Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-08-02
81 MINNEAPOLIS MIMI, TORSDAGEN DEN AU(USII 1877

en- magnet, So erhaller man iva mag
meter, af hvilka hyardera har sins
tva poler. Pa delta satt kan mar
t. ex. af en- magnetiserad strump
sticka genom blott sonderbrytning
CORA sig hru manga magnetnalal
som helst. Man ser saledes, att en-
magnet al att anse sasom ihopfogad
af Ell oraknelig mangd sma magne
ter.
ON man medelst en- nagot langre,
fin och osnodd trad upphanger Ell
magnetnal vagratt och tillika pa ett
sadant Wis, att hon kan komma at
att fritz och obehindradt rora sig at
ALA sidor, sa far man henne icke att
stadna i mer an en- enda riktning.
Huru man vrider henne, wander hon
alltid, mar hon slappes, en- och SAM
ma anda ungefar mot norr. Likasa
forhalla sig ALA magneter, som in
tet hindrar dem att r0ra sig: en- och
samma pol staller sig alltid norr ON
den andra Denna benamnes nord.
pol den andra sydpol.
Bada polerna dragas utan atskil-
mad af jern, som narmas intill dem
Men genom latt verkstallbara for
s0k kan man utrona, att tva magne-
ters lika benamnda poler st0ta un-
dan hvarandra och att deras olika
benamnda poler draga hvarandra
till sig. Delta fnner man t. ex. ge-
nom att upphanga den ena magne-
ten vagratt och halla den andra i
handen, SAINT s0ka MARINA en- af den
ma senares poler intill nagon af den
f0rres.
AT dessa for magnetiska kroppar
egendomliga verkningar pa hvaran-
dra bero manga f0retelser. Man
inser latt, att en- magnetnal, som ar
upphangd sa, att hon obehindradt
kan r0ra sig, skall stalla sig mycket
olika, ON man fyttar henne fran ett
till ett annat stale narheten af en-
st6rre magnetism stang med langt
atskilda poler. ON nalen befnner
sig lika langt ifran stangens bada
poler, sa verka desse pa henne lika
starkt; ar hon narmare stangens ena
pol, sa blir dennes verkan starkare
an den mera afagsnes. Den r0rli-
ga nalen kan derfore antaga ALA
tankbara lutningar emot stangens
ON hon fores ifran stale
till stale stangens narhet.
Erfarenheten visar, att en- mag
som obehindradt kan r0ra
sig, intager en- bestamd stallning pa
hvarje punkt af jorden. Denna STALL
ming ar dock mycket olika pa den
ena och den andra orten. Pa ett
stale utanf6r Nordamerikas norra
kust staller hon sig lodratt med
nedat; narmare jordens
sydpol likaledes lodratt, men med
sydpolen nedat; i narheten af eqva-
torn, hela jorden rundt, staller hon
sig vagratt. Hon visar icke heller
lika mycket at norr pa olika stallen
af jorden. Hvad hennes stallning
afviker ifran rigtningen mot norr
och s0der kallas nalens missvisning.
Mar man sammanfattar ALA de tai.
rika iakttagelser, som 0fver delta
ANNE blifvit gjorda, So finner man
att nalens stallning pa olika punk
ter af jorden ar sadan som hon skull
lie vara, ON jorden sjelf wore en- mag
net. Och eftersom ingen AMMAN
kraft naturen f6rmar att pa lika
satt inverka pa en- fritz hangande
sa drager man af ALA
dessa iakttagelser den slutsatsen,
att jordklotet sjelfva verket ar en-
Men ON jorden al en- magnet, sa
borde hon ju ocksa magnetisera ALT
jern och stal. Hon g0r det ock,
fastan mer och mindre, ALT efter
dessa kroppars beskaffenhet och Ala-
ge. Flere handtverkare, synner-
het smeden, hafva manga tillfallen
att iakttaga verkan af jordens mag
netiserande kraft. Ofta ser man
iordsmalor sitta fasta vid verktyg
af jern och stal, t. ex. hammare och
borr.
Menniskan har icke f0rsummat
att for sina syften amanda den mag
netiska kraften. AT alder har hon
forstatt sig pa bruket af kompassen.
En- kompass 5r egentligen blott en-
som obehindradt kan ro-
ra sig i vagratt lage. Vanligen
delta derigenom, att
hon pa lampligt satt lagges hvilan-
lie pa en- spets, som skjuter upp ifran
bottnen af en- dosa. Sjelfva nalen
ir pa skeppskompassen forsedd med
en- skifva, pa hvilken vaderstrecken
iro utsatta; dosan ar sa inrattad,
att hon vid skeppets krangningar
haller sig vagratt Iage. Det inses
Iatt, att nalen vid en- sadan inratt-
ming alltid af jordmagneten halles i
en- oforandrad rigtning, huru skep-
pet an ma slingra, kranga eller an
ira, sin kurs. ON dagen som ON
natten afven som ALA vader for
blifver kompassnalens rigtning pa
hvarie sarsksld fack af jorden det
hela oforandrad. = j.5.s
Det ar Ell syart att inse nyttan at
en- sadan inrattning. &Da seglaren
oefnner sig pa det oppna hafvet,
ler ALT az sig likt at ALA sidor, sa
angt som ogat mar, da utpekar lik-
val kompassnalen vaderstrecken j
letta enformiga och ode rum. Da
,tormens och yagornas dan och matt
iot marker. hindra siomannen ifran