Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-11-29

Ia 'uHuoT: 5SlSpIluti0 dfe & DelAlb JOsu-
forelsevis nya indistri anses nu har
i llandet representeraI ett kapital}af.
omkring 30 millioner dollars II
denna summa upptages}afyenVardet
iaf byggnader, apparater etc.,. Ut-s
ON den ofantliga mangd arbetare,
som under vintrarne arc sysselsatta
med isens 'upptagande, transport
o.. s. v, ar ett ganska ansenligt an
tai handtverkare standigt sysselsat-.
ia: med att 'forfardiga de verktyg,
ivagnar, maskiner etc. som begagnas
for andamalet. Dessa ,redskap och
gmaskiner hafva stor afsattning ickes
allenast; har j landet5utan, ,afyen j
England, Tyskland, Spanien, Portu;
gal, Sverige och Norge, Bryggar.
ne raknas naturligtyis bland de stor-s
sta isforbrukarne. Manga af dem
if6rbruka fran 20 till 30 tusen tons
pr ar. F6rr i verlden kunde man
icke brygga 81 ON sommaren, men
,nu, aro bryggarne, tack ware isen,
oberoende af den temperatur som
raider utomhus.
I S0dern har man pa ,dessenare
aren borjat att tillverka is. Det
faller sig billigare an att transpor-
terra den fran norden. Utrymmet
tillater oss icke denna gang att re-
dogora for huru man harvid gar till
vaga. vi torde aterkomma hartill
en- AMMAN gang.
Nu ar tiden inne for den som
icke har nagot ismagasin att anlag-
ga ett sadant. Det borde icke SAX
mas pa nagon farm eller vid nagon
sommarbostad, och det ar isynner-
het fran ekonomisk synpunkt som
vi anse ismagasin n0dyandigt. Tank
hyilken massa af k0tt, gronsaker
etc. ga f0rlorade. ON man under den
heta sommaren icke har tillgang pa
ett isforrad. Kostnaden for en- ss-
dan byggnad ar obetydlig. Man be-
hofver ingalunda uppfora nagon
dyrbar byggnad for delta andamal;
men hvad man maste iakttaga az
foljande: Eft aaopp for vattnet
maste gGras, hYaryid man Dor
anordna sa, att icke luften far till
trade. till isen. ON marken ar po-
ros eller bestar. af sand, sa beh6fs
ingen sarski1dt vattenahedning. Det
ar icke af modem att grafva iskallare
i jorden. Isen haller sig lika bra
i ett magasin 0fyer jordytan. Isen
packas sa TAFT som mojligt och om-
gifves pa ALA sidor af sagspan eller
ekbark. Det 6fversta islagret be-
tackes med EFT IL tum h6gt lager af
sagspan. Luftvexling maste ega
rum fran toppen, och pa inga vilkor
far luften passera genom isen. Ju
mera is man nagasinerar desto batt-
re haller den sig. Sjelfva ismagasi-
nets grundyta b5r icke vara mindre
an IL qv.fot och dess hold s fot.
En- insandare fran Ostern skrifver:
'Mitt ismagasin ar bygdt helt och
hallet ofvan jord. Vattnet afledes
genom markens naturliga sluttning
som har ar l fot pa 6. Husets
grundyta ar IA qv.fot och dess hold
10 fot. Vaggarne aro dubbla, och
mellanrummet Is tumj ar fyldt med
ekbark, taket ar afven dubbelt. Ba-
de insidan och yttersidan aro be-
tackta med ssHemlock. Vid isens
magasinering gick jag tillvaga sa-
lunda: F6rst utbredde jag pa mar
ken ett a 4 tum h0gt lager af sand;
rummet me]lan isen och vaggarne
fyllde, jag med sagspan (detta lager
var 10 tum tjockt) och sedan 6fver-
tackle jag hela ismassan med ett Ia
ger af sagspan till en- hold af l fot.
| Den norra gafveln af huset ar 6ppen
for luftvexlingens skull. En- h0gst
obetydlig del af isen vardt f6rst0rd
under den sista sommaren,"