Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-08-02
Ord
iii.
tFritt efter Mathews.)
For Stasttidningen af VR1D1s.
Stora och sma ord.

DoC al en- uGnOCC anmaikulllg aGI
ord representera ting och tankar
liksom guild myntrikedom. Du har
en- dublon eller en- dollar fckan och
du ar den verklige egaren af hvad
som helst till ett motsvarande var
de. Men hvem kan satta pris pa ett
ord! Ingen furste eller potential
var nagonsin maktig nog att CORA
eller omintetgora ett enda. Caesar
erkande, att han med all sin makt Ell
kunde CORA Diet, och Claudius kun
de Ell infora en- ny bokstaf. Cicero
fors0kte, men oaktadt han visade
sig vara en- ypperlig myntmastare
och slog nagra vackra profmynt,
vunno de dock Ell nagon vidstrackt
spridning. Men det som trotsade
Caesars och Ciceros makt 0fversti-
ger icke yara dagars skribenters, af
hvilka nagra aro mastare i ordmynt-
ming, och dagligen mynta fraser,
hvilka maste f6rorsaka att Noah
Webster (gransl0st som hans 0fver-
seende med nya ord var) Wander sig
i grafven. Det ar tvifvel underka-
stadt huruvida dessa personer CORA
yart sk0na och rika sprak storre
skada, an de som fornedra det ge-
ON bruket af p0belfraser.
Det fnnes pa bada sidor Atlanten
en- stor och j tillvaxt varande klass
af talare och skriftstal llare, som SYN
barligen forakta slit modersmals
enkla, men vackra och meningsrika
ord, och hvilka aldrig begagna sig
af en- saxisk fras, ON de kunna fin
ma hvad Lord Brougham kallar
langsvansade ord pa ''osity'' och
s'ation."
Hvad ar orsaken hartill !? Al det
den utomordentliga att icke saga Of
verdrifna uppmarksamhet som nu
af personer af ALA aldrar egnas at
frammande sprak pa bekostnad af
modersmalet2 Ar det kanske den
lattsinnighet hvarmed en- rigtig still
handhafves l. vara skolor? Filler
ar det emedan var ungdoms ask
ingsliteratur bestar af lattsinniga
noveller 6fverf0dande pa samtal
hemtade ur societetens bottenlager !?
Skola vi tro att det ar emedan vi
finna sa f0ga indiyidualftet och sjelf-
standighet dessa dagar att So "a
PRISONERS ord aro kryddade med
dessa egenheter; att det ar fran
medvetande ON tanke-fattigdom
som de fors6ka att styra ut sina ide-
er i glittrande ord och fraser, ikt
en- man som med en-, liten sjal och en-
svag kropp fors0ker, genom att be-
gagna sn0rlif och fjader- i hatten
SAINT h6ga klackar, passera for en-
djerf karakter? Eller aterigen ar
det emedan en- mani for sensationer
ar radande -krafvet for nagot nytt
och retande, hvilket ar nastan all;
;mant i vara dagar-att sa manga
personer CORA meningen till ljudets
tjenarinna och undvika att mamma
ting vid deras rata Mann?
=! Hade Tal1eyrand oratt, da han pa
stod att spraket' var gifvet menni.
skan for att dolja sina tankar; oclI
var det verkligen gifvet for att dol
ia bristen pa tankar Ar det verk-
ligen hufvudsaken att kunna franz
fora det minsta m0jliga belopp af
mening det storsta belopp aford?
j Ware delta huru som helst-i in
tet annat ar bristen pa enkelhet me-
ra markbar an j den radande former
af uttryck. s.Sprakets f0rbannelse
och fara isynnerhet har i landet, Il
sager en- Amerikansk kritikus, hyil-
ken kanhanda ofta ar nagot strang,
men som dock har utrattat mycket
VI Il
godt som en- vitterhetens polisman i
undertry let af ett sjelfsyaldigt
bruk af spraket sar att det ar ut.
satt for ett godty ckligt bruk af per-
soner, hvilka i stallet for att. .vara
til1fredsstalda med att bruka det
val, i ofverensstammelse med deras
= q. 4 49, g-f
uppriktiga okunnighet, bruka det
lila if6Id af deras affekterade kun
skap, hyilka varande raa och grof-
va villa synas eleganta;; hEilka va
rande tomma villa synas ofyerfo-
dande; hvilka egai sken och ansprakf
hyad de sakna Yerklighet, och hyil-]
kas sma tankar,. ask jutna enorma
fraser linda som raketer, afsk jutna
en- en tom ltnnna Det simpla saxi-
ska spraket az 81 tillrackIgt for
dem, derf0r klada de sina ideer i t