatten, slutligen
6fverenskommo ALA att vim var bast,
och ett glas korsbarsvin blef anskaf-
fadt ifran sidobordet,. hvilket jag
grep med stor begarlighet. Men ack
huru skall jag kunna fortalja f0ljden I?
Antingen af misstag eller i afsigt att
CORA mig ursinnig, gaf mig warden
det starkaste branvin. Alldeles ovan
vid ALA sorters spirituosa-med min
tunga och gom fullkomligt hudl6s-
hvad skulle jag CORA? Jag kunde ej
svalja, utan sprutade vatskan ut mel.
Ian fngrarne likt en- springkalla 6fver
hela bordet. Jag blef nastan krossad
af gapskratt fran ALA kanter. For
gafves tilltalade baronen tjenarne,
och fru Friendlys forsok att tysta ST.
ma d6ttrar var likaledes frnktlost,
ty mattel af min blygsel och de-
ras noje var icke ragadt. For att be-
fria mig fran den odragliga utdunst-
ningen olyckshandelsen f0rorsakade
mig, tog jag utan eftertanke upp den
lila beryktade nasduken som annu var
vat af blacket, och betackte mitt an
sigte. Baronen sjelf kunde nu Ell
langre halla sig allvarsam utan deltog
i damernas skrattsalvor, medan jag
sprang ifran bordet. I f0rtviaan
stortade jag mig ut ur huset och
sprang hem i angestfull forvirring
och vanara, som den djupaste brotts-
lighet Ell kunnat fororsaka mig.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
Nyktingarne Konstantinopel.

Flyktngarne Konstantinopel. l
P. T. lases: Den turkiska regeringens
bem6danden att lindra modem bland
de till nara 100000 uppgaende hyktin-
garne hafva pa EFT kraftfullt satt va.
rit underst0dda af internationella
MISREPRESENTATION, hvars upprop
till Europa afyen varit synligt vara
tidningar och till hvars adla arbete
afven Sverige bidragit med sin skarf.
Den summa, som denna kommitte
lyckats bringa ihop, uppgar till Ell
mindre an 485,000 francs, och har den
under fera veckor bespisat nara 3d.
900 personer dagligen harf0r. I lasa.
rettsbaracker hafva 626 sjuksangar
varit uppstallda, hvilka vardats en-
del af de sjuka fyktingarne. En- af
de verksammaste medlemmarne kom-
mitteen har chanceliern vid sYensk-
norska legationen hr o. Won Heiden-
STAN varit, hvilken fungerat som SAIL
0hdPOCC OOhl lOuOL al Os LII AAOLNOACucsIA
SAINT ett par andra af ledamoterna i
den samma hade har ON dagen en- au-
diens hos storfursten Nikolaus, dels
for att tacka honom for den storarta-
de gafvan af 10000 francs till kommit-
teens hjelpmedel, dels for att med no.
nom 0fverlagga ON det basta sattet
att ga till vaga vid hemsandandet af
fyktingarne. II. kejs. h. hade pa det
yanligastet- emottagit deputationen
och bland annat radt den att bland
Ayktingarne utse delegerade, som
skulle CORA f0rfragningar for att ut
roma, hvilka stallen af de harjade trak-
terna wore m6jliga att kolonisera
och hvilka f0rberedelser vorO n0dvan-
olga for att kunna ditsanda de olyck.
lige heml6se. Delta storfurstens rad
besl0t afven kommitteen att folia.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23

F. Den folkmassa, som var pa benen,
beraknades till 5000 personer. In
gen af hr Onsums arbetare marktes
ibland .orostiftarne. Sjelf har hr On
sum utfasG en- beloning af 400 kronor
at den, som kan lemna sadana upplys-
.ningar ON utspridaren af det falska
Hryktet, att denne kan dragas inf0r
rata.
Flera ciVila personer, isynnerhet
arbetare, hjelpte polisen sedan att
VidmakthalIa ordningen.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
Pastor Writings asigter oIm
Amerika.

