Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-02-28
Kautsju och Guttapercha.
fUr Arbetare-Bladet.)

Bland de markvardigaste af vaxtrl-
kets alster aro de, som erhallas af de
safter, hvilka fnnas manga trads
STAN, hvarur somliga sjelfmant utsipr-
"a. Delta ar fallet med de fiesta hart
ser, det ena hufvudslaget af dessa
safter, af hviIka vi bland annat ia
beck, terpentin, gummi, fernissa och
lack. Det andra hufvudslaget utgo-
res af de s. k. mjolksafterna, hvilka.
ofta stor ymnighet, hallas manga
af de varma 1andernas trad. Manga
trads mj0lksaft anvandes sjelfva
verket till dryck med samma f0rdel
som komjo1k, medan andra ater aro
ytterst giftiga. De genom sin stora
och mangsidiga anvandbarhet vigti-
caste mjolksafter aro de, som, sedan
de stelnat, blifva elastiska och span.
stiga. Dit hora kautsju och gutta-
perka.
Dessa bagge amnen, hvilka i var
tids industri spela en- sa stor roll,
hafva forst senare tider blifvit be-
kanta utom granserna af de lander,
som frambringa dem, och det ar blott
nagra artionden, sedan de fran att
vara helt obetydliga handelsartiklar
begynte vinna Diet erkannande, som
inom kort skulle gifva dem en- plats
bland de for menniskans behof an
vandbaraste naturalster. Visserligen
hade redan 1880 prof pa guttaperka
fran Singapor ofversandts till asiati-
ska sallskapet London, men de lyc-
kades dar Ell tilldraga sig den ringaste
uppmarksamhet. En- sadan vacktes
forst, mar Montgomery 1S43 fran Ost-
indien gjorde Society of arts i London
ett meddelande rorande samma natur-
alster, som han pastod sig forst ha
lart kama fornaen af ett yxskaft,
hvilket lat uppmjuka och boja sig i
varmt vatten.
Fore 1914 var guttaperkan afven
till namnet annu helt och hallet okand
ii Europa, och forst delta ar afsandes
pa forsok tva eentnes daraf fran Sin
gapor till England. Handeln med
delta nyttiga anne steg sa hastigt,
att 1845 redan 265 centner infordes.
aret darpa s.40s och under de bada
narmast foljande aren 14,S70 och 49,
1s0 centner, det sist namda beloppet
redan med EFT varde af 1,S00,0 900 kro-
nor. sDaraf kom den allra storsta de-
len till England, ds blott l, ,444 cent
ner gingo till Nordamerika, 736 cent
ner till det europeiska fastlandet och
23,5 centner till Mauritius. Sa ha'
stigt an hande1n med guttaperka till
tog, var dock den foretagsamhet, som
darigenom framkallades hos invanar.
ne den indiska arkipelagen, annu III.
ligare. Forst samlades guttaperkan
blott i sumpmarkerna v1d Dsjohor pa
on Singapor, och smart genemsoktes
dessa ialla riktningar af stora skaror
malajer och kineser.. Darigenom blef
tvo infodingarna bekanta med Ram
fnets varde. och nu samlade afYen de
med stor fit. Rorelsen spred sig in
| ON kort ALT vidare den indiska arki
peIagen, och nu fas guttaperkan nor
| fran Singapor till Pinang. oster p'
Borneo, dar man patraffar henne
| Bruni, Sarayak och Pontianak pa We
| stra kusten SAINT i Keti och Passer p;
! den ostra, SAINT s1utlIgen soder utef
i ter ostra kusten af Sumatra till Java
i For narvarande uppgar guttaperka
skorden till inemot 4. roo, 900 skalp
Hande1n darmed befnner sig nastal
! uteslutande handerna pa det britt
ska guttaperkakompaniet, hYilke
: man afven har att taeka for. att d
g 6delaggelser, som den stigande efter
J fragan borjan ffororsakade, nu nler'
q upph6rt. Man nojde sig Ell med at
I tappa traden, sasom man giort me-
Il kautsjut, utan fal1de dem helt enkelt
!. da saftel namligen endast langsam
och ringa mangd utflyter och darfd