Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-02-08

ud1l0I Oil uppSnoo, ooAh o uooA 6oA- ''E'-1' -
egna asigter i denna hogst vigtiga
SAX. Den lyder som foljer: {: -.
B6r bibeln utga .fran skoIor {!
= Den, som gifvit akt pa menskig-
thetens utveekling, har utan tvifvel
markt, att civilisationen langsamt
men sakert skridit framat fran Q.
ster till vester, tills non slutligen
den nordamarika republican
{funnit ett fritz stamhall, hvarifran
'hennes ifgif fHande kraft kan skill.
2da riktningar stromma t,ofver jor-
den. Icke sa, som skulle civilisa-
tionen ha matt sin h0jdpunkt i delta
land-langt derifran-men de gym
samma f0rhallanden, under hvilka
hon har arbetar, innebara ett rikt
@l6fte ON nya, hittills knappast ana
de er0fringar for menskligheten.
Republican star iYvara dagar sasom
ett f6red6me j mycket for de lam
der, der de maktegande fnna med
sin f0rdel forenligt att halla folket
i m6rker och ofrihet. Men. repu-
bliken kan om6jligen fylla sin upp-
gift, savida hon icke ,troget. fasthal-
Ter de tvenne h0rnstenar, utan hvil-
ka ingen statsbygnad kan ega be.
stand. Dessa h0rnstenar arc. -g1ds-
fruktaaa och god mpgfostrom. Utan
dem ar huset bygdt pa sanden, och
dess fall varder stort.
Delta insago de man, som under
f0rf0ljelsen fydde till Nora Anne
rikas strander for att der grunda
nya samhallen. Eft gudlost och O.
kunnigt folk hade, enligt deras tan
ke, ingen utsigt att besta i lifvets
stormar. Ingen medborgare kunde
ratt fullgora sina skyldigheter eller
med forstand tillgodog0ra sig sina
rattigheter, So vida han icke genom
uppfostran gjort sig nagorlunda for
trogen med de>grunder, pa hvilka
statens valfard beror. AT dessa
grunder h6llo de tron pa kristendo-
mems lara for den .vigtigaste. I en-
lighet harmed stadgade de, att, den
ma lara skulle inga bland de offentli-
ga skolornas undervisningsamnen,
hvilket stadgande, So hnges det Of
verensstamdc med fertalets tanke-
satt, icke motto svarigheter. Men
i samma mon friheten 0kades, upp-
stodo nya meningar, uttalades nya
asigter, och lange dr0jde det eli, forr
an det parti, som ogillade christen-
Observation-Disclosures i skolorna,
b6rjade knota. Kom sa pafvemak-
ten Oliver hafvet och gjorde ''pro-
paganda' for sina frihetsfendtiga
laror. vi veta ALA, huru hansyns-
lost dess forfaktare isalla tider upp-
tradt. Dock ar faran icke st0rst
fran delta hall. Katolikerne villa
icke (atminstone Ell fertalet) ute
stanga christendomen fran skolorna,
men -erkanna ingen AMMAN christen-
dom an den, som 0fverensstammer
med romerska kyrkans larobegrepp,
och fordra derf0r, att de summon,
som denna kyrkas anhangare maste
erlagga till den gemensamma skol-
fonden, skola anvandas for deras
gemensamma rakning till underhal-
lande af sadana skolor, som de anse
sig kunna underst6dja.
!; Farligare fender har christendo-
men dem, som ber6mma sig af att
tro hvarken pa Gud eller det till
kommande lifvet och foljaktligen
f0rd0ma all christendo ndoms-undervis-
ming i skolorha. Deras ovilja ar
blind och hatsk. De raka i raserl
vid blotta namnandet af Jesu Chri-
sti namn. Sjelfva gudl6se, villa de
fostra sina barn i gudl0shet. Pa
tungan fora de talet ON frihet och
upplysning, men aro sjelfva verket
frihetens fender; ty endast chri-
stendomen gor menniskan ''rattsli-
gen fri q - .:..
! .Ytterligare fnnes en- del menni-
skor, som visserligen saga sig ''gil-
la'' christendomens sanningar men
ickc desto mindre anse det onodigt
att lata dessa sanningar inga i den
ofentliga underyisningen-en hogst
;beklaglig villfarelse, synes det 5oss,
som =icke kan annat an medf0ra
skalliga folder for det stora 'antal
barn, de. der j hemmet m6jligen al
Orig h6ra EFT lifsens ord och So ga
miste ON ett godt tillfalle . att sko-
Ian f6rnimma sanningen. =.
For var del anse vi det vara af
allra st6rsta vigt, att Guds ord lases
lehuru utan forklaringar j fold at
de olika religionspartien) irepubh--:
kens skolor. ia, vi kunna icke ems
inse forde1en af en- folkundervis-
ming, som icke erkanner och annu
mindre larer en- personlig Gud, Ell
heller bibringar larjungarne kun
skap om denne Gudens hjertelag och
villa. For oss ar staten, lika val
som kyrkan och famil jen, en- gudom1,-
lig inrattning, och en- sallsam be-
greppsforvirring sy11es det oss vara
att meddela undervisning ON staten
och hans andamal utan att mamma
ett ord ON hans gudomliga ur-
sprung och ledning. Lika gerna