Det skall saket intressera svenskar-
ne Amerika att SO huru vart adop.
tivland bed0mts af den bekante me-
todist-predikanten V. Whiting, som nu
vistas Sverige. G.. II. o. S.-tidning
innehaller f0ljande recension 0fver en-
f6relasning, som nyligen hollis af pa
stor Whiting:
-. s'F0relasaren omtalade f0rst den af
amerikanare sa hogt beprisade frihe-
delta land, hvilken han ansag ega
f6rtjenster i nagot fall, men i det me-
sta vore den liktydig med sjelfvald.
Redan barnet fnge insupa denna fri
hetsidee, och den visar sig ofta pa
det satt, att gossen eller fickan be-
gagnar revolvern, da Ell b0ner hjelpa
eller de anse sig fornarmade. Den
amerikanska friheten skyddar ej per-
soner till lif och egendom So som i
vart land, hvadan den hos oss varan-
de friheten hade st0rre foretraden an
den Amerike. Mangen inser ock att
forhallandena Ell. arc CODA, men ogra~
set kunde Ell latt fas bort.
Den beprisade jemlikheten vore
blott en- vacker fras, ty fastan adel-
skap m. m. fordomas, har americana
rem Ell emot h6ga titlar; man kan i
de minsta stader finna fera med titel
af ofverstelojtnant, major o. 8. v.
Den enda frihet, som talaren fam
god, var den kyrkliga, enar en- hvar
far dyrka Gud som han fnner loren.
ligt med egna tankar och har tilltrade
till statens embeten oafsedt hvad kyr-
ka han tillhor, och troddes att ON
denna frihet Ell funnits, skulle landet
for 4langesedan varit hemfallet at
anarki. F6rr eller senare trodde tai.
att Diet bestsende Ell skulle fortga som
nuEi Amerika, utan att statskupp eller
revolution komme att gifva grundli-
ga omgestaltningar at det hela.
- Vidare framstalldes den oerh0rdt
hastiga utveekling landet gjort under
de 1senare tiotalen af ar, det ofantli.
ga strackor blifvit yackra sadesfalt
och nya stader svuxit upp. med forut
Eokand fart; invandringen och angan
hade haryid varit de kraftigaste med-
LEN. Exempel anfordes pa den akt.
ming syenske invandrare vunnit.
DEN fattige inVandrarens gyllene It'd
wore nu forbi; visserligen fumes We.
ster ON Mjssissip pi billiga landstrac'
.kor, men har fnnas manga fender till
landtbruket, sarskildt coloradoskal.
baggen, svarta krypet m. fl, hvadan
nyodlaren ej har kan "a samma f6rma'
ner som langre i oster. Landet gal
forr manga tillfallen till framgangaI
for foretagsamheten nara nog hyar
| je fitig och duglig arbetare f6rtjena
de pa nagra "a ar sa stor form6gen
het, att han darmed blef en- bergad
man, men nu yore darmed slut ocI
delta sakerligen for alltid.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
Musliga lifvets varde.

