Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-10-31

Mar ALT kommer omkring, skall
dock vart akerbruk .huIvudsakligen
| framdeles, bero pa de smafarmare,
som sjelfva arbeta darmed, och dem
ma farmareklass' yalfard ma alltid
vara foremal for djupt och allmant
intresse. Det ar blott "a sidor af
denna ,betydelsefulla fraga, som kan
ber6ras ett kort tai, men en- som
jag will berora, ar fragan ON rata
| anvandandet af tiden. Det ar nu
har staten 6fver hufvud taget 140
dagar ON aret, som det regnar eller
sn0ar huru manga af dessa Diet reg
mar hela dagen, vet jag icke, men
det kan ocksa vara detsamma; visst
ar det, att det ar atskilliga dagar
aret ON, pa hvilka en- farmare icke
godt kan arbera, och jag foreslar nu
att hvar och Ell farmare skaffar sig
litet snickareverktYg och en- liten
verkstad, hvarest han regnvader
kan sysselsatta sig med att satta
stand och arbeta med hvad han for
resten har bruk for. Bara en- spar
SAINT inredd smedja egd samfallt
af en- liten krets narboende farma.
re, skulle bespara betydligt med It'd
och utgifter och for sma reparatio.
ner. En- del af den undervisnlng
som meddelas vara basta jord-
bruksskolor handlar ON hastens inre
byggnad och hastskoningskonsten,
och jag tror att unga personer, som
gerna villa blifva 'lugliga farmare,
skulle CORA fornuftigt i, ON tiden
medgafve, att tillbringa nagra vec-
kor hos en- skicklig beslagssmed for
att lara sig att sko en- hast ordent-
ligt. Det dr. pa modet att tlrifva
boktryckeri for n6jes skull, hvarfor
icke ocksa andra slags handtverk?
Icke allenast trifves den farmare
bast, som kan ti!lbringa ruskvaders-
dagarne sysselsatt med ett eller an
nat handtverksarbete, men anvand-
ningen af Notwithstanding gOr
me ekaniska kunskaper till en- viss
grad nodvandig. Hjndighet blir
icke allenast niidvdndigare for hvar-
je dag, men betraktas ocksa med
rata som nagUt att vara stolt diver.
kom ihag, att ju mera dugl ghet
man brinsar med sig till slit arbetr,
dess mera hedrar man Diet. Det skall
da blifva lattare att ia fOrstanuiy
arbetshjelp.
Sa ar det g0dningsfragan. Under
aret l774 sandes. pa tillstyrkan af
den verldsberomde naturforskaren
Linnee, en- svensk professor vid
MANN Peter Kahn, tvenne univer-
siteters bekostnah, till detta land
! for att CORA vetenskapliga iaktta-
ge}ser. Han tillbringade nistan fy-
ra ar pa resor vara ito kolonier och
Canada, och den intressanta berat-
telse ON hans iakttagelser utgafs i
| tvi band och ar fUrn4rvarande
tryckt pa atskiliga sprak, for franz
tiden EFT mUnsterverk. Med anled-
ming af nejden omkring Philadel-
phia sager han: ''Jordbruket al ett
mycket daligt tillstand. Landet
pl0jes tiera Al efter hvarandra utan
att blifva godsladt och f0rlorar till
slut sin fruktbarhet.
Eft hundrade ar ga och vi hora
samma historic. AZ 184s besokte
nemIigen den skickliga skotska agro
men och kemisten, professor John
ston, de Forenta Staterna och fore
tog vidstrackta resor har. Om
Diet ber0mda hvetefaltet i staten
New York, Genessee.dalen, hvars
jord hufvudsakligen bestar af ler.
jord, sager han salunda slit verk,
att jorden det hela taget "gradvis
utmagras,' att ''jordbruket dar i
staten star langt tillbaka for de ba-
sta delar af England och Skotland,'
att 'sde hveteutf0rande distrikten
gradvis andra lage och f0rhytta sig
mat landet mot vester, och att
"amerikanarne med sina nuvarande
drifts-metoder och kunskaper ar for
ar blifva mindre och miudre stand
att odla hvete.'' Medelafkastnin-
gen pr acre var New York den gam
| gen IA bushels och i Storbritannien
"a.
Det ar ett of0rlatligt misstag ON
man fortfar att f0rsvaga jorden med
att standigt taga fran den utan att
gifva den nagot tillbaka. Ty for att
kunna bibehalla den of0randrad ell
Ter forbattra den med godsel ma
man naturligtvis till en- del amanda
vexelbruk ocn halla ett visst antal
kreatur och grasmask SAINT ett me-
jeri dartill. Jag laste for nagra
veckor sedan en- tidning vesterut
staten, att personer kommo till sta
den och hade salt slit smdr till
cents pundet for att ga till cirkus!
Att folk gar pa cirkus har jag ingen-
ting emot; men att de CORA sm0r
som inbringar dem bara cents pun
det, maste jag protestera emot. Med
vart sofa Minnesota-gras och klara
rena vatten, borde vara farmare
kunna hereda smor, som minst kun
de inbringa dem 25 cents pundet,
sardeles nu, da 25 cents, tack ware
den sunda och lyckliga grundval pa
hvilken vart penningvasen nu hvi-
lar, utgor rs cents guild. Jag tan.
ker, att ifall Nj farmare scribe for
rymliga och .renliga kallare, skulle
edra hustrur vinlagga sig ON att be-
| reda ett riktigt godt och vackert
smor. .. ~.ss..-- -, :r...-4
i Det krafver temligen mycke:; be-
svar att bereda gOdt smor, och ieke