Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-10-10
! FISCHER Hyad direkta :priyilegier

Il : Ss-5T5sS
Davids0ns sseleyator"- -bolag tva cents
for hvarje bushel hvete som sandes
6fver jernyagslinien, antingen det gar
ligenom deras elevators eller inte,
for en- It'd af omkring 10 ar forutom.
den yanliga magasinsh hyran af en- cts.
| iprl :bushel pr manad, som innehaf-l
lyarne af hvete .sstick keten''' betala.
lDetsar detta som hindral mindre ka-
pitalister att uppfora magasin och att
konkurrera med patrone rna Davidson
& Co., emedan de till dessa maste err
lagga en- tribut pa tYa cents pr busheI.5
FISCHER: Men ON nu jernvagsbo-
leget gifvit ett sadant privilegium till
elevator '-bolaget, inte kan cit sa-
dant upphafvas forr an tiden tillanda-
l6per. 5''- '1-- ,Ss'> ~. : -' .a.
Bonds: Lagstiftande f6rsamlin-
gen har makt att reglera taxa for
hela jervagstrafken ON den finner
for godt; en- jernyag ar ingenting an
nat an en- publik tienare och star un-
der den Legislative maktens beskydd
och kontroll; delta vet nj saval som
jag.
FISCHER: Hvad ar da deras indi-
rekta priyilegier?
Bonds De arc i min tanke st6r-
| re an de direkta, emedan det inte lar
finnas nsgon lag nog bindande, som
f6reskrifver dem hura de skola vaga
| och gradera hvetet, hvarunder all
maheten kunde tvinga dem att emot-
taga den, utan de uppratta sina egna
regler, hvilka allmanheten maste un.
derkasta sig.
FISCHER: Hvad ar delta for sorts
regler? -. 7s5ss.l,=
Bonds: De ha regler for ett gra-
deringssystem, hvilket ar h6gst oratt-
visit, emedan farmaren sallan far be-
talt for den qvalitet hvartill hans va
ra ar berattigad. Mo l skall vaga So
pounds, NO So och no 81; men
det fnnes ingen grad for IS, ST, SO, so,
81 och 81 pounds-vigtig vara; saledes
ALT hvad mitt hvete qvalitet ofver-
stiger So pounds vigt, maste jag lem
ma utan betalning, likaledes ON mitt
hvete wager, sag 5519 pounds pr BUSH,
graderas det MO 8. NJ har Minnea-
polls mj0lnareforening bestamt Is
cents prisskillnad mellan NO 2 och no
3. Min vara ar q narmare NO an 8,
men jag far inte en- cent af denna
prisskillnad, fastan k*paren har va
lutan sina handler, och delta beloper
sig till l03 cents som han stryker sin
fcka. Men inte nog harmed, vid
graderingen af hvete bruka de aldrig
att vaga hela busheln, utan bestamma
vigten genom att profva den pa den
dar f0rut namda messingshalfstops-
tjufprofvaren. Med denna ar det latt
att profva ned den en- grad, ON de vii
| ia, ty mar de fylla den dar lila skalen,
gillra de ofta upp kornen sa lost som
m0jligt och sedan stryka de med det
| fyrkantiga instrumental. ON de stry.
ka hardt grafver de dar skarpa kan
terna ut manga korn, hvilka, ON de
stroke med en- rund kafvel. skull bill
qvar, och det fordras Ell manga korn pa
en- sadan liten qvantitet till ett pound.
Jag lat en- dag profva en- sack hvete
pa tire olika sadana profvare och ALA
vagde samma sack olika. En- profva-
de busheln till 5315 pounds, en- AMMAN
till 54 och den tredje till SIS pounds.
Delta ar nara en- hel grad, som ganska
latt kunnat kosta mig Is cents pr
bushel i afslag pa priset, bara j olika
satt att profva samma yara med sam.
ma sorts profyare. Mar jag sedan tog
och vagde en- hel bushel, sa vagde
den 5e4 pounds. Delta var god NO 2
yara, men jag maste lemna den efter
deras satt att profva den som mo-
och ia Is cents pr bushel mindre an
den var ward. Jag Dor anmarka, att
delta hyete var det basta Jag hade
ar; det sk6rdades ratt It'd och stac.
kades S dagsr efter,s det var skuret;
intet regn hade under tiden fallit pa
det; Diet hade den vackraste farg, och
var nastan fritt fran ogras. For att
visa det oratta delta graderingssy-
stem, sag jag en- AMMAN man ,kora in
thvete straxt efter !; delta hvete hade
staff tmoget 3 veckor imam det skars
med, sedan lag det pa marken
lsasom ssripern" lagt det, utanS att
varit hvarken bundet eller stackadt i
i 4 veckor, hvarefter det tr0skades och
4 iinkordes till sselevatorn." och delta
i graderades a11tsa MO 8. Min vara var
frisk och god och hans var jemt och
!. matt tjenlig for svinmat; men vi fin
/ go samma grad. Hyad tycker nj ON
| ett sadant graderingssystem? Vida
q re ha de for bruk, att ON mitt hvete
/ wager pa den dar profvaren tex. So
q pounds, sd afdraga de tva pounds pa
/ hyraje bushel fran qvantiteten for att
q upphielpa qvaliteten med, d. v. s. ON
Il jag har ett lass pa so bus hels afprof.
y vadt till So pounds sa afdrages nara
bushels fran den yerkliga vigten, So
J. att jag far en- ticket af NO 8 pa 4s
+ bushels och 20 pounds. Eft annat
! bruk ha de att afdraga 10 pounds pa
!. hvarje lass for spi1lning. Den lila
tullen ar Visserligen en- bagatell;
+ men fragan ar ON det ar ratt att jag
skall betala en- foregifv fven spillning ps
yaran efter den ar deras ward; on
u de behaga spilla hela 1asset hvad ha1
jag med den saken att CORA ON ds
inte spilla nagot, hvarfore skola Y
sammanskjuta till en- 6ofyerYigt a
elevator bolaget Mar jag raka,
! att spilla nagot nagon gang, har jas
8 0ftos ,ry1f5 raf hUns. q fy,y,r, ~