Sam lycka uppblomstar endast det
husliga lifvets lugn, dar du aldrig ar
ensam, emedan du ar nog for dig sjelf,
dar du aldrig ar ofvergifven, emedan
dit SHINE ej kan vara dig sjelf otro.
get. Stilla lycka ar den dybaraste,
emedan den i ensligheten blifvit be.
redd af egen kraft och sjalsgodhet.
Dar hvilar den dold som perlan j
snackan pa. hafsbotten den blir icke
antastad af smadelser, icke forfoljd
af afunden, emedan den blommar ODE.
kant for deras blickar. Stilla lycka
ar den adlaste, ty genom den f6rlorar
du dig icke i verldens larmande no
jen. --~ "
Prunkande och kostsamma forstr6-
e1ser medf6ra icke nagon lycka; vid
dem finner du den icke inom dig, icke
deras smak och glada anordningar
som narmast tillh6ra dig, utan endast
det uppseende de yacka. Icke en-
hel dag kunna sadana n0jen intaga
och berusa dig. Vamjelse f6ljer pa
den omattliga ,jutningen och tomhet
infinner sig sedan den ar f0rbi. En-
sadan bedraglig lycka skiljer dig ifran
dina vanner och dig sjelf. Du har ic-
ke nagra vanner mer utan sallskaps-
br6der, icke2nagra fortrogna, endast
deltagare dina utsvafningar. Du
lefver mera utom dig an och med
dig sjelf.
Vardera alltsa det husliga lifvets
stilla indragenhet framf0r offentliga
lustbarheter och f6rstr0elsers hvim.
mel. F6rst da ar du riktigt hemma-
stadd dit hus och icke en- besokan-
de framling. Cor de forhallanden,
hvaruti du maste lefva med andra, sa
enkla och okonstlade som m0jligt;
uppsok alltid hos det, som med dig
kommer ber6ring, den angenama ST.
dan, och s6k att sprida behag och an
standighet 6fver ALT hvad som cores
och lates din husliga krets. Bespa-
ra dig alltid till den f6ljande da-
gen nagon liten gladje, nagon for
hoppning, hvilka kunna angenamt
sysselsatta dina tankar; du skall da
glad och langtansfullt helsa hvarje
ny morgon.
Litet behofver den f0rn0jsamme
for att finna hvad han eyer behagligt
och tillrackligt; litet for att af det
obetydligaste Sc sina fr6jder 6kade.
Men den st6rsta, den skonaste af ALA
fr6jder ar alltid de frukter, som sk6r-
das af en- nyttig verksamhet. Uti
hvad du gjort och arbetat afspeglar
sig din sjals kraft. Ju mer du ska
dar frukterna af din fit, ju mer vim
ner du aktning for dig sjelf.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23

jag" Apropos, muskitos sa, nu me-
dan ryssar och engelsman som bast
rustas sig j ordning att rycka i.lufyen
pa hyarandra, ar det undertecknad;a
SON. ock bereder sig till slagsmal med
dessa trehiga grammar -muskiterna
forstas. skulle jag lyekligt och val
komma ifran falttaget (helskinnad har
jag naturligtvls aldrig beraknat) sko-
len I kanhanda en- AMMAN gang IA hora
nagot mera fran ,-..,.. Myself.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
Tiugo tusen fot h0gt uppe. Profes.

Tjugo tusen fot hogt uppe. Profes'
sor Karl Wiener, som aterkommit till
Europa efter herariga, pa franska re.
geringens uppdrag foretagna forsk-
ningsresor i Sydamerika, har, kort
imam han lemnade denna verldsdel,
ocksa lyckligt utfort, hvad forut al
drig lyckats nagon, namligen att be-
stiga Illimani, ett af de h0gsta berg
pa jorden. sallskap med iva andra
tyskar, en- hr Grumkow, ingeni0r, och
en- Cuzeo bosatt hr Won Ohfeld, lyc.
kades det honom att uppna bergkolos-
sens sydostra spets, 20,112 fot 6fver
hafsytan. Med den ratt, som gammal
plagsed gifver at ALA upptackare, gaf
professor Wiener bergspetsen nam
net Pick de Paris, hvilken benamning
stadfastes af regeringen i Bolivia.
Den djerfve bergvandraren gomde pa
hogsta punkten i en- hermetiskt till
sluten glaskupol en- berattelse ON slit
foretag, hvilken han f0revigar be-
sittningstagandet af det hittills obe-
r6rda omradet. Uppstigandet skedde
fran Cottana. AT de 7 indianske ba-
rare, som medfoljde expeditionen,
hardade endast 8 ut anda till slutet !;
de 4 andra voro, da de uppnatt en-
hold af ungefar 10000 fot, alldeles VI
stand att komma langre. For att 60
"a sig en- forestallning ON de svsrig-
,heter man hade att besegra ar det nog
att papeka Alexander Humbolts
yerldsberomda bestigande af det myc-
ket lagre Climb borasso, och att den
;framstaende amerikanske forskaren
Gibbon. som forsokt bestiga n1imani,
endast nadde en- hold af 13, 600 fot.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
En- "srIghetsmaskin" ar en- at de

