Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-12-12
I4afittja.
s'Fafang ga larer mycket ondt."

y. Du SkdlI lOue1 uAS oAoo "hAoooS
svett," lyder det bud, som en- gang
tiden gafs var sta1nfader, och
delta bud har genomgatt och ge7
nomgar fortfarande tiden som cit
erinrande kom ihag, att Vi 81 haf-
va fatt oss beskarda cit visst tids-
matt for var jordiska tillvaro dar-
for, att vi skola under ett forakt-
ligt intetgorande fornota dess dyr-
bara timmar, utan darfor att vi
med fornuftets Gus och VILLAINS
kraft skola strafsam idoghet So
ka fylla vart varf medan dagen ar,
for att en- gang efter val forrattadt
arbete undfa del de saligas arf-
vedel. Sa lyder med andra ord i
korthet den lefnadsregel, som blif-
Wit oss ALA gifyen, och den, som
gifvit .oss densamma will 81 veta
af nagot undantag. Den som 81
foljer denna regel, skall forr eller
senare lara inse, att han slagit in
pa en- vag, som ej kan leda till det
godas urhem. ALA tiders histo-
ria har harpa att framdraga de
NEST ojafaktiga bevis. Hvad be-
tydelse skulle ock menniskan sa-
som sadan hafva hair i tiden, ON 81
cit NAL blifvit henne foresatt, for
hvars vinnande hon Dor och skall
CORA cit verksamt bruk at de
hjelpmedel, en- allvis Forsyn stallt
till hennes forfogande?- Hvartill
skulle hon hafva blifvit utrustad
med de hogsta och basta formo-
genheter, sa andligt som kropps.
ligt hanseende, ON hon 81 hade an
nan bestammelse an att i lattjefull
liknojdhet lata den ena dagen for
srinna efter den andra? Menni-
skan skulle iu da vara betydelselo-
sare an djuret, som fyller sin be-
stammelse enlighet med naturens
en- gang gifna lag; och So kan dot
ju 81 vara! Menniskan maste ver-
ka efter mattel af de krafter hon
erhallit, ty annars ar hon ej NELL
niska delta ords betydelse. Bed
och arbeta! ar lifvets, liksom da-
gems losen. Hvarje oanvand eller
lila anvand timma af den It'd, som
blifvit oss tillmatt, ar Ell stold fran
oss sjelfve, ty tiden Wander aldrig
ater. Hvad vi darfor bordt och
kunnat CORA for vart hogre val,
for fyllandet af var bestammelse,
men 81 gjort, ar en- forlust, som
aldrig kan ersattas! vi fa darfor
aldrig tanka, att hvad vi forsum-
ma i dag kan atertagas i morgon,
ty:om vi ock egde visshet ON, att
lifvets Ian 81 skulle varda af oss
fore morgondagen atertaget, att
hvarie timma och stund lifvet
krafver slit matt at verksamhet
och att det matt ar hvarken mer
eller mindre an hvad vi utan Of
veranstrangning forma utratta,
hvadan vi ej heller i delta hanse-
ende kunna sagas atertaga hvad
vi f0rsummat. Bort darfor med
hvarje lattjefullt bortslosande af
en- dyrbar It'd! Delta CALLER sa
den rike som den fattige, sa hog
som lag. Ty lat vara att rikdo-
mems barn ej behofva 'si slit anle-
tes svett" alta slit brod, de hafva
ikval afven slit NAL att ma, sin be-
stammelse att fylla. Hafva de fatt
mera at delta lifvets CODA an de
behofva, sa hafva de helt sakert 81
fatt delta forgafves. De skola
tvartom i sin ordning stodja den
stapplande, lindra modem i armo-
diets hem och torka t&ren ur sorg-
set oga; och delta varder for
dem arbete nog. for att nu ej tala
ON den verksamhet, de alltid kunna
nedlagga till eget och andras ba-
sta, ON LATHAM 81 fatt bygga sig bo
vid den shusliga harden. I arbetet
finnes ju ock den adlaste njutning.
som blef oss gifven till frost null
ma stunder. Arbetaren klagar al
drig ofver att tiden ar lang och
behofver aldrig tillgripa an det
ena an det andra medlet for. att
"f0rdrifya tiden.'' Menniskan kan
for ofrigt 81 vara utan sysselsatt-
ming: hennes rastlosa sial krafver
verksamhet. Och da hon eii straf-
var att verka det nyttigt ar, gri.
per hon efter nagonting annat.
Pa delta satt blir LATHAM moder
till en- mangd laster och brott, med
hvilka arbetet eiehar eller far ma
got att skaffa. Det ar darfor a
50 stor vigt, att barnet 81 vanjes
vid sysslol oloshet. Vanan ar andrs
naturen, heter det, och delta ka1
med ALT skal tillampas harvidlag
Har arbetet blifvit oss kart ifral
barnd domen, da skall det ock i va
alders dag varda oss gladiebrin