Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-08-22

r. $50 :
Doktor Quackis m6ter handelseyis pa
gatan grannen Work berg, stadd pa
vag till maskinverkstadea, dar han
har standigt arbete och god betal-
ming. Foljande samtal uppstar:
vi @. ''Se, 60 dag, hr Workberg, hur
star det till e. =.ss-.-.s,, ..-..sr - a.tss
a#g w. s..Tackar, som fragar; jag har
la1drig befunnit mig battre.''s 2>glEsi l..
d, G.. .s'Det ar SAINT; nj ser sardeles.
Gblomstrande och valmaende ut, men,
min baste van, gett dylikt tillstand ar
just det2 t2farligaste.''s i
N. mi f6rskraokerg mig, hr ,dok-E
tor; hvad raider nj mig att g6ras"
O.. .s'Ni har for myeket blod. nj Dor
6ppnas ader, annars torde en- 'sreak-i
tion''' intraffa, SAINT den sista william
blifva varre an den f6rsta. Nj torde
blifva svag och lidande for en- It'd, det
ar SAINT, men delta tillstand maste i
ALA fall, forr eller senare, intraffa. I
likhet med samhallet, hafva vissa per-
soner vissa periodiskt aterkommande
sjukdomar att genomga, hvilka, ON ej
vissa forsigtighetsmatt iaktagas, med
fora d6den." $50
Hr Workberg 6fverlemnar sig at DIR
Quackis. Aderlatningsinstrumentet
appliceras, och en- qvantitet. motsva-
rande tva tredjedelar af blodet i
Workbergs adror, urtappas. Krop-
pens naturliga varme ugphor i en- for
kylning och slutligen latngsot blir foil.
den.
F6revarande exempel eyer , sin
tillampning pa samhallet. Vid REBEL.
krigets slut egde vi en- sedelstock af
1000 millioner dollars. Statskroppen
befann sig ett blomstrande tlllstand.
T qvarnar, faktorier, verkstader var
ALT lif och rorelse matt och dag. ON
ock tusende och ater tusende framlin.
gar anlande till vara strander, ALA fun
no de sysselsattning och god betalning.
Slagtet ''tramps" var okandt; det var
en- senare civilisation f0rbehallet att
frambringa delta. DIR Sherman fam
emellertid delta statskroppens till.
stand h0gst betankligt. En- ''reak.
tion'' :befarades, till thvars forekom-
mande medel ,maste upp6nnas och
.skyndsamt anvandas. Aderlatningsin-
strumentet tillgreps: Shermans be-
kanta skruf sattes gang. I stallet
for 1000 millioner dollars ega vi nu
endast omkring 700 millioner. En- KY
la, en- stagnation i ALA affarer install.
de sig. Foljderna hafva kunnat spa
ras, ar for ar, ett f0rokadt antal kon-
kurser och bankrutter. Flertalet ar
betare ber6fvades sin sysselsattning
och, sedan ALA besparingar tagit slut,
SAINT slutllgen klader och husgerad
anvandts att forskaffa br6d at hung
rande familjer, utkastades de pa gatan
och forvandlades till-trdmps! Att
statskroppen darf6re lider at lalngsot,
ar otvifvelaktigt, men hyilka aro bote-
medLe7a? #sS.45.i4 &ss:G
Hogst ia fall af lungsot shafya blif-
Wit kurerade lkval bevisar delta, att
denna sjukdom icke ar helt och hallet
obotlig. Den nyare vetenskapen an
ser det sakraste botemedlet, att triskt
blod ingjutes J. den sjukess adror. I
fraga ON statskroppen: fnnes intet till.
forlithgare .medel. Atergif den slit
fora helopp af blod tmynt), och ALA
industrious hjul skola ater blifva for
satta j r0relse, handel och naringar
uppblomstra och slagtet "tramps' for
svinna fran vara landamaren.
vi tillbakasta med forakt benamnin-
gen "indationist''; vi fordra ej ett obe-
gransadt antal ''greenbacks," men ett
antal, motsvarande landets behof. vi
fordra atminstone lika manga dollars
pa hvarje invanare, som 6friga lander
Europa. Amerika ar ett land med
ofantliga resurser och tillgangar, men
det fordras ocksa ofanthga kapitaler
att CORA oss dem tillgodo- Delta i
f6rening med vidden. iafg dess omrade
g6r, att vi aro behof af nagra dollars
mer pr. capita an Europa. och ikval
ega vi mindre. Vara statesman aro
slagne med blindhet, men drtifciel el.
ler naturlig, hvilkeng s.a...
Men statskroppen lider af annu ett
annat slags sjukdom: kra ftam. De
millioner som vara sskattdragande ar.
ligen betala rantor till "bonds''. '.inne.
hafvarne, 'hvilka .s'sa icke, eli heller
splnna,"' tara pa statskroppen yarre an
kraftan pa mennisk okroppen. Fornti'
dens lakare ordinerade svaltkur mot
denna sjukdom-vissa qvacksalfvare
f6reskrifva annu samma kur-och So
langt ar var. finansminister efter sin
It'd, att han anvander sannma medel
Pa dets att ''bonds" sinnehafvarne ma
| lefva med rika maannnen, shvar dag
krasliga, maste Amerikas arbetare
sattas pa svaltkur eller.i basta fall At
n6ja sig med = "vatten och, sbr0d.'
i For min del har jag etta vida verksam
mare medel att ffooresla, aatminstone al
fragan CALLER statskroppen: bramn
bort kra ftan. vi betala for narvaran
+ de 100 millioner arliga rantor9 j
sbonds," som redan aro till betalninl
fdrfallne. BetaIa upp dessa sbonds'
med s.greenb och ofyerlemn.
dem sedansat balett
Ben. Butler har till kongressen in
EgifYit en- .sbill, ' som fdrordar ei
forstrackning af 400 mill llioner dollarl
at arbetslosa famil jifader. for att sa.tt;