davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14
- >@p~

An EDITORIAL BRuTus. An Editor
out West INDUCES in the following
talk to his subscribers and patrons.
The famous speech of Brutus, on the
death CT Caesar, as rendered by
Shakespeare, is made to do service in
this amusing trayesty: Hear us for
our debts, and get ready that you
may pay; trust lis, we have need, as
you have long been trusted; acknowl-
edge your Indebtedness, and dive in
to your pockets, that you may
promptly fork over. If there be any
among you -ona single paqron-that
don't owe us anything, then to him
we say: Step aside, consider yourfelf
a gentleman. If the rest wish to
know why we dun them, this is our
answer: Not that we care about our
selves, but our creditors do. Would
YOU rather that we went to Jail and
you go free, than that you pay your
debts and keep us moving? AS we
agreed, we have worked for you; as
we contracted, we have furnished the
paper to you; but as you don't pay,
we dun you. Here are agreements
for job work, contracts for subscrip-
ton, promises for long credit, and
duns for deferred payment. Who is
there so green that he don't take a
paper2 If any he need not speak, for
we don't mean him. Who is there
so green that he don't advertise? If
any let him slide; he amt the chap
either. Who is there so mean that
he don't pay the printers? If any,
let him speak, for he's the man we're
after.
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14
The South.
PECULIAR COMBINATIONS WHICH HAVE
WON FOR 1T VICTORY.

There is reason to believe that
Hayes and his managers will keep
faith with tie Southern whites and
let the carpet baggers "slide." The
principal ground for this belief is
that it is their interest to do so.
The contest has completely demon
strated that the 'bloody shirt poll
cy of Morton was an egregious blum
der, and that that policy cannot in
the future be resorted to without
failure. The Office holders party
must take new departure, or the
future is for them nothing but los.
ing field, with q revolution not very
far of. The new departure which
their desperate situation requires,
their new man Hayes will have his
orders to take. The troops will be
withdrawn from the South. The
Hampton Government will step up
and in. The Packard swindle will
vanish like the baseless fabric it is.
The Nichols government will, in
side Of thirty days, be the only or
ganization setting up pretense Of
being the government of Louisiana.
Of course the corolary of all this
will be that Mr.. Hayes is the Prcsi-
dent by fraud ond usurpation. But
a government in possession does not
worry Itself with syllogisms.
UsHrpation or not, the Southern
people who own the Southern coun-
try will have gained their main OBJ
ject, the control of their local gov
ernments. They will have gained it
not by making Tilden President, but
by making Hayes President. They
will have gained it not by resurrect-
ing the ancient party combination of
a united South with the lesser part
of a divided North; but by over
throwing and utter y running that
combination in the moment of its ap
parent victory. They will have
gained it not by re-embracing that
Northern Democracy which turn
ed its back upon them in the hour of
their attempt to follow its principal
to the logical end; but by turning
their backs upon it when it needed
only their help to get the flesh pots.
Already, the recent united South
and divided North combination is eff
fectualIy broken up. In it's break up
by the Hayes intrigue, the Northern
bloody shirt and Southern carpet
Dagger combination is also ehec.ual-
ly smashed. America will never
again witness a national contest be |
tween these peculiar combinations. |
- Chicago Times.
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14
ERRORS OF YOUTH.

A GENTLEMAN WHO SUFFER
IN ed for years from Nervous Debili-
ty, Premature Decay, and all the ef-
fects of youthful indiscretion will, for
the sake of suffering humanity, send
free to all who need it. the recipe and
direction for making the simple rene
dy by which he was cured. Sufferers
wishing to profit 6y the advertisers
experience can do so by addressing in
perfect confidence.
JOHN B. OGDEN,
42Cedar street,
New York
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14

"A. c. JAN1N, of New Orleans,
has made the important discovery
that "Hayes is a Southern States
Rights man."
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14

AN Oshkosh lady, who was read
ing to some friends, encountered the
words "Nibe lungelid tetalogy," and
cautiously removed her teeth before
attempting to pronounce them.
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14
TEMPERATURE

AS REPORTED BY FERGUSON & SELMA
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14
THE CURRENCY.

