Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-06-20

SAAt OA6AoA1AS A0AAuSOP1OSOo0s OSA - -
dartill Tampa sig synnerligen val, Sd
mycket mer som djurkroppen gjort
samma tienst som de f0rsta SENDER
delningsmaskinerna och salunda med
gifva dessas undvarande. Ofriga i
spillningen befntliga alkaliska be.
standsdelar anvandas sasom yardeful-
la g6dningsamnen. -~ e -.@ .....
ON var tids damer hade en- aning
ON de kallor, ur hvilka en- stor del af
det l6shar de bara pa sina hufvuden,
hemtats, skulle de rYsa Utan att an
5gifva nagon af de manga metoder man
eyer att framstalla konstgjordt har ur
dur och vaxtamnent t. o. m. ur oorga.
niska amnen sasom glas, villa vi in.
skranka oss till att citera cit par stati.
stiska uppgifter angaende harimpor-
ten till Europa. Endast fran Swatow
i Kina utskeppades ar 1873 till Euro
pa icke mindre an 1880 pounds har
hopsamladt hos harfris6rer och bar
berare SAINT representerande ett var.
de omkring af omkr. $4,000, Ar 1875
steg exporter fran samma stale till
$4,000 pounds, uppgaende i varde till
ungefar $25,OOO.
For den kemien bevandrade par.
fymoren erbjuda sig outt6mliga rike.
domar de allmannast f0rekommande
och billigaste raamnen. Koparen f6-
restaller sig i allmanhet, att de olika
blomsteressenserna, som forekomma i
handeln, erhallits genom destillation
af de blommor, hvilkas namn de bara.
Det wore kanske klokast att lemna va
IA damer i denna villfarelse; dock
ma det tillatas att ]yfta en- liten fix
pa det f6rhange, som for oss andre
d6dlige SKINNER ingangen till par
fym6rens laboratorium. Huru litet
amen I, nina damer, mar I med valbe-
hag insupen den berusande doften
fran 'extrait de millef1eurs, " att sven
ska namnet pa de "blommor, ur hvil-
ka extrakten gjorts, ar-kospillning.
Den ina mandellukten hos tvalen er.
halles ur den stinkande stenkols-
tjaran. Hundratals liknande exempel
skulle kunna anf0ras.
En- fransman, Chevreul, har kommit
under fund med, att far fran den mark,
pa hvilken de beta, upptaga en- icke
obetydlig mangd pottaska, hvilken af-
s0ndras fran huden jemte svetten.
vigten pottaska kan uppga till en-
tredjedel af ullens vigt. Ullen inne.
haller dessutom en- mangd feta am.
nen, hvilka man vid de stora bomulls.
spinneriena till godogor sig form af
lysgas.
I Paris mer an annorstades vet man
att tillvarataga ALT m6iligt affall. Sa-
lunda fnnes en- stor fabrik for utdra-
gande af essensen ur bortkastade APPEL
sinskal. Sarskildt kan det vara af in
tresse att h0ra. huru man vet att dra-
ga vinst af d6da kreatur. AT hundens
Skim g6ras handskar; fettamnena i
kroppen utdragas genom kokning och
begagnas till mangfaldiga andamal
af aterstoden cores superfosfat. Ha-
stem far afven efter doden anda intill
hofvarne tjena menskligheten. K6t-
tet af slagtade hastkreatur ates all
mant, taglet anvandes sasom bekant
af nobel och sadelmakare, huden eyer
ocksa stort varde; fettet, hvilket hos
en- val vardad hast uppgar till cirka
60 skalpund, fnner latt anyandning;
hofvarne och en- del af henstommarne
uppkopas af svarfvare och tillverkare
af elfenbenssvarta sista aterstoden
anvandes till godningsamne. Icke ems
k6ttet af sjelfd0da hastkreatur for.
smas. Man later delta ruttna, till
dess det blifvit betackt- med maskar,
hvilka hopsamlas och anvandas till
g6dning af fiaderfa; aterstoden af k6t.
tet flnner afnamare professionerade
rattfangare, hvilka ater salja slit byte
till bundtmakaren. .