Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-07-12

y
for: att han genom br6ds brytande j
enskild krets frat Jesu aminnelse
och samtidigt med den: ALMANAC hog
messogudstjenstens predikat inf6r}
stora menniskoskaror j Hedemora,
och Gefe. Domkapitlet har salunda:
funnit Waldenstrom sky]dig till
brott; .emot kyrkoordningen. Men
hvad har kunnat .f0ranleda foster.
landsstiftelsens stranga atgard emotl
en- af ordets NEST ;ifrige f6rknnnare
i tai och skrift? 0rsaken ar riksbe:
kant: lektor Waldenstrdm betraktas,
at manga, till hYilka man nu af.
ven far rakna Observation-Disclosures
styrefse, sasom en- .vadlig irrlarare.;
Huru dermed rf6rhaller: sig skola vi
icke soka afgora.. Tiden skall:der-
ofyer falla slit utslag. Sjelfve Lu-
ther var en- gang irrlarare; fastan
f0rhallandet sedan inom den prote-
stantlska verlden gestaltat sig till
ett alldeles motsatt. Lektor Wal.
denstr6ms protest emot den kyrkli-
ga uppfattningen ror forsoningsla.
ran. Hans asigt j denna vigtiga
punkt, f6rsta gangen uttalad en-
predikan pa 20 Sondagen efter Tre-
faldighet ar 1872, sammanfattas af
EN- lefnadstecknare ''F6rr och Nn'.
salunda: s'Pa grund af Guds oforan.
derlighet har hans karlek till verl-
den icke blifvit rubbad genom mem
niskans synd. Val har nenniskans
stallning till Gud genom synden un
dergatt en- f6randring; men icke
Guds, den oforanderliges, till menni.
skan. Kristi lidande och korsd6d
ha saledes icke varit amnade till att
f0rsona den vredgade fadren, utan
till att f0rsona den affallna menni.
skan med Gud, som hon fruktar med
hatets fruktan, pa grund af den
blindhet, med hvilket hepnes synd
slagit henne." ,Denna sin uppfatt.
ming har Waldenstr6m s0kt styrka
med bibelns ord, sadant delta verk.
igen star skrifvet, och har icke We
lat godkanna sina motstandares tolk-
ningsforsok. j hyilka han .alltid fun
nit. nagot, som icke star skr1fyet.
Man, har forehallit honom bristande
odmjukhet och fordragsamhet, en-
SAX som egentligen icke har naget
att skaffa med sjelfva stridsfragan,
ehuru den eljes nog har sin stora,
mycket ofta f0rbisedda betydelse
for det kristliga troslifvet. Men sa
yidt *i-~kunnat- -fnna, llar ingen satt
Waldenstr0ms arlighet j fraga. Sal
lar sig till denna omutliga sannings.
karlek afven. som vi tro, duglighet,
sa kan protestantismen icke, f6rlora
pa denna andarnes profning. Ty
6fver ALT annat star dock sanningen.
Det ar ju henne vi forst och framst
skola s6kai 1tro som vetande. LEX
tor Waldenstr6m har som f0rfattare
utvecklat en- ovanligt rik yerksam'
het. Han har lemnat talrika bidrag
till .tidskriften "Pietisten," han hal
utgifyit en- samling predikningar
band och f6rfattat manga andra re
igi0sa skrifter, deribland afven ett
hattie "Andellga SANGER '''hvilka. alls
vunnit stor spridning. Med detts
ars b0rian har han i forening meG
e. j. Ekman, komminister Ockelbo
framtradt som utgifvare af en- krist
lig manadsskrift ss'Vittnet," hvil
ken teologiska och kyrkliga fragol
behandlas pa ett allmanfattligt satt
| Waldenstr0m> az f0dd 1888 Lule
der fadren var provinciallakare. Stu
dent blef W. 1857, 6losofie tlokto,
1868. Sistnamda AZ prestvigdes han
1854 utnamd till lektor Ume, emot
tog han 1874 likartad befattning
Gefie, hvilken han annu innehar.