Upon the currency question, init
mately connected rs it is with this to-
pic, may be permitted to repeat here
the statement made in my letter of ac-
ceptance, that in my judgement the
feeling of uncertainty, inseparable from
an irredeemable paper currency. with
it's fluctuations OF values, is one of the
greatest obstacles to return to pros
porous times. The only safe paper
currency is one which rests upon coin
basis. and IS at all times and promptly
convertible into coin. I adhere to the
views heretofore expressed BY me 10
favor of congressional legislation in
behalf of an early resumption of specie
payment, and am satisfied not only
that this is wise, but that the interests
as we'll as the public sentiment of
the country imperatively demand it.
FOREIGN RELATIONS.
Passing from these remarks upon the
condition of our own country to con-
slider our relations with other lands, we
are reminded by the interna ional COM
plications abroad, threatening the peace
of Europe, that orr traditional rnle of
in the affairs Of for
egn nations has proved of great value
in past times, and o1ght to be strictly
observed.
The policy inaugurated by my hon
ored predecessor, President Grant, of
submitting to arbitration grave ques-
tons in dispute between ourselves aud
foreign powers, point to a new and in
comparabIy the best instrumentality
for the preservation of peace and will,
AZ believe. become a beneicent ex-
ample of the course to be pursued in
similar emergencies by other nations.
If, unhappily, questions of difference
should at any time during the period
of my administration arise between
the United States and any foreign gov
eminent, it will certainly be my dis
position and my hope to aid in their
settlement in the same peaceful and
honorable way. thus securing to our
country the great blessing Of peace
and mutual good Offices with all the
nations of the world.
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14

III Hayes will let the South alone
the South will let Hayes alone. Good
policy for both.
The Louisiana Democrat. [volume] (Alexandria, La.) 1845-1918, 1877-03-14

"A GOOD place for matchmakers-
The School Of Design.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
AlldeIeS som hos OSs.

I en- langre, val skrifven artikel ON
penningestallningen yttrar en-. dansk
tidning: ,..>
Mar det icke ar omsattningsmede1,
vi fattas, hvad fattas vi da? Nagot
som kunde omsattas, nagot, som kun.
de bytas bort. vi fattas hastar, krea-
tur, sm0r, korn, ocksa guild och manga
andra ting, SOM tillsammans kallas k;l.
pital. Hade vi blott delta, det r6rliga
kapitalet. So skulle omsattningen, for
vandlandet icke bringa oss nagra led
samheter. Hvarf0re fattas vi da ka-
pitala Darf6re att nastan ALA, h6ga
och laga, rika och fattiga hafva for:
brukat mera an vi haft rad till, hafva
att och druckit for godt, bygt oss for
vackra bostader, och kanske all den.
ma herrlighet icke arbetat tillrackligt.
Darjemte hafva vi'bortkastat stor;s ka-
pitaler, atskilliga ars besparingar, i
daliga aktief0retag, manga af dem
sv ndelf0retag, andra icke passande
for vara sma forhallanden, de fiesta H.
Ia forberedda och lila utf0rda. Och
andtligen hafva vi haft sa bradt att
komma riktigt med och visa oss rik-
tigt civiliserade. vi hafva bygt jern-
banor och kunde aldrig ia nog af dem,
vi maste hafva vackra butiker, stora
packhus, vi maste drainera, och det
maste ga raskt undan.
vi sankte kapitaler jorden. dar de
under kommande ar kunna bringa godt
utbyte, men dar de emellertid flor mar.
varande ligga fast; ansk6nt manga af
f0retagen kanske voro riktigt lycbade
ia, manga af dem n0dvandigt f0rr
eller senare maste genomf0ras, sa var
hufvudfelet dock, att vi icke tillrack.
ligt 0fverEagde ON vi allaredan nu
hade tillrackliga medel for att fora sa.
ken igenom. vi resonerade som sa !:
Det ar ett gagnande f0retag, alltsa ma.
ste val kapitalet kunna avagabringas.
Men det gick icke; dar voro for manga
som vile lana, och for ia som kunde
utlana. Kort sagdt: vart hem och i
var verksamhet lefde icke ia af
oss-pa puff. .Sa uppdagade vi det,
och f6rgyllningen gick af oss.
vi maste inskranka arbetet, och har.
igenom blefvo arbetarne lidande.
Dock maste vi fullanda, hvad vi pabe-
gynt. och sa hafva vi efter hand lanai
icke sa litet i utlandet.-M Diet ar
ocksa en- anda harpa; det lanade skall
Ell gang betalas tillbaka.
Det gifves endast en- utgang af ALT
delta; vi maste CORA det motsatta af
hvad vi hafva gjort de senaste aren.
vi maste soka afvekla vara gamla f6.
retag och betanka oss tva ganger in.
nan vi begynna nagot nytt. Mar vi
sa begynna att arbeta jemt och sti]la,
hvar och en- med den tanken att ss
vidt m6jligt sla sig igenom och sta
pa egna ben, So skola vi ater kama
oss lyckliga och nojda med den lott
som blifvit oss beskard.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
om julien he's vara forfader.
AT HANS HILDEBRAND.

