Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-03-21
Tekniken i den menskliga
odlingenS tjenst.

Den sistlidne Januari h0ll Max M
v. Weber en- f6relasning i Wien, hvar'
for Neue freie Presse lemnar en- redo
gorelse, darutur ma atergifvas fol
jande:
Watt (angmaskinens upp6nnare,
har efterlemnat den staende angina
skinenr fardig at oss. Efterf6ljare
ha endast kunnat CORA andringar
dess former, fOrbattra detaljerna.
Den kraft, hvarmed denna apparat nu
bistar menniskan Il hennes verksam.
het, ersatter ensamt i. Europa 10, ,000,.
900 hastar eller 5O,OOO,000 starka men,
niskors arbeten, sa att nara femtede.
len af denna verldsdels invanare skull
1e beh0fva trampa tramhjulet, bara
bordor eller draga vindspelet for att
astadkomma en- dylik kraftanstrang-
ning-om det ems, Oliver hufvud ta.
get, vore ~m0jligt med denna form af
kraftyttring. Det skulle ha yarit tenn
ligen obegripligt, ON en- apparat med
sa ofantlig kraftutvecklingsformaga
som angmaskiRen, icke smart hade er-
hallit en- gestalt, i hvilken den kunde
CORA den verksammaste tjensten vid
det stora neutrality-suspicious. los
ming, en- gestalt, i hvilken den kunde
rora sig framat pa den fasta jorden.
Angmaskinens historic hvimlar af
skapelseunder. Och So vile da den
moderna civilisationens ande, att den
snabbrorliga angmaskinen, lokomoti-
vet, afven skulle bli ett moments, EFT
hufvuds verk liksom pa sin It'd dess
faststaende syster. Till delta civili-
satoriska storverk var den fattige
angmaskineldaren vid 'Wylands kol-
grufva Robert Stephensons son Georg
utsedd. Den man, hvars ideer skulle
lata afstanden pa jorden f6rsvinna,
maste, sjelf en- fattig angmaskinelda-
re, med skohickeri och reparering af
ur pa fristunder skaffa sig penningar
att lara sig att lasa och skrifva for.
Det var formligen, som ON mensk-
ligheten hade vantat pa den stora till
dragelsen for att egna sin formaga 1t
anlaggning af banorna, sin kunskap at
konstruktionerna och systemen, skic-
ka gods och varor pa dem och lila till
sammans fran de st6rsta afstand. Pa
mindre an ett halft arhundrade be.
tackle sig Europa med bankomplex,
hvflkas langd var st6rre an ALA lands
vagar hundra ar f0rut, och redan sist.
lidet ar hade den nya kontinenten
med sina $4,000 mil jernbana hunnit
ON Europas l7,600 mil, och ALA ba-
nors i verlden sparlangd rackte mer
an tio ganger omkring jorden.
Mer an 100000 lokomotiv med myc-
ket 6fver $4,000, 900 hastkrafter dro-
go under loppet af ett ar pa en- och en-
half millioner vagnar nara 30 milliar-
der centner gods fran ofverf6det till
behofvet. Men vida tyngre faller
det vagskalen for vart problems los.
ming, att jernbanorna arligen fora till
hvarandra och bereda tillfalle till
ord. och tankeutbyte at menniskor
ett antal, som ar endast 1000 millio-
ner mindre an hela jordens invanare-
antal. Lager man till dessa dem.
som angfartygs- och andra kommuni-
.kationer fora till sammans, So upp.
mas, j.. 0fverskrides sdenna summa.
Hvilket kulturmoment! 1000 till
l,5OO millioner menniskom0ten pa
den korta tidrymden af ett ar, arligen
fornyande sig,s for6kade, stegrade
antal och betydelse! Knappt af min.
DIRE betydenhet aro de ciYilisatoriska
inflytelser, som genom handelns och
industrious formedling anknyta sig
till neutrality-suspicious. af ett ka'
.pital pa mer an 25 milliarder an.
.laggningskostnad och 2 till 8 milliar.
der gulden i inkomster och ugift
ter. .l-.zl. :. @ nj s5g25@ ss}15 d
Man kan "a en- f0restallning ON,
hyilka valdiga krafter aro yerksamma
i det stora kulturred dskapets meka
nism. om man betanker, att det jerr
och stal, som arligen pa Europas jern
vagar ga forlorade frost, arbetsspa
nor och affall, skulle f0rsla att till
verka utrustningen at en- hel armee
pa en- half million man; att dagliger
for en- fjerdedels million gulden trs
ruttnar i syllarne, och att man af d
10 millioner centner stenkol, son
Europas lokomotiv arligen forbruka
skulle kunna utlagga en- ! fot hog oci