Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-04-25
Ljusv$gor och varmev&goro

Ljusvagor och varmevagor.
Sa otroligt det an ma lata, ar det
dock en- sarning, att vi genom veten-
skapliga berakningar ganska noga kan
ma eli allenast solens storlek utan af-
ven hennes vigt. Dessutom veta vi,
att hon ar ett gl6dande klot, mycket
varmare an all varme, som vi hafva
pa jordklotet. Men nu Translator
sig ett annat sp6rsmal. Hvad ar eller
f6rstas med Illus och varme, och pa
hvad satt verka illus och varme pa va
ra sinnesverktyg, och genom hvilka
medel 0fverforas de fran solen till jor-
den?
ON man be6nner sig cit m6rkt
rum och tillsluter 6gonen SAINT tryc.
ker med fngret pa 0gonlocket,ser man
en- lysande krets. Pa samma satt g0r
EFT haftigt Stag pa 0gat intrycket af
en- blixt. Dar fnnes en- nerv, som ar
sarskildt bestamd att uppfatta synin-
tryck; hon gar fran hjernan till bakre
delen af ogat, dar hon upploser sig i
ett mycket fint natverk, kalladt nat
hinnan. Denna hinna kan paverkas
pa olika satt, hvilka ALA frambringa
liusintryck.
I friskt tillstand kan 6gat icke af
sig sjelft skapa nagot ljusintryck. For
att man skall kunna SO, maste nagot,
som kommer utifran, traffa nathin.
nan. De lysande kropparne Cannes
delarne) maste kunna inverka pa dem
ma men pa hvad satt CORA de delta {?
Man har langli ga tider tankt sig,
att dessa kroppar med en- otrolig ha'
stighet utskickade ytterst sma krop'
par, som, sa att saga, f6go tvars ige-
nom rymden, genoml6pte de oppnin-
gar, som man formodade skola finnas i
ogats vatskor, traffade nathinnan
langst bak i 0gat och genom denna
sammanstotning uppvackte medvetan-
det ON illus.
Dessa askadningssatt, som hyllades
af de f6rnamste gamle vetenskaps.
mannen, bland andra af Newton, for
klarade en- stor mangd liusf6reteelser,
men det kunde icke forklara ALA. l
samma man, som vetenskapsmannens
kunskapsf6rrad och insigter blefvo
storre, frangick man smaningom den
asigten, att ljuset frambragtes af sma
kroppar, som utsandes fran solen och
foro genom rymden, SAINT kom till det
antagandet, att det frambringas at
vagr6relser EFT ytterst fint ANNE,
som uppfyller verldsrymden och att
det ar dessa vagrorelser som verka pa
nathinnan.
Stick ner fingret en- skal med vat
ten, och skaka den hastigt. Fran stall
let, dar rorelsen f0rsiggar, utga sma
sqvalpvagor, som fortplanta sig watt
net och stota emot skalens vaggar. l
delta fall ar fingret, som skakas, orsa-
ken till rorelsen skaleDs yaggar slut.
ligen mottaga stoten af de sma vagor.
ma. .-.
Alldeles pa samma satt ar, enligt Ia
ran ON ljusvagorna, orsaken till lju-
set en- dallring af atomerna (smade.
larne) i ljusets kalla solen; amnet, ge.
nom hvilket denna dallringsrorelse
fortplantas, ar en- -kropp. etern, som
man, tanker sig finnes till 6fverallt. !
yerldsrymden, saledes afven 6gats
vatskor: nathinnan mottager nu de
pa hvarandra f6ljande st6tarne at va
gorna, och -4det ar dessa st0tar, som
man tillskrifyer ljusfdrnimmelsen.
Det ar. endast f6rmodanden. som vi
har hafya att CORA med. vi hafva al
Orig sett en- lysande kropps atomer,
och icke heller dessa atomers rorelser.
vi. hafva aldrig sett det ANNE, som
fortplantar dessa r6relser, och icke
heller vagorna delta anne. Huru
hafva vi da kommit till vart antagan.
de? -s-.,~ 5s'1& .:S HE:A,3s1sa-.
I For att en- sadan uppfattning skulle
kunna sla rot menniskoanden. var
! det nodvandigt att denne forst under
Yisades och forbereddes genom att
studera och berakna vagr6relser. sa.
dana de yanligen f0rekomma. Man
maste kama det satt hvarpa vagor
vatskor och luft fortplantas. Utru.
stadt med dessa kunskaper, f6rmadde
forstandet att taga fasta pa jemforel.
sepunkterna melIan ljuset och yagor:
Enas verksamhet. ,. .:s
Man iakttog da en- stor mangd ius'
/ f6reteelser. hvilka lato f0rk1ara sig pa
| det NEST fnlIstandiga och tillfreds,