Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-04-18

| Ia t6ldt JILL uVl uuA4AOAAo 0poe'A5 oSAA
Ulfstens till .engelske konungen AL
fred Monde arhundradet afgifna re.
seberattelse, hvilken skildras en- sj6-
resa langs Norges nordligaste kust
och i Hvita hafvet till det gamla
Bjarmaland, framh6ll han det sam
band, ), hvari de epokg6rande geogra-
fska upptackter, som utmarka den n.y.
are historiens borjan sta med de gam
la skandinavernes djerfva sjoresor
till Island, Gronland och Nordameri-
kas fastland. Sistnamnda upptackt
blef visserligen glomd. Men de skan.
dinaviska siofarane voro dock de for.
sta, som vagade sig ut pa oppna ocea.
nen. Fenicierne. grekerne m. fl. ha.
de pa sina sjoresor f6ljt kusterna.
ON ock Americas upptackt af nord-
boarne ater foil glomska, sa fortforo
dock Islandsfarderna oafbrutet, och
sjoman som varit med pa dessa far
der, hyste icke mera So stor skrack
for att gifva sig ut pa oceanen. ON
saledes de gamla skandinaviska sjo-
expeditionerna varit af stort inaytan-
tande pa spaniorernes och portugiser-
nes stora upptackter slutet af me.
deltiden och b6rjan af nyare tiden,
sta dessa ater samhand med den
nyare och nyaste tidens strafvan.
den att genomforska polarhafven och
framtranga mot nordpolen. F6rst Sc
dan dessa upptackter blifvit gjorda,
borjade man riktigt intressera sig for
den yttersta norden. NJ framstallde
sig nemligen for nora Europas sjofa.
rande nationer problemet att finna en-
nordlig genomfart till Kina och Indi-
en-. I England uppstod en- verklig
enthusiasm for denna idee. Konung
Henrik VIII utsande venezianen Ca
bot for att finna en- nordvestlig vag till
Kina. Delta ledde, ar 1895, till den
f6rsta landstigningen pa Nordameri-
kas kontinent sedan islandarnes gam
la upptackt. Efter att darefter ha
varit spansk tjenst, aterkallades han
af Henrik VIII och utskickades pa en-
ny expedition samma syfte som den
fora. Sedan dessa f6rs0k att norr
ON Nordamerikas fastland fnna en-
genomfart till Stilla hafvet misslyc-
kats, utrustades ar 1853 under samme
Cabot en- ny engelsk expedition for
att fnna en- nordostlig genomfart till
stilla hafvet langs Asiens norra kust.
Ehuru delta f0rs0k lika sa litet som
det fora ledde till det asyftade re-
sultatet, blef det af utomordentligt
stor vigt genom de handelsf6rbindel-
ser mellan England och Ryssland, som
darigenom inleddes. Under denna
expedition, som man har betecknat
sasom "Rysslands upptackande' af
engelsmannen, hollis Arkangel (1556)
en- fest for den da attioarige Cabot,
femtio ar efter hans f0rsta landstig-
ming pa nora Amerikas jord. Dessa
fors0k att fnna en- nordlig genomfart
till Kina och Indien beteckna en-
vandpunkt den engelska sj6fartens
historic. En- ny expedition utrusta-
des ar 1850 af enskilde handelsman.
Afven hollandarne utsande en- mangd
expeditioner till polarhafvet for att
finna en- genomfart till Stilla oceanen.
Deras kostnader for delta foretag be.
l0nades rikligen genom den inbrin.
gande hvalfskfangst de 0ppnade
dessa vatten.
Berattelsen ON de nyare forsknings-
resorna SAINT framstallningen af pla-
nen for professor Nordenskiolds ar
forestaende expedition ha redan ut
f0rligt afhandlats hans skrifvelse
till regeringen angaende delta sa val
for Yetenskapen som for den interna-
tionella samfardseln sa betydelsefulla
f0retag.