Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-10-03

1sSsA0V - - - a. 4 : : @ fsss=
Guldprod odnktionen okas plotsligt. Fral
$50 millioner ar 1848 stiger den til
2omkring ] milliard ar 1852. Den ha
saledes sexdubblats. Silfverproduk
tionen stiger ocksa, men mycket lang
SAINT fran 200 millloner 1846 uppgal
den till 800 inemot 1870. Vid denn,
tidpunkt hade 20 milliarder guild ocf
silver lagts till de A, SON frambragt!
till och med 1848, So att totalsumma1
da uppgick till "a milliarder. On
dartill laggas s milliarder for de SO
dan dess f6rfutna sju aren, kommel
man till en- summa af 20 milliarder
hvilken kan anses representera, ickt
det nu befintliga forradet af guild oct
silver, men hela produktionen frSr
medeltidens slut anda till vara dagar
Huru, mycket af denna ofanligs
summa, fnnes nu omlopp inom hels
verlden sasom mynt eller plantsar
hvilka CORA tjenst sasom mynt? Fol
att kunna CORA en- uppskattning daraf
maste man kunna berakna hvad SON
atgatt genom guild eller silfvermyn
tens nothing, genom skeppsbrott, ge
nom nedgrafning och industriela an
damal, eller ock, att det narmaste
fullstandigt kama, huru mycket mynt
hvarje sarskildt land eyer. Seyd, hvars
auktoritet pa delta omrade erkants al
de engelska och amerikanska parla
mentskommitteerna, kommer till fol
jand resultat: guild, sa val mynt
som plantsar, omkring l8 milliarder
i silfvermynt och plantsar 6 milliar'
der silver for orienten. F. Xelle,
(Die frage der internationalen Myn
zeinigung. Stuttgart 1857 anslal
vardet af de adla metaller, som aro
omlopp inom vesterlandet, till nara
20 milliarder for 1868. Den summs
af "a milliarder for hela vesterlandet
Amerika daruti inbegripet, som, upp'
gifvits af Seyd, ar kanske for hog
men q andra sidan ar siffran 6 milliar
der for orienten, ON man daruti in
raknar Indien, Kina och Japan, tydli
gen ALT for lag.
Sedan 1870 har en- stor forandring q
nyo egt rum inb0rdes f0rhallan
det mellan de bada adla metallernas
produktion. Guldet har namligen
fortfarit att sjunka ALT sedan 1852, un'
der det att daremot silfret 0kats. A.
ret 1852 utmarker h0jdpunkten fol
guldproduktionen, hvilken da stigel
till 900 millioner !; 1874 faller den til
halften, $50 mlllioner, och ON den Sc
dermera holt sig till inemot 500 mil
lioner, sa har den darfOr att tacka del
guild, som utdragits ur de beryktade
-silfvergrufvorna Nevada. .Det al
dessa, som holt silfverproduktionen
fran $50 till $50 millioner. Icke de-
sto mindre har sammanraknade pro
duktionen af bada de adla metallerns
anmarkningsvard grad minskats
Den var ett ogonblick uppe vid l mil
lard, nu utgor den endast $50 millio
ner. Minskningen ar saledes $50 mil
lioner.
Latom oss nu s0ka att CORA oss er
forestallning ON f6rbrukningen af ad
la metaller. Konst och industri upp
suga en- qyantitet, som hastigt okas
samma man, som valstandet blir all
mannare SAINT lyxen utbreder sig och
utvecklas inom ALA samhallsklasser
Michel Chepalier antog kort fore 1855,
att Frankrike, utom hvad som anvan'
des sasom omsattningsmedel, f0rbru'
kade for go millioner francs guild och
silver; nu beraknar man dess beho1
till 'mera an 70 millioner. England
behofyer lika mycket; Bagehot hal
bevisat, att det hvarje Ar anvandel
for atminstone S millioner pund ster
ling. Birmingham ensamt anvandel
for 30 millioner francs guild arligen
Man har, hvad England vidkommer
anmarkt, att medan forbrukningen al
silver for industriela andamal stal
nastan pa samma punkt, har daremot
den af guild mer an f0rdubblats unde,
de ito sista aren. Bland de rika Ian
der, som behofva manga f6r6mal al
guild och silver, Dor man afven rakns
F0renta Staterna, Holland, Belgien,
Canada och Austra1ien med 80 millio
ner invanare, hvilka sakerligen for
bruka lika mycket som Frankrike Ell
Ter England, alltsa ytterligare 10 mil
lioner. ON vi nu for ALA de andrs
landerna, Ryssland, Tyskland, Italien
Osterrike, Spanien och de skandinavi
ska staterna, Mexiko och hela sgd
amerika, antaga en- lika stor f0rbruk
ming, kOmma vi till en- summa at 2S(
millioner for konstens och industrien'
behof. Isl. 81. :, =, =.
Indien och Kina sluka likalede'
hogst betydliga qvantiteter guild oci
silver. Enligt den engelska .'silf
yerkommitteen, = bar man sedan 40 a
ditskickat for S milliarder silfve
och for ~ milliarder guild, hvilke
gor for ar 1877 millioner francs. On
man tager endast de tjugufem sist'
aren, kommer man till en- annu hogr,
siffra, hyilken uppgar till omkrin.
$50 millloner. Latom oss nu rakn;
ihop dessa siffror: $50 millioner f6l
konst och industri, $50 millioner fol
arliga afgangen af mynt, $50 for at
galda hahdelsbalansen med Asien
och yikomma till 7sO millioner. d
produktionen uppgar till $40 millio