Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-05-02
Eft sYemskt-amerikamskt
original.

sOrginalernas It'd ar f0rbi,' yttra-
de, tro vi, en- gang August Blanche.
Han ansag namligen att civilisationens
hyfvel hade gait ofver ALA, och att de
karaktarens kantigheter hvari origina.
liteten enligt somligas f0rmenande
ligger blifvit jemnade af det stora
hyfingsarbetet. Men det al tydligt
att vi annu ega ibland oss naturer Of.
yer hvilkas skarpa konturer ingen
hyfvel skridit, och ON man icke fin
ner dessa ovanliga menniskor i Sveri.
ge numera, sa var f0rsakrad ON, att
de motas tillrackligt ofta i Amerika.
Och icke blott bland de inf0dde heller,
utan kanske ika ofta ibland utom.
lands fOdde. Lat vara inhen1Ske bor-
care yfvas 6fver Barnum eller en-
Train eller en- Tilton, de i1y0rde fol
ken ha afven sina idea]er for det h0-
ga humbuggeriet. vi, svenskar, t.
ex. ha, ON ingen AMMAN sa atminstone
en- viss hr J. P. Str0mer att vara stol.
ia o tver eller blygas for.
Lasaren fragar hvem Str0mer ar.
10, han al en- karaktar som har fera
skarpa kanter an pastor Beechers
dragged edge Of despair''; han ar ett
Yenskt-amerikanskt original, hvarpa
ingen vanlig hyfvel bitter, en- natur i
hvars komposition nagra af de raaste
elementer inga som hufvudbestands.
delar.
Herr Francis A: Jocknick, som var
faltkamrat med f0remalet for var
uppsats 1949, och som nu ar anstalld
vid Sv. Tribunen, blef for kort sedan
kallad att vitna i nedannamda NAL.
Pa grund af hans uppgifter meddela
vi foljande:
Us. Stromer uppdok l84S som fri
villig det dansk-tyska kriget. Att
han var Taper har ingen pastatt eller
f0rnekat, men att han var girig och
sin girighet dof for, ALA adlare kanslo1
tror man sig bestamdt veta; man vet
atminstone att han, som deltog sla'
get vid Frederica, darvid vann ingen
skadepenning, som de 0frige vunno,
utan forlorade istallet sina epaletter
och rattigheten att vidare kampa un'
der Dannebrogens farger. Under
namda Stag foil kaptenen for det kom
pani, hvari Stromer som andre lott
nant befann sig. Denne skulle da-sa
li6d talet man och man .emellan---un
der stridens tumult hafva fattat der
fallnes hand och med slit svard skilj1
ett med guldringar belastadt finger
darifran. Faktiskt ar emellertid att
han efter bataljens slut blef framkal
lad infor slit regemente och dess a
syn berofvad sina epaletter, fangslad
och darpa ford till Kopenhamn for att
undergo en- ransakning, hvarunde1
man visserligen icke kunde bevisa del
mot honom gjorda anklagelsen, mel
som anda afopp sa att stromer aldrie
mer says nagon dansk-tysk batalj. e
Straxt, efter det amerikanska s'slaf
krigets'' utbrott anlande Stromer til
Amerika och ingick har uti unions
haren, dar han Gud vet hvarfor--
stannade blott en- mycket kort It'd. On
orsaken till hans atergang till frede1
| ga atskilliga rykten, men som vi in
genting veta, lata vi den saken vara
Att han icke ingick uti nagot stadig
Iyrke, da han endtledigades ur armeen
lar sakert. Besynnerligt kan det dar
for lata att han nyss fore den sstor;
Ibankfrman Jay Cooke & Co.'S fall, had'
hos densamma till foryaltning insat
i sis, 900. Hyarifran han 1ade fat
denna summa an en- gaia, den somlig'
i s0ka losa med fund deringar ON han
tiggt den tillhopa. Str6mers herrskan
5fde passion ar namligen girigheten