Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1878-12-05

| upplOSIrall az Q6 DllnQae Daruen lHOm
staten f6rening med de d6fstumma,
foljaktligen Dor benamningen pa in
stitutet yara "Minnesotas institut for.
d0fstumma och blinda." e
Juli 1855 begarde tire blinda intra.
de iskolan och af brist pa rum under
visades de en- byggnad, skid fran de
d6fstumma. Pa delta satt sk6ttes de
till den 13:de Mai 1858 da de fyttade
lin. den nora flygeln och qvarstanna-
de hos de d6fstumma tills Septem-
ber 1874. r.@
I fold af tillokningen af 1larjungar
af bada klasserna och det begransade
utrymmet af bygningen som bebod-
des af de d6fstumma, och isynnerhet j
EfoljI af@ de svarigheter som uppstodo'
vid dessa begge klassers gemensamma
uppfostran, anskaffades nya lagenhe-
ter for de blinda, och en- afdelning for
de blinda bildades, passande for be-
hofven af deras beklagansvarda bella
genhet. Har aro de fast etablerade
och f6rs6rjda pa EFT for ALA mera till
fredsstallande satt an som kunde vara
m6jligt da de voro samma byggnad
som de d6fstumma.
Institutionens stadiga tillvaxt un.
der dessa femarsperioder al ward att
anmarka. Fem ar efter att den act
som stiftade skolan Faribault antogs,
| 0ppnades skolan. Fem ar senare byg.
des norra flygeln och var fardig att
bebo. Ytterligare fem AZ och s0dra
Aygeln var byggd och bebodd af sex.
ito larjungar, och skulle hufvudbyg-
MAIDEN blifva fardig, hvilket den bor-
de, inom de kommande tolf manader-
ma, skulle delta blifva en- ny period af
fem AZ.
Hvarje forbattring har gjorts, ej pa
mafa, utan efter som skolans omstan.
digheter forbade Diet.
Man tror, att da hufvudbygnaden
ar fardig, skall institutionen, ega be-
qvamligheter for statens d6fstumma,
atminstone under de nasta ito eller
femton aren.
Byggnadens still f0rtjenar att be.
markas. Det NAL, man haft sigte
har varit att bYgga solidt och smak-
fullt, med tanke pa framtidens behof
och pa ett satt som passade for ett
statsf0retag.
Med afsigt att lata statens behof
och ti]lgangar styra byggnadsf6reta-
get a!ades arkitekten, att draga en-
planritning af den h6gra hygeln en-
dast, lemnande de 6friga ielarne att;
hufvuds;lk bestammas af omstandig-
heterna framtiden. Det Stamina gal
ler afven ON planen och uppf0randet
af den s0dra flygeln. Det var ej som
en- fold af en- f6rut uppgjord anord-
ming att samma arkitekt drog planrit-
ningen till hela Observation-Disclosures
partiet och de bada Ayglarne-pa tire
olika tider och under tyenne olika
kontrakt. Hvad man darf0r llar lyc-
kats astadkomma fors0ket att for
ena de olika delarne ett symetriskt
| helt, Dor tillskrifvas arkitekten det
han f6ljde de instruktioner han er-
hallit fran board at trustees. Och
lyckligtvis har ett flertal af dessa
trustees stannat qvar fran 1855 till den
narvarande tiden, och dessa hafva
haft ideer och f6rslag, mer och min
DIRE bestamda, r0rande de d0fva och
stumma och storleken och egenskaper-
ma af den byggnad som fordras for
att taga ward ON dem.
Angaende bygnaden sager arkitek-
ten, Monroe Sheire, Esq, st. Paul ::
byggnadens plan ar ratvinklig, och be-
star af ett midtelparti EFT hundrade
fot norr och sgd och ett hundradeatta
fot 6st och vest, och tvanne flyglar en-
pa norra och en- pa s0dra sidan, hvar-
dera attiofem fot langa och fyratio-
fem fot breda. Delta g0r byggnadens
st6rsta langd tvahundrade och sextio
fot och dess bredd etthundraatta. He.
la byggnaden ar fyra vaningar hog,
f6rutom kallarevaningen. F6rsta va
ningen ar fjorton och en- half, den an
dra tolf och en- half, den tredje fjorton
och en- half och den fjerde sexton fot
hog. Hvarje waning ar afdelad Iu-
sa och luftiga rum och rymliga korri-
dorer och trappor. Deyttre vaggar-
ne arc byggda af den vackra bla kalk-
stem som fas fran stenbrotten Fari-
bault. .--
Byggnadsstilen kan benamnas den
romerska forenad med den franska.
Hela huset betackes af. ett kupigt
m,aasard-tak af skiffer, lagdt fgurer
af olika farger. 4 takets midt reser
sig en- kupol, hvars topp ar ett hun
drade och femtio fot ofvan marken.