En- historieskrifvare inom det 6st.
romerska riket, Procopius, hvilken
lefde for ungefar tretton hundra ar
sedan, berattar lett af sina arbeten,
att han mycket gerna velat komma
till Norden, emedan han hade SANTA
lat med man, som egde sina hem dar
uppe och hort dem beratta forunder-
liga ting ON slit land, bland annat,
att dar skulle under ell lang It'd af
aret herrska fullkomlig matt. ssFast-
an denna naturf0reteelse intraffar
hvart ar, kama de- i djupaste matt
forsankta nordborna for hyarje gang
en- betydlig oro, och mar det ar langt
lidet af den m6rka arstiden, sanda de
spejare upp pa bergen for att Sc till,
huruvida solen. icke smart aterkom.
mer. Mar spejarne ater komma ned
och forkunna: ssnu yisar sig solen,'
da glades ALT folket och tillstaller sto.
ra festlig gheter.' . 81
I5de3 inhemska uppgifter. vi ega ON
var forntids seder, fnna vi val intet
spar af denna berg gbestigning for at,
5spana efter den med oro Yantade 50
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27


betydligt 6fyerstege .f6rut, vanliga;
och, bland annat, fabricerade han ett
nytt slags godselgrep af sardeles for
traflig konstruktion, hvilken, ON den,
skulle lemna nagon vinst, icke kunde
saljas under s36 pr dussin eller till
omkring $3.50 pr stycke i detaljpris.
En- sadan grep var ward tjugo af de
vanliga i handeln f6rekommande; !;
men likval fam fabrikanten smart,
att de fiesta farmare onskade en- vara
till lagre pris, och slit eget intresse
maste han, likt andra, soka tillgodose
denna 0nskan. ON farmredskap arc
af dalig qvalitet och smart ga sender
eller utslitas, So ar delta icke sa myc-
ket fabrikantens fel som k6parens, ty
den sistnamde kan erhalla sa god va.
ia han onskar, ON han will betala
darf0r; men han skall icke begara att
ia nagot for mindre an dess verkliga
varde. (Sv. Tr.)
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
Nagot ON billiga priser.