81 En- 'arHghetsmaskin" ar en- at de
nyaste uppfnningarne pa industrious
omrade. Den kommer att ,utstallas
pa verldsexp xpositionen j Paris. Den
bestar af en- kassako ontrollor som pa
samma gang lemnar qvitto ofyer in.
betalda summon och antecknar deras
belopp. Egaren af en- affair beh6fVer
saledes ON aftonen, da loka1en stan
ges, endast addera summorna, som
sko1a stamina 6fverens med beloppet
Ii kassan.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
Fragor och svar.
Swede Grove, den IA Maj 1878.
H redoktOr.

Hr redakt0r:
1 anseende till de manga besvar vi
svenskar hafva med att satta oss in i
den amerikanska lagen. ar det oss at
ofantligt varde att genom Er arade
tidning erhalla sa manga upplysnin.
gar, och da jag ser med hvilken be-
redvillighet Nj verkar vart folks
tjenst, tager afven jag mig friheten
att bedja ON upplysning rorande sat-
tet att ga tillvaga, da man will draine.
"a eller afdika vattensjukt land, da
grannen genom hvars mark diket Dor
foltsattas, eli ar villig att deltaga dari
eller tillata det samma. Jag har fra
gat manga harom; men har ej lyckats
erhalla nagon tillf5rlitlig upplysning.
En- van till Eder varderika tidning.
s. W. o.
ett sadant fall som delta, da egar'
ne till angransande jord ej villa god.
) villigt tillata eller deltaga draine-
ringen, b6r man ga till vaga pa fol.
jande satt, enligt 1877 ars lag, kap. 9l :
Man maste CORA en- skriftlig anso'
kantill "Town Board of Supervisors, -
hvari. man So nara som m6jligt be.
skrifver det foreslagna dikets rikt.
ming, SAINT framstaller att det samma
ar n6dvandigt antingen sanitart
(sundhets) hanseende eller ock for att
reklamera eller f6rbattra jorden. Den.
ma ans6kan (petition) inlemnas hos
ssthe town Clerk"
Supervisors skola da, efter att haf-
va gifvit 10 dagar motifs pa 8 publika
platser, m6ta och personligen under.
s6ka f6rhallandet, och ifall de fnna
skal dartil, skola de bevilja ans6kan
). SAINT yardera den skada och den for
del som darigenom kommer att adra.
gas hvarje jordegare. De skola afven
bestamma dikets riktning, dup och
bredd. Eft skriftligt protokoll Diver
ALA forhandlingarne skall at dem in
lemnas till s.Register of Deeds" fol
: countiet. zs, @5i=s.ss57-- ~
s6kanden eyer darmed rattighet att
utf6ra arbetet, men ifall skade ersatt'
ming blifvit beviljad nagon jordegare,
sa aligger det sokanden att forst De.
tala denna, imam han kan 0ppna di-
ket pa sagde persons mark. On for
dels.utskylder tbenefit assessment
B aro daremot palaggda nagon egares
jord, da eyer sokanden ratt, sd smart
arbetet ar fullbordadt, att af egaren
fordra sadan ersattning, och ON den
Ell betalas inom 10 dagar, kan han hos
Register of Deeds 'inlemna en- skrift-
lig framsta lining af sin fordran tstate-
mentl hyilken darpa skall utg6ra en-
inteekning Qien) egendom.
Fran Supervisors beslut hafva bas-
da parterna vadjo-ratt till distrikt-
domstolen. .s.5s55 .5i 4.
Den som uppdammer eller forster
ett sadant dixie straffas med 500 b6.
ter eller 10 till 80 dagars fangelse.
vi hafva j EFT foregaende hummer
yisat huru yattenqY qYarnar aro skydda
de under denna lag. Red.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-23
(Insandt.)
Eft bes6k i Minneapolis.
FOREST LAKE i Maj 1878.

