Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-09-12
MINNEAPOLIS, MINI. TORsDAGEN DEN SEPTEMBER 1878

}, .MINN ORSDA
stan hela Europa hade daraf kanning.
stoten kandesi Alperna, ] Sverige, pa
nordtyska slatten, Storbritanien q. $.
". De varma kallorna vid T6plitz 81
made ut, men aterkommo ofyersyam-
mande ALT omkring sig med ett ockraa
fargadt vatten. Pa 6arne ANTIGUA,
Babadoes och Martinique j Vestin.
diem steg tidvattnet plotsligt 20 fot
h6gre an vanligt och var fargadt ma
stan svart.s 7 norra Afrika var st6ten
forfarligt valdsam, och 8 mil fran
Marocco uppslukades en- by med 81
E1o,O0 personer saf en- remna marken.
Pa hafyet kandes stoten haftigt, och
cirka 211ss :timmar efter densanima
slungades en- valdig vag upp mot Ma
deiras kuster. }@siiF$,S '-}53.3sstSsS 4. Ia a
Bland andra trakter i Europa. som
arc synnerligen utsatta for sjordsttBisar
torde sarskildt Calabrien i Syditalien
bora namnas. Ar 1888 egde dar en-
jordbafning rum, som pa en- rymd af
go lieues omstortade heia trakten. AT
375 stader och byar forstordes 800 helt
och hallet, och de ofriga hade hogst
"a behalf. St6ten kandes 0fver hela
Sicilien, och Messina f0rst6rdes af
Idensamma i forening med en- utbru.
ten eldsvada. Marken Calabrien
6ppnade sig 6fver ALT med vida rem
nor, af hvilka somliga voro $50 meter
(omkring 800 fot) breda och mer an
en- kilometer (omkring 8, 1858 fot) langa.
I dessa springer, som pl0tsligen opp
made sig, nedstortade folk och boskap.
Somiga f6rblefvo langre It'd 6ppna,
andra sl6to sig genast ofver sina Of
fer.
Tjocka booker skulle fyllas, ON man
vile f0retaga sig att nagot sd mar ut
forligt beskrifva de f6rodelser, som
anstallts af jordbafningar endast un-
der de senast $50 aren. Ty det blot
ia omnamnandet af den forlust men
niskolif, som under en- jorbafning in
traffat och hvilken mangen gang sti-
git till inemot 100000 och dar6fver,
gifver ej tillracklig idee ON utstrack-
ningen af deras yerkningar: vi ma.
ste betanka ALA de olika former, hvar-
under d0den dar upptrader, ALA de
tusenden, som lemlastas och forderf.
vas for slit aterstsende lif, all den
f0rst0relse af egendom, som de for.
orska. Eft af erfarenheten iakttaget
f0rhallande ar, att fruktan for jord-
bafningar ar storst hos dem, som ofta
varit utsatt darf0r, medan eljest va.
nan vid en- fara plagar, CORA den min
DIRE och mindre fruktansvard. Ska
let hartill ar klart; ingen del af faran
ar har inbillad, den f0rsta st6ten ar
oftast den NEST f6r6dande, och ware
sig att den intraffar under nattens
stillhet eller under klara dagen, gif.
YES sallan nagon forutgaende warning.
Mar skakningen en- gang borjat, kan
ingen skicklighet, intet mod, icke den
lugnaste sinnesnaryaro ultima nagon
vag till raddning. For de trakter,
som hemsokas af jordbafningar, med
medfora de afven pa medelbart satt
here sksdliga verkningar. Da menni-
skorna aldrig aro sakra att icke genom
ett pl0tsligt Stag ber0fvas frukterna
af sin verksamhet, hammas verksam-
hetsdriften, och idoghet och valmaga
hafva dar svarare att uppblomstra.
Naturligtvis CALLER delta endast ON
de trakter, dar jordbafningar aro ofta
f0rekommande. Andra fnnas, dar de
visserligen intraffat, och stundom
mycket f6r0dande, men dar sedan he.
re arhundraden ga forbi, imam de
aterkomma. For de. generationer
som salunda sjelfva ej pr6fvat deras
fasor, har ocksa naturligtvis det in
trycket f0rlorat sin verkan. I.de me.
"a hems6kta trakterna soker man ge.
nom atskilliga medel f6rekomma at
minstone en- del af verkningarna.
Man Bigger husen pa slatterna, af
latta materialier och ringa hold, hvar.
igenom de battre kunna motsta stotar.
ne och den 0gonblickliga faran ma
gon man minskas. ..,s*@ =
vi hafva nu s0kt kasta ett, ON ock
ayktigt ljus ofver dessa naturens
hemska revolutioner. Rorande deras
verkningar och det satt, hvarpa de
upptrada, hafva vi genom erfarenhe.
ten kunnat f0rskaffa oss en- temligen
fullstandig kannedom; hvad ater de.
ras f6rsta ursprung betrafar, har
man, sasom ofvan namts, annu ej
kunnat gifya nagon. fullt till fyllest
g6rande forklaring, och, troligen sko-
la vi lika litet i delta fall som So
manga andra lyckas att fullstandigt
tyda naturens gator; ty ju storre den
cirkel af illus blir, som vetenskapen
kastar darofver, desto storre synes
ocksa den krets af morker, som be-
lgransar densamma.
| ~ a 70. - = -
======= r ~;
81, ., Hyarjehanda. -.
,aa =, ,IGz