Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-06-13
lfINNEAPoIIs ToRsDAGEN Den Is JUNI 1878 @

s"Sfs' AIf gE u 9&ssAaE Lsi+l sASEF III
1sfran atskridandets oafvisliga behof
| Milnoners svett och lmoda for astad
kommandet af sadana jattelika monu
| ment, som nderstundom Fframkallats
genom blott en- 4despotisk sherrskare
villa, nagoini sffursteny yck eller till afor'
herrfigandet az tomma och ihsliga re
| E1igi6sa chimeerer, Sc vi i var It'd icke
mera finna nagon egent1ig helgd:. ri
dens 66p5pGna o6ga 6l,a 5gsillar numera sicke
bortkastandet a az + kraftefr och arbete
pa kolossala under af &byggnad skonst,
som tillkommit at ingen AMMAN grund,
an forevigandet.af nagon oftast tenn
ligen tyatydig fursteglans ellen sasom
minnesmarke 6fyer purpurkla Ida in.
dividers, som den trasiga tjggarens Ii
ka betydelselosa, stoft: So, exempel.
Wis de oerhorda egyptiska pyramider-
ma ;-nej, var tids vakna blickar alska
skada ss'sindustripalatser," mera verkT
liga tkonstens) tempel, en- sk6n arki'
tektur sasom uttryck for nagot bid.
ningsbehof :, akademier, skolor, mu.
seer och annat dylikt., s..s. ~
Men den totala omkastningen, fran
en- obestamd och oklar, dealistisk, p"
standpunkt till en- snarare verklighet
ar relativt' af ganska ny datum. i ~
|" Vibehofva ej ga 1angre tiHbaka, an
till fora arhundradet, for att rnotas
afa exemplet pa ett verk, hvilket, ge-
nom sin inre ideeloshet, men genom
yttre magni6cence och storhet, utg0r
ett de- NEST talande vittnesbord ON
menskliga darskapernas omatliga ON
fang . massans blindhet och den per-
sonliga maktfullkomlighetens forrykt.
heter. ,t ;@ =:
~ ~, vi syfta har pa den jattebyggnad,
Mafra i Portugal, hvilken fick slit
<upphof genom don Juan VS. bigotteri
och vansinniga sloseri. Denne furste
hade namligen dodligt insjuknat. Om
han nu skulle tillfriskna, lofvade han
att CORA det fattigaste esfranciskaner-
klostret slit land till det rikaste och
sk0naste. Konungen blef frisk och
lat fran ar l7l7 till 173l uppf0ra ifra.
gavarande byggnad, som kostade ON.
kring 81 millioner riksdaler. Plan
och ritning uppgjordes af en- tysk
byggmastare, Ludovici; men denne
hade ingalunda fria handler, emedan
konungen med sina synnerliga nycker
nodvandigt vile, bade det hela och
i hvarje detail, hafva nagonting ut
omordentligt. Escurial Spanien sy-
mes darvid hafva foresvafvat honom,
men MARIA skulle blifva annu storre.
Mafra, pa en- gang kloster, kyrka
och palats, ligger en- odslig trakt,
ungefar tva och en- half svenska mil
fran Lissabon. vi villa Ell fors0ka
det omojliga, att egna nagon narmare
beskrifning at all dess ''herrlighet;;' -
men for att atminstone IA nagon mar
mare f0restallning ON det ofantliga
byggnadsverket, anfora' vi f6ljande:
Arligen. anvandes for byggnadens
uppforande inemot femtiotusen arbe-
tare och tusentals dragare ensamt for
stentransporten.- .-Hufvudfacaden de.
las tire tydliga hufvudpartier mid.
telpartiet eller kyrkan med framtill
tvenne torn. Diet s0dra eller drottnin-
gems bostad, det nora eller konun-
gems. Sjelfva domen h0jer sig midt Of.
yer kyrkan. Denna dom ar en- efterbild.
ming af St. Peters kupol Rom. Kyr.
kans inre f6reter, till den CODA sma-
kens f0rfang, ett otroligt sl6seri med
bildstoder, forgyllningar, basreliefer,
ornamenter. nischer, kul0rta' mar
morarbeten, friser, kolonner etc. Of
verallt forirrar sig ogat, utan att fin
ma nagon hvilopunkt. ALT ar blott
en- prunkande decoration, en- otyglad
lyx-ingenting vidare: Pa delta satt
fortgar det, mer eller mindre dam.
padt genom hela jattebyggnaden,
hvarf6re vi ocksa icke skola tr0tta
med nagra andl6sa beskrifningar.
For kuriositetens skull villa vi blot
annu mamma, att midten af domens
hvalf slutes med en- enda stem af sa.
dan storlek, att alta fonster kunnat
mejslas den samma. Fyratio arbe.
tare skola samtidigt hafva anvandts
vid delta arbete, utan att besvara
hvarandra.
ON byggnadens ofantliga dimensio'
ner gor man sig vidare ett begrepp.
da vi mamma, att ar 1903 en- fransk
armee pa $4,000 man dar fam ett be-
qvamt utrymme och, som en- f6rfatta
re sager, ''forsvann i dess inre, lika
latt, som gamla testamentets profe'
i hafsnonstrets innandome."
Den kanske enda praktiska nytta
som denna byggnadskoloss for narva
rande erbjuder, ar att nagra ia af dess
tusentals salar, rum och celler tjens
som lokal for krigsskolan, dar de blif
vande officerarnes 6fningar knappast
st6ra ekot denna ensliga ort.
Man berattar, att konEngen, da ba
silikan invigdes, lat forhuset utbre
da en- mangd dyrbara mattor, heligs
karl och juveler, som han foraradt
klostret, och att han darvid yttrat til
sina forvanade hoffman stVeten, at
ALT delta, som I sen framfor eder
har kostat mig mer, an det vidstrack
ia byggnadsyerk, som omgifyer oss. >
Men slutsumman ar emellertid, at
MARIA ruinerade Portugal !; ty infal
af sadan art skulle utblotta de rikast'