Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-12-26

|
rem far. salunda sjelf atergifva delta
medels streck. Genom liniernas stor,
re eller mindre tjockiek och afstand
| fran hvarandra framstallas ljusare
och morkare stallen teckningen,
och en- skicklig trasnidare ar sa van
att genom konstnarligt sammanstallda
streok traffa den rata tonen (farg-
skiftningar och dagrar) taAan, att
tecknaren oftast blott beh0fver helt
svagt antyda dessa delar af bilden.
Afven fotografibilder kunna 0fverf6.
ras pa ira och skaras, ehuru dessa,
som bekant, alldeles sakna skarpa
streck.
vi skola nu korteligen beskrifva
trasnidarens arbete. Trastycket med
den patecknade bilden lagges vanli.
gen pa en- med sand fylld skinndyna,
dar trasnidaren med latthet kan vrida
det ALA mojliga riktningar. For att
att icke under arbetet utsudda nagot
af teckningeny spannes cit paper Of.
yer stocken, hvilket efter hand bort
rifves. Nu borjar skarningen. De
verktyg, som hartill anvandas,-stick-
larna-aro af fera Stag. Spetsstic-
klein ar EFT fyra tum langt mer eller
mindre spetsigt stal; tonstickeln har
en- trubbig form, och pa dess storre
eller mindre tjocklek beror den bredd,
som ett snitt med en- sadan erhaller.
Med en- Tin stickel kringskar trasnida-
rem nu de ritade linierna, hvarunder
han ofta for st0rre noggrannhets skull
n6dgas begagna sig If f0rstoringglas
eller lup. Darefter bottages med
bredare sticklar tract mellan de sa-
lunda kringskurna STRICKEN, hvilka
nu naturligtvis visa sig upph6jda.
Huru saker pa handen trasnidaren
maste vara, kan man latt f0rsta, ON
man noggrannt betrakt:r r EFT val ut
fordt trasnitt. vi bedja lasaren en-
dast kasta en- blick pa de storre illu-
strationerna var tidning. Hvilken
mangd af fna streck, som yid minsta
darrning pa handen skulle forst0ras
Hvilken mangd af hyita stallen af de
NEST olikartade former, hvilka ALA
aro urhalkade med stickeln!
Mar trasnittet omsider ar fardigsku-
ret och skall tryckas, aterstar annu ell
stor fara. Hur mycken omsorg man
an anvandt vid tracts torkning, han
der det Ell sallan, att stocken spricker,
isynnerhet ON den blifvit utsatt for
temperaturvexlingar. Man plagar
darfor, synnerligen vid tryckning af
stora upplagor, for att f6rekomma en-
dylik olagenhet under sjelfya tryck-
ningen, stallet for trastockarna an.
wanda klicheer, d. v. s. koppartryck,
hvilka pa galvanisk vag tagits af de
ursprungliga trasnitten och hvilka
gifva fullkomligt trogna afbilder af
dessa. ALA Stats Tidningens illu-
strationer aro sadana galvanotyper i
koppar. Hurn dessa beredas, kunna
vi eme1lertid har icke forklara, det
tillhor cit helt annat omrade an ira
snidarkonstens. -
! Slutligen skola vi bifoga ett par
ord ON .en svarighet, som aterstar
vid trasnittets tryckning. Denna ar
forenad med vida storre besvar, an
vid vanligt boktryck. Som det sal
Ian handler, att EFT st0rre trasnitt uti
pressen star sa aytterst jemt, att hvar-
lie del af bilden far sin rata ton,
maste tryckaren afhjelpa bristerna
genom 'slappning,' hvilken bestar
daruti, att han under de stallen,
!, som bora erhalla en- starkare farg,
lager dartill afpassade tjockare eller
tunnare pappers'appar. hvaremot han
Ia de stallen, som skola blifvas liusa-
re, g6r utskarningar i det underlag-
ida papperet. Denna lappning for
Idrar, utom dryg It'd, mycken cofning
och smak att ratt utfora. ,.