Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-10-11

densamma, korthet s'greenbacks'' >.

densamma, ikorthet ssgreenbacks''.
partiets finansplan; och ar partiet
sa sangviniskt i sina forhoppnin.
gar, att det tror, landet skulle
genom dess ants.gande och endost
derigeno,n blifya 1aterstaldt tillfsitt
fordnas ydlstand tltan nagon sfarega.
ende skarseld eller luttringspfoc cess
och utan fara att ;efter ettES tiotal
az ar aterfalla izsamma finaneieHa
forbistring och ruin. n@r-2 C
Red. ar af den asigten, ;satt ett
st6rre antal sedelmynt5i dessa tider
skulle landa l;tndet till stor nytts, -
men will likval basera delta sedel.
mynt pa guild och silver. Delta
wore, enligt min asigt, detsamma
som att bygga pa sidan ON grundva.
len; men red. anser, ssatt med silf.
rets aterinf0rande, penningetillg AN.
gen landet skulle blifva sa tillrack.
lig och 0fvera6dig, att sedlar eller
icke sedlar blir en- bisak, och att
f6ljaktligen sedlarne, ifall sadana
handelsevis skulle f0rekomma r0-
relsen, kunna narsomhelst inl6sas
i guild hos narmaste F6renta Slater.
mas depositorium." ON f0rhallan-
det wore e1ler kunde blifva sadant,
da skulle vi saga ia och amen till hi
John Shermans finanspolitik: mynt-
problemet wore da lyckligen lost,
allan rattfardighet uppfylld och oss
gjordes Ell mera behof af nagon an
nan finansplan! Andre deremot
hysa den asigten, att det Ell fnnes
guild och silver nog i landet att
verkstalla dess penningetransaktio.
ner en- enda dag med uteslntande af
sedlar. Hr John Sherman, fnans.
ministern, vet delta ganska val, och
det ar med ogonen fastade pa denna
omstandighet, som han foretagit
den pagaende sedelindragningen.
Pianen ar att reducera sedelstocken
till 40O,000,000 dollars och att hase-
ra dessa pa lO0,000,000 dollars guild
och silver. Delta ar, hvad repu.
blikanska partiet menar med Fsspe.
cie-betalning'' och s:specie- basis" !"
Hvad en- sadan basis ar yard, visar
historien. Ungefar hvart lode ar
har denna grundval ramlat och dra-
git hela bygsnader med sig fallet
Men, invandes det, hela de7, civi-
hserade uerldeae anser laran ON Sc
delmyntets baserande pa de adle
metallerne guild och silver sasom
den enda rata. Eft daligt bevis
Hela den civiliserade verlden-ja,
den larda rerldeaa inbegripen, var
fast sin 6fvertygelse, att jorden
stod stilla; men ssverlden r0r sig
likafullt,'' pastod Galileo. Hvad
hela den civiliserade verlden anser
som en- omojligheti dag, skall ma
banda ett kommande slagte betrak.
ia sasom nagonting helt naturligt.
AT ungefar samma halt ar beviset
emot ''greenbacks" ".partiets "egen.
domliga theorier," hvilket hamtats
af den omstandigheten, "att deras
president-kandidat, Peter Cooper,
Ell fick en- enda r6st i .sthe electoral
college!'' Hur skulle det ha gait
med ALA nya upptackter inom ve-
tenskapens omrade, ON dess forkam.
par dragit sig tillbaka och 6fvergif-
Wit sina "egendomliga theorier, -
emedan de 'sej synnerligen omfatta-
des af folket landet e.
Att penningen representerar egen.
dom, ar fullkomligtr1ktigt, men theo.
rien, att representation maste anse
/. sig innebara samn,a varde, som det re.
presenterade anse vi vara falsk.
En- forgyld urkedja f0restaller guild
och g6r precis samma nytta, men
den har icke samma varde. En- lie.
gislatur. eller kongress medlem re-
presenterar det distrikt, som Walt
honom. men, ON han n6dvandigt
maste sig innebara samma varde
som delta, skulle en- sadan medlem
blifva ganska svar att finna. Men
afven antaget,-aatt en- AMMAN rege]
gor sig gallande fraga ON pennin'
gar; sa fragas: hvad al Diet, som
bestammer delta guild eller silver
varde? For att emellertid satt;
Stats Tidningens lasare fullkomligt
in i delta vigtlga anne, anser jag
mig Ell kunna gora battre an att med
della en- ur the Anti. Monopolist hem
tad uppsats, hvilken utg0r svar l :
fragan: huad ar en- dollar? Den ly
der ofversattning som f6ljer:
Gar 1881 b6rjade en- grefve, vic
namn Schlick, hvilken bodde uti e1
dali Bohmen, att stampla sma silf
verstycken, vagande cit uns: hvar
dera. Sa noggrann var han uti at
gifva hvarje silfverstycke sin ratt;
och fulla vigt, att de smart kommo
ropet ofver hela Europa och kalla
-des Maler, af Joachims Thai ellel
Dal, hvarest de forfardigades: Sa
lunda uppkom det tyska Maler, platt
tyska dahler, danska Qiksom svenska
daler, italienska loller och det mer'
allmant kanda dollar fran ordet dol
dal, och ard, hold, och bemarke1
en- af holder omgifven dal. De
finnes annu i dag :Skottlan'
en- liten dal-by, kallad Dollar.
Spanien hade ett slags mynt, kal
ladt piuster, kommit mera allmant
bruk an nagot annat utlanskt myn
n o.