Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-11-15
s'TilI uamdlerrSttelse for It'd

Illl uMaaGTFS9UUGlSO HUE GAQA'
mimgsmedVdeIare" ar 0fverskrif
ten pa foljande af en- amerikansk
tidnings redaktion meddelad hjerte.
suck, som Diet mahanda afven for
brefskrifvare och insandare till an.
dra tidningar an just de amerikan-
ska kunde vara nyttigt och uppbygg.
ligt att lasa:
mi Dor aldrig skrifva med penna
och black, ON nj kan uDdvika det.
Det al ALT for tydligt och lagger ic-
Ike i tillracklig grad beslag pa redak'
t0rens och sattarens uppmarksam-
het. ON nj andtligen ar nodsakad
att bruka black, sa Dor nj aldrig be-:
gagna den usla uppfnning, som kali
las laskpapper. Faller en- blackpump
pa papperet, sa slicka upp den. Det
ar intet, hvilken en- forstandig sat-,
tare tycker sa mycket ON, som att
studera sig fran genom den nedsol-
ming, som harigenom utbredes Of
YER en- tjugo, trettio ord. vi ha sett
honom sta lut;,d ofver ett sadant
stycke manuscript ell god half TIM
me svarande som en- matros hela den
It'd han hade denna njutning.
Akta er for att skrifva tydligt;
Diet al EFT tecken till plebejisk har'
komst och till att man har gatt en-
ordentlig skola. En- full handstil ar
tecken till smile. Det al hos en- hel
del folk det enda tecken till snillrik-
het, som de ega. Nj Dor rafsa ihop
er artikel med halfslutna 6gon och
CORA hvarje ord sa obegripllgt III for
mar. vi fl likval samma pris for
papperet If lumpsamlaren, som ON
Diet wore betackt med graverad skOn'
skrift.
Cor er intet omak med att skrifva
ert MANN tydligt. vi kama natur-
ligtvis det fulla namnet pa hvarje
man, hvarje qyinna och hvarje barn
i F0renta Staterna, och den sYagaste
antydning till ett namn ar oss nog.
ON nj t. ex. skrifver nagot, som lik-
mar en- raglande alta, och darefter
en- vagformig linie. darnast EFT "M'
och Sd ster en- ny linie i haftig vag-
/ gang, 81 veta vi straxt, att nj menar
Samuel Morrison, ON nj ocksa sjelf
hade tankt att mi menade Lemuel
Messenger. Det ar ett stort miss
tag att tro, Diet namntcckningar
:framf0r ALT bora skrifvas tydliga.
Nj Dor alltid skrifva pa bada ST.
dorna af papperet, och da nj skrif-
Wit ALA bladen fulla pa bada sidorna,
Dor nj skrifva pa tvaren i Inargina-
len och sa slutligen ofvan 0fverskrif.
ten pa f6rsta sidan, sa att slutet To-
per alldeles ihop med borjan. Hur
glader det oss Ell att fa fatt i artik-
lar, som aro skrifna pa delta satt !!
Och hur mycket skulle det Ell frojda
oss att IA fatt den man, som sander
oss dem-blott en- tio Ininuters It'd
ute en- ensam skog och med en- re-
yolver med sex skott rockfickan! !
Lagg papperet pa narken, 'medan
nj skrifver; ju ojemnare marken ar,
desto battre. - - -
Croft, brunt omslagspapper ar Diet
basta att skrifva tidningsartiklar pa.
Kan nj pa ett gath6rn IA fatt pa ett
gammalt cirkusplakat och skrifya
pa baksidan deraf med en- ilarna], sa
ar det annu battre.
Da artikeln omsider ar fardig, Dor
nj stoppa den 1 fickan och ga med
den en- veckas It'd, imam nj sander
oss den. Derigenom far den en- sa
behaglig doft och blir sa treiiig att
handtera; ar den skrifven med bly,
erts, aro f0rdelarne yid delta system
ovarderliga. ..sy.s,.,5 : ~ 4
ON nj kan komma ihag det.! !sa la
ga andtligen att nj tappar cit blad
| midt inne manuskriptet. vi ha .sa
latt for att utfylla det, som fattas.
| Och vi skola So innerligt gerna CORA
| det. vi. l1a ALA intet annat att be.
/ stalla. -. ts:.sl.2 y:-;sls:-~* ~ '.,: =
--. tr.ar e.