Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-09-12
Om jordDafhingar.

Om j0rdDafhingars
Ofta h0ra vi vara dagliga tldningar.
notiser ON jordst6tar, som skakat
marken. ON iordbafningar som ode.
lagt stader och ~f6rvandlat blomstran.
da trakter till fullstandiga 6demarker.
vi lasa dessa. notiser och kama en- viss
glade Diver att befinna oss utom den
egentliga sferen for dessa naturrevo-
lutioners verksamhet, och ON vi ma.
gon gang under hostens regniga NOR
ker skulle med afund tanka pa soderns
sol och varme, kunna vi andra sidan
trosta oss med tanken, att vi under
var sommar kunna i fullt matt niuta.
af naturens lifgifvande krafter utan
att beh6fva frukta de ofta d6dsbrin.
gande skakningaEg som s6dern f6lja
dem sparen. Bland dessa naturkraf.
ternas Observation-Disclosures aro jord-
bafningarna ett bland de varsta plago-
ris for de trakter, som daraf hemso.
kas. Men hvad aro da egentligen
jordbafningar? Huru f6rklara upp.
komsten af de r0relser jordens inre,
som gifya upphof st dessa fruktans.
varda foreteelser? Vetenskapen ar
harmed ej pa det ratt klara skarpsin.
nige man, sasom Humboldt, Dana,
Poullet Scrope, .Lyell m. fl. hafva stu
derat, observerat och superintendent,
man har kommit sanningen pa sparen.
men afsl0jad ar hon annu eli. Latom
oss emellertid korthet Sc hvad vi hit.
tills lart ON jordbafningar.
Efter all sannolikhet hafva vulkani:'
ska utbrott och jordbafningar samma
inre orsak, eller atminstone -har man
iakttagit ettyisst samband mellan des-
sa bada f0reteelser, ehuruval afven
jordbafningar hafva f6rekommit,
hvilka icke haft nagot kandt eller
markbart sammanhang med dylika ut
brott. Anda fran alsta tider har upp.
marksamheten varit fastad harpa. Sa
t. ex. var den serie jordst0tar, som
b6rjade Italien ar SO af var tiderak.
ming, endast ett f0rs0k af Vesuvius att
urladda sig, hvilket f0rst lyckades vid
den stora eruptionen ar 10, da stader.
ma Pompeji och Herculanum forster.
des; liksa f0regicks Mexico 1859
bildandet af den marvardiga vulkanen
Jorullo, som pl0tsligen h0jde sig ur
den f6rr slata marken, :af starka lord
bafningar; och de oerh6rda jordbaf-
ningarna i Chilli l843 slutade f6rst ge.
nom utbrott af Osorno och tire andra
vulkaner Andiska .bergskedjan; slutli-
gen efterf6ljdes den forfarliga jordbaf.
ming, hvilken 1868 hemsokte Peru och
totalt f6rstorde staderna africa och
Icquique, af starka utbrott hos sVulka.
nen Isluga, hyilken annu for ej manga
ar sedan fortgingo. Mallet, som myc-
ket studerat dessa ting, f0rklarar ock.
sd jordbafningarna vara forsok till
bildande af. .vulkaner,. och som en- re.
gel kan antagas, att jordbafningar all
deles upphora, 50 smart en- nargransan-
de vulkan kommit till ~utbrott. Den
beromde tyske resanden och naturfor-
skaren Humboldt anf6r. att under den
stora iordbafningen i Riobamba 1797
voro de narbelagna vulkanerna Tungu-
ragua och Cotopaxi i lugn, men att
trakten sedermera ff6rskonats fran
jordbafningar, efter det dessa Yulka-
ner kommit till utbrott. Vulkanerna
aro salunda ett slags akerhetsventiler
for den inre jordvarmen. Enligt man
gas asigt befnner sig namligen hela
jordens inre, den langt st6rsta delen af
dess volym, smaltande tillstsnd; an.
dra daremot anse Ell delta, men sa
mycket ofverensstamma dock ALA uti,
att j jordens inre fnnas stora qyanti-
ter af fiytande massor. Huru enligt
denna senare &sigt sadana skulle kun.
ma uppkomma, utan att man tillika
n6dgades antaga att hela iordens inre
wore smaltande, skulle blifva for langt
att har soka f6rklara. vi "a darfore
n6ja oss med det antagandet, att reser-
vorer af smaltande amnen fnnas, hyil.
ket. .ej kan f0rnekas, da vi Sc sadana
IframSt0rta Ut yulkanerna. Den fra.
ga, som harvid frams taller sig till be-
Esvarande. blir da den, huru och al
Ehvilka orsaker dessa amnen komma j
r6relse och soka sig utbrott. Delta
forklaras genom sammantra ffandet al
Iyatten med den gl6dande nassau. ON
namligen regn- eller sj0yatten far till.
falle att nedtranga till och komma ]
beroring med dessa smalta mass0r,
bildas natnrligen anga, hyilken genom
slit trYck utvidg dgar gamla och bildar
Inya springer j jords dskorpan. Dessa
springer fyllas med gasformiga ellel
Efiytandei amnen, som stundom k0mma
Iupp till jordytan genom yulkanernas
kratrar, genom springer eller genom
heta kallor, men stundom icke ia till
Efaile dartill, utan qYarhallas under
Jorden, dar de genom det tryck de ut
ls6fva ! hal aligheter och springer utyid