Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-09

Euu HoId iyChllS AOCu lOI0uI6SdS IFdm
for ALA ofriga varelser; ty dig skal
Ejordens beherrskare egna karlek. Dl
skall flyga utan vingar och segra uta1
svard!''' Fran denna mening har
stammar ocksa den egendomliga vid
tskepelsen, att den adle hasten blot
kan vara lycklig arabernas handler.
harpa grundar sig deras vagran at1
afyttra3 hasten st olika troende, och
sarskilt at kristna. ABIDE .el.Kade1
bestraffade, da han annu var i sin
makt, med d6den ALA troende, ON
hvilka det hade blifvit sagdt honom,
att de salt en- af sina hastar5 till de
kristna. s>7.sas, ..2
Araben az sa genomtrangd af ofver.
tygelsen ON sin hasts foretraden och
af n6jet att rida pa delta ada dur,
att han diktat hundratals visor och
ordsprak, som skola gifva ord at hans
kanslor. vi behofya blott anf6ra cit
exempel, for att beYisa delta: ssJor.
dens paradis ligger pa hastens rygg,
vishetens booker och vid qyinnans
hjerta." Hasten star naturligtvis
framst. >
Det skulle blifva oss alldeles om0j.
ligt att upprakna ALA de fna kanne-
tecken, som de arabiska hastkannarne
anfora for sina hastars storre eller
mindre godhet. vi hafva alls intet
begrepp darom, och vara storsta hast
kannare skulle infor den arabiska
hastvetenskapen med blygsel tvingas
tillsta sin okunnighet. Blott So myc-
ket ma har i allmanhet sagas: den
adle arabiske hasten ar val byggd,
har korta och rorliga oron, stark men
dock sirlig benbyggnad, kottl0st an
sigt, nasborrar 'ssa vida som lejonets
gap,' vackra, m0rka, framstaende
ogon, 81 uttryck iknande en- alskan.
de qvinnas, krokt och lang halls,
bred bringa och bred land, small rygg,
runda bakben, ganska langa sanna
och mycket korta falska refben, sam
mansn6rd kropp, langa ofverben,
''liksom strutsens," med muskler
''som kamelens," svart, enfargad hof,
fin och giles man och rikt harbekladd
swans, tat vid rotten tunn mot spetsen.
Han maste ega fyra kroppsdelar med
bredd: panna, br0st, hotter och leder
fyra med langd: halsen, ofre delarne
af extremiteterna, buken och ljum-
skarne; fyra maste vara korta: Ian.
den, 0ronen, krakan och swanson.
Dessa egenskaper bevisa, enligt ara
bens mening, att hasten ar af god ras
SAINT snabb; ty han liknar da i hela
sin byggnad pa samma gang vindt-
hunden, dufvan och kamelen.
Stoet maste ega vildsvinets mod och
hufvudbredd, gazellens behag, oga
mum, antilopens gladtighet och klok-
het SAINT strutsens starka byggnad och
snabbhet.
Men en- rashast kanner man ocksa
af ytterligare andra kannetecken.
Han ater blott ur sin fodersack. Han
6nner behag traden, gronskan, skug-
gan SAINT det strommande vattnet,
och delta sa hog grad, att han gnag.
gar vid anblicken daraf. Han dric-
ker icke, imam han uppr6rt vattnet,
ware sig med foten eller med munnen.
Hans lappar aro alltid slutna, 6gonen
och 6ronen alltid i r6relse, och halsen
kastar han till hoger och venster, nk-
som vile han tala eller bedja ON ma
gonting. Vidare pastar man, att han
aldrig parar sig med nagon af sina
slagtingar.
De basta rasernas namn hafva ofta
den NEST egendomliga betydelse, och
vanligen maste alltid den i sagorna
kunnige f0rklara de samma. ALA
araber tro fullt och fast, att de ada
hastarne redan sedan artusenden till
baka bibehallit sig lika fullkomlig-
bet inom deras STAN, och vaka dar-
fore sorgfalligt ofver hastafveln, for
att alltid bevara rent blod. Nagra
bruk hafva delta hanseende blifvit
herrskande bland dem. Sa ar nastan
hvarje hastagare f6rpligtigad att at
den, som kommer och beder derom,
lana sin hingst till betackning af ett
adelt sto, och derf0re f0radlas de ara.
biska hastarne mer och mer. Hing.
star af god ras aro mycket eftersokta !:
agare af ston rida ofta hundratals mil,
for att erhalla sadana hingstar till
betack ming. Som ersattning erhaller
hingsta garen en- viss q7antitet korn,
EFT far, ETC. Att emottaga penningar
anses som nesligt; den, som Vile go.
ra det, skulle utsatta sig for skymfen
att kallas ''saljare af hastens karlek. -
Blott ON man anmodar On f0rnam
arab att lana sin adle hingst till be.
tackning af ett simpelt sto, har han
rattighet att afsla denna begaran.
Men araberna aro sock sa stora hast
kannare, att delta fall sallan forekom-
mer. Under dragtighetstiden be-
handlas stoet ganska sorgfalligt, utan
att dock fullkomligt skonas, med un-
dantag af de sista >veckorna. Vid
kastningen maste nagra vittnen vara
tillstades, for att bekrafta folets akt-
het. Folet uppfostras pa ett synner
ligen omsorgsful1t satt och halles fran
sin spadaste alder som en- medlem af
familjen. Deraf kommer det, att de
arabiske hastarne blivit husdjur, i
samma betydelse som hunden, sa att
de utan all fruktan kunna talas saval
ii berrens ta1t som i barnkammaren
F6rfattaren har sjelf sett ett arabiskt
sto, som lekte med sin herres barn,
liksom eli stor hund brukar leka med