OhLho1 11AAIL 1 NASJ AosSs
TILL NINA VANNER I VIXEN
Nog lofvade jag skrifYa sa smart jag
lyckligt och valbehallen var hemkom-
men SAINT beratta ON min stadsresa
m. M; men lofva ar en- SAX och halla
ar en- AMMAN. Mar en- ''stilla landtis'
nagon gang kommer in till de stora
staderna, ar det ALT for mycket smatt
och godt som tager hans uppmark-
samheti ansprak, isynnerhet ON han
kommer den 1:sta Maj. For manga
intryck, som i olika former tranga sig
in pa honom, rubba nara nog hans
vid landet och skogens hvardagslif
wanda hjerna. Han blir, sa att saga,
vimmelkantig. Har han da s0lat Of
yer litet langre an patankt var sta
den sa-ja, sa-kommer jag nu liksom
"Reminiscences raska trupp, ''alltjemt
f6rsent, alltjemt forut.'' Men ssbattre
sept an aldrig,". sager ordspraket.
Sedan jag nu andtligen suddat fran
med denna tarfiga ursakt, som af dem
det vederbor, torde emottagas med
den kraft och verkan den hafva kan,
sa latom oss komma till saken: 10,
jag var i Minneapolis 1:sta Maj pa
'Pence Opera House" ON aftonen, och
hvad jag dar sag och horde ar det jag
nu skulle tala ON. Pa sagde It'd och
stale sag jag Johan JOHNS omtyckta
folklustspel '.Lojen och Tarar" spe-
las af amatorer, som buro sig at Aide
les som ''rediga komjanter." Bruks.
patron Olifant var en- alldeles utmarkt,
tufelprydd, akta man. Skada blot
att han for aftonen ej var disponerad
att sjunga; men sa deklamerade han
med klamm, "och det al vackert sa. -
Han fru Augusta var en- ganska bra
xantippa. Kyparen Ferdinand var
ypperlig, han formadde till och med
allvarsamma. stadsboar att dra' pa
smilbandet; Ell underligt da ON en-
landtlig oskuld gapskrattade. Mura.
rem Brandts svara rol utfordes val
och med somsorg;2 och Agnes, der
stackars Agnes, hon var ALA fall
bast; hon spelade 50 att hela publ
ken var rord, undertecknad isynner'
het. ia ALA, hvar och en-, huru obe'
tydlig rolen an var, utforde den val
och till belatenhet. Samspelet var
godt, iscensattningen bra-med ett
ord sagdt: ALT hyad vi sago och h6r:
de var ..stiligt. - Att gubben lHybi.
nette, tolfmannenl fran Sorunda, sta
git sittigifte'' i skane ha vi dock ej
hort f6rr an nu. Ss75si
I min landtliga enfald kan jag 81
annat an afundas eder I Minneapoli'
ter, som fatt det So dar riktigt pa gaf
feln. n kan ga pa teatern, hora or.
dentlig musk, Sc gamla, CODA, sven
ska pjeser spelas, och hyad mera ar
|: 81 :mspelas ordentligt och val sedan. Del
dar ar annat an att lefva har ute
..country't'' och hora grodo'rl1nas 3 har' llstl,
monimusik i de sumpiga KAREN, ugg
lornas nattliga serenader i den morks ls
skogen eller myggornas angenams
hyinande kring 6ronen. sadant dal
skalI val h6ra till landtlifVets behas