Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
Ea iRG No 52 MINNEAPOLIS MINI, TORSDAGEN DEN 27 Z

Pa Diet naturliga lynnet och fallen
heten beror mycket, men langt ifran
ALT, utan ar det hvars och ems OWL.
korliga skyldighet att vara .eftertank-
sam och beraknande. sa att ingenting
SKIER med ofverilning, ty en- oratt hand.
ling ursaktas ej genom att skylla pa
naturlig haftighet o. d.
Skola vi kunna utratta nagot till
gagn for oss sjelfva eller vara med.
menniskor, fordras sasom ett ound.
gangligt vllkor, att kullna halla ut och
Ell trottna f0rtid.
En- yngling, som genom studier skall
fullborda sin uppfostran, far Ell trott'
ma, afven ON det skulle en- och AMMAN
gang kannas sasom ett tvang att dag
efter dag plugga med lexor, ty da kan
ej Diet NAL uppnas, efter hvilket han
strafvar. och hans framtids f0rhopp.
ningar ga Ell fullbordan. En- affairs
man far Ell blifya tr6stl6s, ON en- spe-
kulation skulle misslyckas, ty da ar
han utan hopp forlorad; han Dor dar.
igenom sporras till mera forsigtighet.
Den fattige far Ell fortviAa, ON han ge-
nom en- tragen moda endast kan skaf-
ia sig en- knapp spis, utan ar det bast
att modigt halla ut under hopp, att
det framdeles skall varda battre.
Det tarfvas nappeligen nagra sar-
skilda bevis for att adalagga, att ma
gonting framgangsrikt ej kan utrattas
utan talamod och uthallighet.
Den dagliga erfarenheten vittnar
tillrackligt harom.
Eft exempel, hemtadt ur verklighe-
ten, ma har framdragas.
Tvenne unga personer, bada tillh0-
rande arbetareklassen, arbetade till
sammans pa en- verkstad. De voro
bada flitiga, papassliga och ALA han.
seenden ordentliga, hvarfore de ock
voro omtyckta af bade kamrater och
f0rman.
De 0fverenskommo en- dag att sa of.
ia omstandigheterna sadant medgafvo
insatta nagot litet sparbanken.
Sagdt och gjordt. Vid nasta aA6-
ming skyndade de till sparbanken och
insatte en- liten summa.
Sa fortgick en- It'd, och de bada van.
nerna tafade med hvarandra ON hvem
som vid arets slut skulle ha NEST sin
sparbanksbok, men smart b0rjade if.
vern hos den enc att nagot svalna.
''Det tjenar ingeutill till,' sade han
ell dag till sin van; "vi ha for liten
inkomst och det ar hopplos moda att
pa detta sattet tanka att ia nagot Of
yer for framtiden
Den tilltalade sokte uppmuntra ho-
nom att halla ut, sagande att det vore
battre att ega litet an ;.lldeles ingen-
ting, men Diet halp icke.
De bada arbetarne kommo att skill
jas At.
Omkring tjugo ar hafva sedan dess
f6rIupit.
Den enc fortfor att ar efter ar Okla
slit lila sammansparade kapital och
han al nu en- valbergad man, som Dor
under eget tax, det han genom out
trottlig fit och sparsamhet lyckats
samla sa lnycket, att han kunnat kopa
sig EFT hus, under det hans kamrat,
som ej ansag det l0nande att spara,
da blott litet kunde blifva 0fver, Ell
eyer mera i'm hvad det dagliga arbetet
kan inbringa.
Uar ha vi cit exempel pa, hvad llit
och ihardighet kunna astadkomma.
Menniskan kan nastan ALT, hvad
hon will, blott hon ar beraknande och
uthallig.
Troligen flnnes det ingen, som will
vara fattig, och likval rakas mycken
fattigdom bade staden och pa landet.
Orsaken ligger egentligen dari, att sa
ia hafva mod och kraft att spara for
framtiden. Man tycker, att det Ell To-
mar m0dan att aflagga sa litet som Is
ellsr so cents veckan, och likval kun.
de genom dessa 25.centar sa smanin.
gom biIdas EFT litet kapital. som kom.
me val till pass, da sjukdomens eller
alderns dagar mot;.. !, -. :
Det vigtigaste ar att vara uthallig.
Men Diet ar ej blott afseende pa
sparsamheten, som det ar godt att
kunna vara uthallig, utan det al Diver
ALT och pa ALA omraden.
Det ar genom uthallighet. fit och
uppmarksamhet, som den enc arbeta.
rem kan varda mera skicklig an den
andre och darf0re CORA sig fortjent af
en- h0gre afoning det ar ,hufvudsak'
ligen genonl uthallighet, som4var eko
nomiska stallning kan forbattras; det
ar genom uthallighet, som vi forms
besegra vara fender, yara egna lusta1
och b0ielser. Il. P.)