Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1877-05-02
louisiana.

VSbor, kters poslan byl do
Louisiany cd presidents Hayese,
aby pokusil Sc urovnAnf Eaple-
tek We stAtu onom, podal dne 81.
I. m. zpravu presidenta, kteraa
koncem minuleho ttdne uvetei-
n9na byla. Podavame q nj nfzeii
| onu east, ktera iedna stavu po-
merf. jakt vtbor stavn onom
| shledal. Vtbor pravf:
aGuv. Packard byl We stAtni
budove, Sc svou legislaturou. pfa-
tely ozbroienou policrf. Jelikoz
v ieho senAtu nebylo EAkonite
vetsiny ami die jeho vlastniho ma
hledu o xAkonu, byla legislature
ieho netinosti. Neivyssf soud
stAtu, ktersz uznAval ieho autori-
tn, ami Sc nepokusil o rEenf sond-
nfch z&lezitosti cd te DOLBY co
zhaven sfnS soudnf, dne 9. ledna
1877. Nemsl zAdnou zffzenou
obranu Eemskou, tvrde, fe to :
| ohledu poslnsnosti k roEkaEu pre-
| sidenta Granta, aby necinil lad
ntch krokn eelicfch ku zm9ns po-
msrh meEi MIN n Nicholson. On
spolehal hlavns ma sv6i domelS
EAkonitt narok, tvrda, he hstav-
nj povinostf presidenta Jest, a
xnati nArok jeho a poskytnouti
mn takove podpory vojenske,
jake ma zapotfebf K udrzenf sve
moci co guverner.
Guv. Nichols pousfval SID spoil
ku Odd Fellows "a statnf bndovu.
Jeho legislature sehazela Sc tn q
byla cinou oboru zakonodar.
mem. Veskere odhory spravy
m9stskA v Novem Orleanu uzna-
valy autoritu jeho. Nejvyssi
soud MIN nstanoveny a senatem
| potvrEen5 odbSval kazdodenni
zssed&nf a vyslechnul asi 200 pff.
Cas- K placenf danf sice dosud ne>
pfisel. vsak znaena Cast penez ve
| spisobu dane splacena byla do
brovolns do pokIadny jeho, se.
hoz vypIaceny byly bazne, Wy
danf spravy stAtni. Nicholsovs
legislature msla zakonitou vs,si.
nu v senatu die nahledu Nicholse
Packarda. Packardova legisla.
tura msla veisinu dome poslan,
cd die jeho vykladanf zakona
vsak jak vtse zmfnano, ne sc,
nAtu a nemohla proto niceho u
Eavfrati, co bylo by platne, ani
die nAhled6 sve vlastnf strany.
Komise shledala, Re Jest velmi
obtfzno nabSu znamosti o tom
ma jak dalece, Jest, ktera obot
vlad uxnAvAna We statu mimo No
VI Orleans, vsak m6ze So smsls
tvrdit, ze Emsny ktera SO staly
We statu 20 seffEeni obot
vlad, dne 8. ledna 1877, by
ly na prospech vlady Nicholsovy
Narok ma Eakonitost vrchnfhe
soudce Manninga jeho spolu
soudc6 spo6fvA ma tom samen
xiklade, iako nArck Nicholse Z
| jeho senatu. Narok soudce Lu
delinga spociva bud ma rrAvr
pfedrzeti lhftu svou padu pakl
Nicholsiv soud jest nezakonitsm
10 neb ma xak onitosti KELLOGG
Podali jsme kratce situaci jsl
| jsme il shledali chceme nyn
rosebrati otAzku zakonitou, nj
ktersz spocivajf prava dotycnscf
vIad. Ustava stain Louisians
pfedpisuje, aby vscchny vtsled
ky voleb pro cleny zakonodAr
stvf dodany byIy sekretAFi stitu
Tel pfedpisuje, 10 oprAvnsni 70
licove hlasovati mail pro guver'
Nora nam9stka ten samJ Gas
v mfsts kde volf pro poslance
Hlasy odevEdan6 mali pax bst
sapecet1ny zasliny cd pattit
nfch dfadnfkd sekret&fi st&tu
ktertt odevzda je pfedsedovi sns
movny posIanen druhy den -
sedlnf legislatury. clenov6 le
| gislstury mali SO pax sejfti sns
movn9 poslancd q pfehlednout /,
spotftat hlasy. Jak vidsti, pied
pisuje tn dstava, aby zprivy 70
lebnf ! hlasy odevxdaDe, pro gu
vernera inamsstka byly zapecet1
ny . dodany sekrctAfi stAtu |
podobn6 pfedpisuie SO t6z ohled
ns volby clend sakonodarstvf.
| Wax roku 1870 prossl Elko
nod&rstvfm zakon, opraven by
vr. 1872, mimi utvofen hyl vybo
6ftacf, (Returning Board) sesti
vajfcf p6ti clend, ustanovenfcl
Sen&tem, ktefia mali b5ti who
rem titacfm pro vsechny voIby
ZAkon ton pfedpisuje, aby komi
safi volby . kazd6ho mfsta hlasc
vaciho secftali odevxdan6 hlssy
| vyhotovili sesnamy jmen osol
kter6z hlssovaly ! osob pro kter
20 volilo potet hlas6 kter61 kai
| d5 kandidAt obdrzel; pocet list
ka xamftnut5eh : pffci9y pro
semttnuty byiy : aby vyhotovil