Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-09


| pet af ar letter antagandet af lagen)
planterar skog a en- acre eller Aera,
skall komma i atnjutande af denna
"bonus;; ;" men de som tagit regerings.
land, ,enligt tradplanteringslagen ,er-
halla icke denna f6rman. ~ Red.
Tradgardssk6tsel.
1 Far Stats Ts:dningen. S3--'ss -. 9a12s g = .S
Manga af vara jordbrukare draga
stor omsorg ON huru de skola fa vack-
IA hus pa sina land, men f0rsumma
alldeles hvad som darnast NEST pryder
ett hemman, nemligen tradplanterin-
gar och fruktodling, hvilket kostar en-
obetydlighet enot den trefnad SAINT
nytta egaren kan njuta daraf. En-
jordbrukare behofver aldrig asidosat-
ia nagra for sin farm angelagna arbe.
ten for tradgardssk6tseln; men att
sk6ta en- frukttradgard fordras lust
da1f6r, SAINT vetskap ON huru och
hvad man skall plantera, SAINT att Sc.
dan kunna gifva de planterade wax
terna en- n6dig ward. vi veta ALA, att
det har varit svart att "a frukttra-
den att vaxa har nordvestern, och det
skall aldrig lyckas Minnesotas iord-
brukare att odla frukt imam de lart
sig att sk0ta sina frukttrad pa samma
satt, som fruktodlare i andra ,stater
CORA. Jag har hort manga saga :: att
fruktodling icke betalar sig. Delta
ar dock ett misstag; ty hvarken frukt-
trad eller andra vaxter aro dyrare an
att hvem som will kan astadkomma
nagot hvarje ar.
Mar man blir van vid plantering, sd
blifver det cit kart n0je, att pa lediga
stunder ga och tillse sina planterin.
gar. Det ar icke nagot hardt eller
tr6ttande arbete, att med handen af.
bryta sma skott, som vaxa pa stam-
marne, SAINT med en- hvass knit afska.
ra torra qvistar eller med en- hacka
borttaga ogras, som will qvafva de
unga och 0mtaliga vaxterna. Att
plantera trad eller aadra vaxter i
grasvall eller att lata gras vaxa vildt
omkring det planterade tjenar till in
gen nytta utan medfor blott> kostnad
och arbete, ty det 1planterade lefver
vanligen icke 50 lange att det hinner
lemna nagon frukt.
On man planterar majs, potatis eller
b6nor o. d. och icke rensar och arbe-
tar jorden, sa veta vi att vi icke kun.
ma parakna nagon sk6rd, och det ar
precis samma f6rhallande med trad
och barbuskar. Ju mer jorden plojes
och rensas omkring plantorna, desto
mera vaxa do SAINT ia afven frukt IT,
digare; och battre sta de emot de kalla
YintrarDe. Ju mera traden yaxa pa for
sommaren desto hardare och mera mo.
gen blir yeden till att tala vintern.
Man ser vanligen att det sista som
vaxer ON h0sten fryser bort. De trad
Stag, som endast vaxa sent pa somma-
rem aro olampliga for vart klimat; dar.
fore ar det n0dvandigt att tidigt pa
warren pl6ia eller upphacka jorden ON
kring traden. Ear man icke frukttr5-
den planterade pa samma plats, som
man har Observation-Disclosures, eller
dar man pl6jer, hackar och arbetar i
jorden hela sommaren, sa ar det nod
vandigt att lagga ett lager med rut.
ten hahn, h0 eller stickbacke ON.
kring tradstammarne for att skyd-
da rotterna for sommartorkan. Da
man ON warren skall uppodla jorden
drages delta lager ifran traden for att
sedan igen utredas. Skulle jorden va
IA mager kan man g0dsla med aska
eller rutten djurspillning; delta Dor
dock icKe laggas nara intill stammar-
ne.
Frukttrad bora alltid hallas rena
SAINT fria fran myror och andra skad.
liga insekter. Att hvitlimma trad ar
skadligt, men stallet for hvitlim-
ming kan man tvatta traden med
sapvatten, SAINT str6 aska, kalk och
all smuts som samlas omkring husen
kring traden; sapvatten ar mycket
narande for traden och fordrifver
all ohyra ifran bade stammen och
r0tterna. .. =.
Frukttrad bora aldrig qvistas Bit
tida pa warren eller sent pa h6sten;
ON man qvistar isApril seller sb6rjan
af Maj, sa Dor ympYax begagnas for
att val ofverdraga ALA sar men bast
ar att pa forhand borttaga ALA sma
skott som yaxa ut pa stammen SAINT
qvistarna d. ". s. sadana som synas
bilda sofverhodiga grenar.SDe som.
hafva gamla trad staende grasvall
bora of0rdr0jligen ploia och upphac-
ka jorden omkring traden, SAINT stal.
let for gras odla potatis eller andra
lagt vaxande yaxter ibland traden.
| St6rsta delen af vara svenska. far
mare hafYa den ideen, att mar
| de plantera frukttrad eller barbn-
skaf, sd satta de dem i grasyall eller
ock sa in med grasfro. emedan de
tro, att de pa delta satt skola knnna
| ia dubbed gr6da. En- del, har jag
hort, tror, att traden skola sta emot
ylntrarne battre, da de- qyafyas i
yaxten, OCH da traden slutligen for
torka eller do bort brist pa skdt-
[sel. sa far klimatet eller Nursery
mannen skulden. De som viii hat
va planteringar yiid sina hem beh6f-
Iva al11elas II eka ;tcla1a ma k1inaatef