Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-06-27
IL = IA y W II s. tF{ =
Engelsk-norsk ishandel.


EngelSk-nOrsk ishandel.
II England 7urskiljer man handeln
tva sorter is, den sal kallade raa eller
inlandska, som iharstammar fran dam
mar soch artifciella vattenbeha allare
inom glandet, och den utlandska isen,
som hufYudsakligen tjenar till bruk
for bordet. DE glansande akristall-
lika istarningar, man ser i ;fiskhand-
larnes fbutiker i London och framfor
Wenham-is.kompaniets f6nster. har.
stamina uteslutande fran Norge. For
nagra ar sedan hemtade delta kompa-
nj verkligen sin is fran den yid Boz
stonGij Nord.Amerika belagna Wen
hamsj6n, afs hvilken bolaget har sitt
namn; men frakten f0rhojde priset
pa isen sa mycket, att sallskapet. ma
ste vara betankt darpa, att hamta sin
is fran en- narmare belagen trakt. =,
Mellan de Ell langt fran Dr6bak vid
Christianiafjorden sbelagna kullarne
fnnes en- sj6, hvars ganska rena vat
ten uteslutande harror fran de trak-
ten befntliga kall6rna. Kompaniet
larer genom k0p af jordomraden i
denna trakt disponera ofver sion, sa
att; det blifvit j stand att forhindra
hvarje 'dranering och hvarje infltra.
tion, som kunde skada vattnets rem
het. 80;
Man tror i allmanhet, att vattnet
vid frysningen befrias fran hvarje
frammande materia, men delta ar
blott till en- del SAINT; de minera-
liska salter och de fargande amnen,
som vattnet kan innehalla, afskiljas
visserligen vid frysningen fran det
samma, men med de organiska anne.
ma ar delta icke fallet. Isens klarhet
och genomskinlighet al darfore ocksa
bevis pa dess renhet man patraffar
istarningar af markvardig klarhet,
hvilka vid smaltningen gifva ett vat
ten som. har en- dalig lukt. Man far
saledes icke tro, att 0gat ar den baste
domaren ofver renheten af delta nu
So vigtiga tillbehor till cit val for
sedt bord.
F6rfaringssattet vid isens upptag-
ming stammer ofverens med det i
Amerika anyanda., Man drager f0rst
medelst en- .isplog 6fver ytan af den
frusna sion parallela faror, pa nara
tya fots afstand ifran hvarandra. Dar-
efter drager man andra faror vinkel-
ratt mot dessa, So att isfaltet efter
delta dubbla arbete liknar ett schack-
brade, hvars rutor hafva ungefar tva
fots sida, men ungefar en- fots hold.
Nu infor man issagen, for att astad-
komma delningen, och med en- ganska
skarp spade fullbordar man operatio-
nen.
I Amerika, hvarest temperaturen
stundom ar ganska f0randerlig, ar
man vid det tillfalle, da man f6reta-
ger isens upphemtning ganska orolig,
emedan den erhallna isen latt kunde
ga f6rlorad genom ett pl6tsligen in
tradande mildvader. Ocksa bringar
man har isen sa hastigt som mojligt i
isgrafvar, hvilka egentligen aro gan
ska stora isbehallare, framstallda af
grantra, med dubbla murar, som sta
iva fot ifran hvarandra delta mel
lanrum ar fyldt med sagspan.
I Norge, hvarest k0lden: ar mera
konstant an Amerika, gar man min
Dire bradskande till vaga; men isen
insamlas har med samma sorgfallig-
het, och man lager den behallare,
som kunna rymma ett f6rrad for 2-3
ar.
AterYandom nu till det ofvan NAM
da bolaget, som i sina tillkannagif-
vanden gor ansprak pa att uteslutan-
de hafva rem is. Delta ar en- villfa-
relse, ty det gifves knappast en- fjord
Norge, i hvilken icke ett handels-
fartyg under vintern hindras af is,
och delta fall skyndar sig besattnin-
gen att insamla en- laddning is. som
vid forsta gynnsamma Wind f0res till
England.
Mellanrummen mellan isblocken
fyllas med mindre isstycken. F0rlu-
stem under transporter till isgrafvar-
ne utg6r ungefar 10 procent. Isbloc-
ken behandlas darvid liksem stem
block; man anyander samma lyftma-
skiner, som vid dessa. a.
Sedan man genom en- kran lyftat is
blocken ur skeppen, skaffar man dem
pa batar till isgrafyarne. Darvid Ii.
der, isen, .ithy att den endast genom
ett enkelt tjaradt och svartmaladt
talt ar skyddad mot solstralarnes YER
kan. Hela den diminishing, isen
undergar, imam den anlander till
grosshandlarne, kan man uppskatta
till so procent. t:n, =,<f5,,.. =
Vid isens instufvande uti isgraf.
varne lager man? sagspan mellan
| blocken. Utan delta f0rsigtighets-
matt skulle det hela ater frysa och
bilda en- tat massa, fran hvilken man
blott med svarighet skulle kunna
franskilja delar utan ny forlust.
Isblocken, som vaga Ia centner,
inpackas vid f6rsandningen till mi
nuthandlarne j sackar, j hvilka man
likaledes omgifyer dem med sagspan.