Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-01-31
Drottning Pomare.

I aIledning If denna furstinnas ny.
ligen timade franfalle meddells fol
jande biograiska uppgifter ON den
hadangahgna:
Fran den aflagsna 0verlden i StillA
Hafvet ingick. .fUr nagon til sedan un-
derrattelse att drottning Pomare "
ailidit pa Tahiti, efter att hafya rege-
rat sedan 1926.
: Bland de under inaytande af den
europeiska kulturen till kungliga dy
nastier ombildade hOfdingsslagterna
Polynesien, al den pa Tahiti NEST be-
kant och anmarkningsvard. Den sa.
som drottning Pomare " ahidna prin.
sessan Aimata fOddes 1913 och var
dotter till Pomare IL # 1921 lIvilken
man har kallat "Sillskaps0aines Con-
stantin."
Liksom sin ber6mde romerske fore
bid var grundlaggaren af den kristna
kyrkan'pa Tahiti fore sin omvandelse
en- af sin tids och slit lands blodt0r-
stigaste tyranner. At 1914 blef han
for sina grymheter f0rdrifven af tjns
ofriga h0fdingar; han kastade sig nu
armarne pa de sedan 1877 pa Tahiti
verksamma engelska missionirerna,
hvilka, sedan de f6rmatt honom att
ofverga till kristendomen, hjelpte no.
nom att atertaga makten. Ar 1921
dog han och efterlemnade tva barn,
en- son, som afed efter en- trearig, af
religionsstrider uppfylld regering,
och en- dotter, prinsessan Aimata, som
1926 uppsteg pa thronen och antog
namnet Pomare.
Under hennes regering har kristen.
domen icke allenast blifvit statsrpli,
,gion. utan afyen grurdvalen fir en-
civilisation, som anda till oigenkan-
lighet f0randrat slenna Us fysionomi
och fijrmildrat in4Sanarnes seder, sa
att de :nu verkligen kunna kalIas etti
hyfsadt folk. Menulskooffer, inb0r-
deskrig, polygami, barnmord och an
dra qvarlefvor fran hedendomen, haf.,
va spariost f0rsyuunit. Tahiti eyer
f. n. icke blott talrika kyrkor och ka.
pell, utan afven EFT val ordnadt I'M
dervisningsvasen och (pa den marble.
lagna on Eimeo, f0rr satet for den
NEST firstockade hedendom) en- $50.
derhafsakademi,''' 4 u fran rlsvilkenf EFT
stort antal australasia nlissionarert
och predikanter hafva utgatt till Diet
0friga Polynesien, for att ut6fva sin.
valsignelsebringande verksamhet.
Med anletlning af nagra katoIska
MISSIONARIES < ahel sklystnad, rakade
hrottning Pomare 1885 j en- konHikt
med den franska regeringen, hvilken
varade i sex ar. Jesuiterna Caret och
Laval. hvilka voro verksamma pa den
retlan da katolska On Chamber, kom.
mo namda ar till Tahiti, hvarifran de
utvisades, enar de pa ALT s4tt fijro.
|Iampade5 och skymfade de protestant
tiska lmIssionarerria. Den till frans-
|imannens skyddande afsande amiral Du.
petit Thouars anlande 1888 med EFT par
krigsskepp till Tahiti och fordrade
skadeerslttning och tillstand. for fran
ska missionar er. att vistas pa 6n.- Den
yarnl6sa drottningen maste gifva eff
ter talrika katolska missionarer kom-
mo. under. de f0ljande aren till On och
gafyo genom sitt hansynsl5sa upptra.
dande anledning till atskilliga valid
samma upptraden. Ar ls42 infann
|sig. Dupetit for andra och 1913 for
|.tredje gangen pa Tahiti, Tor hvarje
gang upptradande ALT mer5 hotande
och foIdr;lnde. slutligen aYagabrag-
tes genom kapten Lavands benledling
ett slags ofyerenskommelse. Kon,ln-
gariket Tahiti star sedan dess under
franskt beskydd. men liar dock vetat
fuppratthalla den professionalism reli.
lgionen, SAINT beyara sin frihet, r6ran.
de de inre oroligheterna.