Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-10-31

SAINT huru omfattande och rik dess
literatur har blifvit, har jag med
fort ett arbete 6fver Storbritanniens
grasarter. Det ar, som Nj ser. ett
stort oktavband och innehaller 144
olika teckningar af de sarskilda
slags gras, som finnes Storbritan,
MEN, tillika med naturhistoriska
skildringar. I betraktande af gras-
odlingehs yigt, har jag tankt mig
det vara 0nskvardt for county -aker.
brukssallskaper att utsatta premier
for afhandlingar Oliver inlandska och
inf0rda grasarter. Nj vet; mahan-
da att fera delar af den gamla verl.
den har artificiel vattning att tacka
| for slit valstand. | berattelsen ON
| de Forenta Staternas handelsf0rlal-
| landen for Ar 1874, fnnes en- intres-
SAINT beskrifning fran var konsul
Valencia, Spanien, ON det artiliciela
vattningssystemet namde provins.
AT hvad Jag sjelf har sett af artifici-
ell vattning Europa, skulle det icke
6fverraska mig ON h0afk;sstningen
pa sina stallen har countyt, med
det 0fverAod pa vatten, som har
ar, utan vidare omkostnader kunde
fOrOkas betydligt med att anvanda
artifciel vattning. S0rjen alltsa for
att hafva angsmark pa eder gard.
Det al kanske icke nOdvandigt for mig,
men jag will dock icke underlata att
allvarligt bedia en- hvar farmare och
husegare att gUra for0kade anstrang-
ningar for att fGrskona grunden om-
kring sina hem med buskar, blomster
och tran. Tank huru mycket mera
inbiudande en- egendom ar for bildade
och valmaende folk som ser sig ON ef-
ter EFT hem, mar huseu pa garden arc
omringade af dessa vittnesb0rd ON
den smak, som jag har antydt, istallet
for att sta dar nakna, som alltfOr ofta
ar handelsen vara gransdistrikter.
Men lat mig framf0r ALT, 1 modrar
| och fader, for edra barns skull upp-
mana eder ON att CORA hemmet till.
dragande och f0radlande for dem. Det
al ocksa mitt allvarliga hopp att vara
farmare Vile CORA forokade anstrang-
ningar for att fDrbat ttra sundhetstill-
standet hemma hos sig. Jag ar icke
| blind for de tranga forhallanden som
herrska i de fattiga nybyggarekojor.
ma ute pa granserna, men Diet 0fver-
stiger icke en- familjefaders makt att
skaffa god luft sin bostad. For nag.
ra Az sedan dog nastan en- hel familj i
ett af countierna sydvest en- feber,
framkallad genom inandande af de
giftiga utdunstningar fran en- kallare
full af f0rskamda turnips, och utan
tvifvel omkommer q hundrade af ba.
de barn och fullvuxna hvart Ar i var
stat fOr den allmanna orsakens skull
att sundhetslagen icke iakttages.
I sammanhang harmed Will jag med
all v0rdnad fOresla att edert sallskap,
med att utfasta premier eller pa annat
satt, fors0ker att inf0ra fOrbattrin.
gar i byggnadsstilen pa landet. Ej
heller kan jag underlata att anmarka,
att vi med vara jordbruksutstallnin
gar alltid borde hafva for 6ga det sto.
ra NAL, hvartill de aro besta mda,
namligen att beframja akerbruket ba-
de dess egenskap af naringsmedel
och vetenskap.
Medborgare! Under ett par veckors
uppehall Boston pa vagen hem var
jag stolt af att pa lastageplatserna
dar Sc manga tusen tunnor MOL med
minnesota markt pa dem. Det
gladde mig att erfara af de basta
handlande, att Minnesota mj0let fore.
drogos framf6r nagot annat. Och nu
da vart mj0l har vunnit EFT sadant
rykte, och var stat, ansk0nt bara en-
tiondedel af dess jord, ON ems 81 myc-
ket ar uppodlad ar det sannerligen
mycket, som skulle gifva mod och til
lit At farmarne och uppmuntra dem
till att anstranga sig ALT hvad de kun.
ma for att beframja akerbruket. En-
sarskild fjrdel som landet langs North.
ern Pacific-banans har, ar att farmar.
ne pa grund af deras narhet till de
stora insj6arne ia omkring IL cents
mera pr bushel for slit hvete ar far.
marne Kansas och Nebraska. Det
har, nina herrar, inom delta ovanligt
stora county, nastan EFT litet kejsare.
rikes hjelpkallor. Icke blott vid.
strackta prairier och grOna angar,
men skog och atskilliga slags trad,
det rikligaste 6fvertl5d pa yackra in
sj0ar' och vattenkraft-allt delta al
edert! Langt som bon fran de sto
ra medelpunkter for folkr0relsen och
med edra naturliga f0rdelar, synes
bestamda till att bllfva en- inflytelse
LIN hCuoipuhhO oJCiIFd, oCii joy tNIl
lar icke pa att hafven oga for del
ansvar, som en- sadan stallning till
kommer.
Vanten imellertid icke att det skal
ga alltfor hastigt. En- ofvernaturlig
lifighet i handel och yandel som ONE
delbart foregick ar 1873, f0ljes all
manhet af en- stagnation affarslifvet
Darf0re ar ett jamt framatskridande
alltid att f5redraga for de tidsomstan
digheter, hyarunder en- ofverfiodie
tillgang pa penningar fnnes. Da pen
ningefragan nu imellertid ar inveck
lad partipolitiken, anser lag det icke
passande att dryfta denna SAX har
men det ar dock, sardeles nu, en- hyal
borgares pligt att profva fran oparti
ska kallor och komma till en- klal
uppfattning af statsekonomien Ifs
prineiper, hyarpa namda fraga byiIar