Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-04-18
Beduinernas
{Ur Arbetare-Bladet.) J

l., {Ur Arbetare- -Bladet.)
Atskilliga af bladets lasare ha val
hort talas ON eller last ON den stora
0knen Sahara och ON dess oaser. Da
man laser ON de tusentals faror och
besvarligheter en- resa genom denna
oxen medf6r, ar kanske mer an en-
fardig att utropa: 'ja, men hvad ska
det CODA folket CORA ute den oknen
De kunna ju STAMINA hemma sina hus
och sitta dar 70 och fred och utan
fara. ia, kare lasare, men vi maste
vara mycket forsigtiga, da vi donna
ON andras lefnadssatt och seder. Ii
kasom vi ej utanf0r Sverige kunna
begagna den svenska alnen, sa kunna
vi Ell haller begagna de svenska for.
hallandena som mattstock vid bed6-
mandet af ett folk, som lefver EFT
land, dar ALT nastan utan undantag
ar sa grunden skiljaktigt fran vara
forhallanden. Det ar mycket latt for
dig, som Dor ett godt och fruktbart
land, att tala ON att STAMINA hemma !;
ty din mark ligger ju straxt invid din
gard och har Ell vidare besvar an att
taga pa dig mossan och ga utom dor
rem, for att genast kunna kasta en-
blick ofver dit korn, dit ho och di-
ma kreatur. Helt annorlunda f6rhal-
ler det sig med 0knens son, den bru.
ma araben eller Beduinen, som han
kallas. Han kan Ell sitta hemma och
sk6ta sin jord, ty han har hvarken
hem eller jord. Endast pa h6gst ia
stallen fins det dar sa mycket odlings-
bar jord att korn kan trifvas. Men
har och dar bergen fins det gras,
dar hans OK och farhjordar fnna sin
naring. Beduinen maste vara dar
hans hjord ar och hjorden maste yara
dar, hvarest graset fms; men graset
i dessa klippfulla berg ar smart for
tardt, och da maste han uppsoka en-
ny betesplats for sin boskap. Darfo:
re har han ingen fast bostad, han
drager omkring fran det ena stallet
till det andra och for sin hustru eller
sina hustrur, ty han ar Ell alltid mold
med en-, och sina barn och all sin egen-
dom med sig. Alt bohag han eyer
lassar han pa ryggen pa sina kameler
och asnor och So bar det ut vida
landstrackor for att upps0ka betes-
marker. Da ALT graset ar f0rtardt
dar han nu ar, maste han, som sagdt,
fytta. Hans kameler lagga sig pa
kna och pa deras pucklar lager han
sina talt (nagot annat hus kanner han
eli till) och sina grytor eller hvad han
annars har af r0rligt gods. Pa den
basta kamelens rygg spanner han en-
hog paronformig inrattning. Det
ar ett slags talt, hvari han g0m-
mer sina hustrur och sina andra qvin-
nor for att dolja dem for obeh0rigas
blickar och skydda dem mot solens
stralar. Hans folk, de yngre man.
nen och tjenarne, maste ga till fots
och ofta maste de bara de minsta lam
men, medan den svarta, spetsnosiga,
nastan nakna afrikanska hnnden pas
sar pa att halla hjorden samlad. Sjelf
stiger han upp pa sin basta hingst,
med sin langa b0ssa hvilande pa sa-
delknappen, fardig att skjuta de vii
da dur, som mojligen kunna f0rs0ka
att snappa bort EFT far eller en- kali
fran hjorden. Stolt sitter han dar,
insvept sin Invita- burnus (kappa),
under det hans svarta oga horison.
ten soker efter grasets gr6na farg.
Beduinen ar ett naturens barn med
ALA dess dygder och ALA dess fel. Han
kanner sig fri och oberoende som en-
kung, han skipar ratt sin stora IA
mill och bland sina underordnade.
Han ar troende som den baste musel.
man, men han ar ofta grym och hand
girig. Han hatar de kristna och ar
alltid redo till krig emot dem, och
det ar krig pa lif och dod. Han ar
arlig och trofast mot sina vanner,
men lomsk och bedraglig mot sina f.
ender. Delta ar dock mindre en- da-
lig sida af hans karakter an en- fold
af hans religi6sa grundsatser och hans
obetvingliga karlek till friheten. Ty
det -har ofta handt, att en- Beduin,
som har mottagit bevis pa valvilja af
sina 'f6rmenta fender, forandrat sim
nelag och blifvit dessas NEST trofasta
anhangare och van. Manga Beduiner,
som fransmannen i A1gier sokt vinna
genom gafvor och oppet tillm6tesga-
ende, hafva blifyit omvanda till de
kristnas vanner och tusenta1s Bedui-
ner ha tagit tjenst i den franska ar
meen och under sista fransk-tyska
krigets blandat slit blod med den j
striderna vid Weisenburg och Worth.
vid Metz och utanfor Paris murar. ]
den tfranska armeen kallas de s'Tur-
cos, y mar de tjena som fotfolk och
s.Spahis' som kayal]erister. De sta
dar hogt anseende for det raseri och
den hansynslosa tapperhet, hvarmed
de anfalla fenden; men j fredstid arc
de nagot svara att handskas med,
emedan de icke kunna halla ut med