Prisbillighet ar EFT af dessa uttryck,
hvilka nyttjas lika ofta till att miss.
leda k0paren som att visa honom i
rata riktningen. Personer fnnas,
som alltid bemoda sig ON att CORA en-
god och pa samma gang en- billig af-
far; och under det nagra lyckas SAINT
undga att blifva lurade, far majorite-
ten de fiesta fall mycket mindre an
den vantat. Farmare aro delta ham
seende icke klokare an annat folk,
och de, hvilka standigt aro pa utkik
efter EFT billigt pris, inna allmanhet
det samma alltf0r ofta atf6ljdt af
missrakning, icke sallan af verklig
fOrlust.
For Ell So lange sedan horde vi om-
talas en- farmare, som afsigt att vara
ekonomisk, for boskapen ink6pte
gammalt afskradt salt, som nyttjats
flask och k0ttfastager. F0ljden blef,
att han f0rlorade EFT dussin eller kan
ske hera imam han upptaekte, att
man vid produktionen af saltlaken
for inpackningen af kottet anvandt
en- del skadliga, kemiska amnen. Nu
ar f6rhallandet, att det renaste salt i
handeln alldeles icke ar en- sa dyr va.
IA, att en- person borde missunna sin
boskap So mycket daraf den behofver;
och likval fnnas de, som iakttaga en-
sadan misslyckad sparsamhet, att de
gifva sina kreatur foga eller intet
daraf.
Det ar likaledes en- dalig ekonomi
att yid ink6p af sad eller foder for
kreaturen valja en- samre vara darf0re
att dess pris understiger de basta.
Billigt fodermj6l sammansatt af hvad
endast mjolnaren kanner till, ar kan.
ske det alIra skadligaste en- kreaturs'
egare kan valja. Konkurrensen al
nemligen sa stor och prisskilnaden at
nagra fa cents Or bushel sa lockande
for den, som onskar CORA en- god affair,
att det alls icke kan forefalla under
1igt, ON hafrehylsor, korn.agnar och
8. k. cobs till stor del utg0ra ingredi.
enserna i namde fodermjo1. Unket
no, korn-stjelkar och dylikt torrfoder
arc lika1edes skadliga, ehuru de i all
manhet erhallas till laga priser eller
hvad somIiga personer anse billigt.
,BilIiga farmredskap, sasom sk6rde.
och slattermaskiner, plogar, rafsor,
hackor och spadar, gjorda af smidi
| jern i stallet for stal SAINT af daligi
travirke, finnas alltid till salu fol
dem, som onska sadane; men lang
den blifva= de allra dyrast, och vi
kunna fo1jaktligen ej inse att det fin
| mes nagot skal for ink6p af dylik va
ia. For omkring ito ar sedan kom er
1 fabrikant af farmredskap pa den tan
4 ken, att det moiligen kunde Iona sif
ait tillyerka en- Vara af 6fYerlag
. sch qvalitet och att den samma skulls
81 fnIa vill1ga k6pare, afven ON priset
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27

Finmar stupade och sarade /
krigeG. II. D. for den Nov. lases
Gardagens ryska blad medde1a ytter.
ligare namn pa en- mangd stupade och
sarade gardesofficerare slaget vid
Gorny Dubniak den "A oktober:
Stabskapten vid 1ifgardets Ismail.
offska regemente J. Heinricius (stu.
pad.)
Kaptenen vid lifgardets grenadier-
regimente r. NJ. Hammar (stupad.)
Ofversten vid samma regemente J.
G.. Aspelund (d6d af erhallna sar.)
0fyersten vid samma regemente v.
NJ. Aspelund (sarad.) ,.' - -. = ... j
L6jtnanten yid samma regemente j.
L. Hlrn {stupad.) ~. ss..z:f .....- -.
vi raknade haromdagen att under
denna blodiga .strid sexton officerare
at fnsk .bord dels fallit dels sarats.
AntaIet stiger na alltsa till tjugoen.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
Fragor och svar.
BurnhamspilLe December 1877.
RED. AF MINNESOTA STATS TIDN1NG:

BurnhnmsvilLe i December 1877.
RED. Ar MINNESOTA STATS T1DN1ra:
Jag har sett nagot eder tidning ON
arfslagarne. Jag 6nskar nu ia EFT par
fragor besvarade.
10. Mar en- man har tagit 'home.
stead" och dor forr an han odlat och
byggt pa detsamma, och lemnar hui
stru och barn efter sig och enkan tar
sagde homestead" besittning-
hon sedan ratt att salja och disponera
Oliver det samma sasom slit eget eller
ar det sasom med AMMAN fastighet fall
let, att q tillhora barnen och Il en-.
kan, antingen hon glitter sig eller icke |?
90. Mar en- man saljer sin farm for
$500, pa ars betalningstid, eller EFT
hundra dollars ON aret och 7 procents
ranta, och far revers pa penningarne
och inteckning farmen ar han da
skyldig att betala skatt for dessa PEN
ningar sasom for andra bortlanta pen.
ningar? K0paren betalar ju skatt for
farmen, och da skulle ju skatten beta.
las tva gaDger for en- och samma SAX.
Assessorn fam for godt att taxera
halften If summan. Aktningsfullt,
0. S. S-M.
1:o. ON Homestead" CALLER delta
fall samma lag som for AMMAN fastig.
het. Uustrun far blott en- tredjede]
och barnen det~ Gfriga. Stamina for.
hallande antingen hon glitter sig igen
eller eli.
90. Vardepapper sadana som de
namnde, anses for egendom och arc
underkastade beskattning, likasom
penningar och amman los egendom.
Lagen tar saken ur denna synpunkt
Hade saliaren fatt penningar full be-
ta1ning for sin farm och lagt desse
pa kistbotten eller satt dem i banken
da .hade han naturligtvis fatt betala
skatt for dem; hade han forvandlat
dem till hus, land, kreatur eller AMMAN
egendom, da hade han fatt betala skatt
darf0r; nu tog hani stallet for pen
ningar en- rantebarande revers med
sakerhet, som ocksa ar -egendoru, ocf
skatt maste betalas for den Ocksa
Det hade varit assessorns pligt at
taxera hela beloppet stallet for half
va. 4 80" & IS.
Denna fraga har ofta varit ett fore
NAL for mellingsutbyte inom lagstif
tande forsamlingar, och motstandarn'
hafva yrkat, att det ar orattvist at
betala skatt for sett dubbelt yarde a
samma sak--men ON delta resonne
mang holl stand-hur ginge det di
med beskattning a ALA slags obliga
TONER och bonds utfardade fstater
stader, jernvags- och andra bolag. al
la sadana arc ju egentligen icke egen
dom utan representera blott egendom
dock veta vi ALA att de utg6ra formG
genhet for egarne lika mycket son
farmarens hastar eller kopmannen
i Yarulager, och darf5r bora de beskat
tas. ON delta ar ratt det ena falle
sa ar Diet afven ratt det andra.
Ingen altman f0rordning kan existe
Ira utan att i enskilda fall medf6r
d lhyad som atninstone kan synas, oc
Ikanske afven terde yara, en- hhrdhel
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
:. Var uthallig.

Det finnes menniskor, som utan TIVE.
kan med mod och hurtighet gripa yer.
ket an, da Diet varder fraga ON att ut
fora nagon ny handling. men de trott.
ma smart och hinna 81 fullborda, hvad
de paborjat. E& - .->&S.
Till dessa h6ra 7lifliga, svarmiska
personer, som arc fallne for att CORA
sig storartade, rika forhoppningar
utan fdrutga gaende berakningar.
De arc ej lamplig;s att utfora dad
stora handllngar, otn nagon uthallig-
het och storre kraftanstrangnin ar
behofiig \
De kunna ocksa latt f6rga sig, enar
de salEln giifya sig It'd att 6fyerla9ga.
imam de handla.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27

ssDet var kuri6s musk! lhYilken
tonart gar den e ?s,as II /. i, -zss55s..
81 gass dun. . 81 ID
: ''Ja, helt Yisst! Det h6res pa Ia.
.ten.''
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27
Dem tama vargen.

Berattelser ON tama vargar h0ra
icke till sallsyntheterna, och helt n.y.
ligen ha vi last en- uppgift ON en- yarg.
unge, som latit fullkomligt tamja sig.
Mellertid har det nastan alltid varit
fraga ON unga vargar, som fran helt
spada ar afsondrats fran de sina. Den
fullvuxna vargen kan man svarligen
tamja, och afven den tamda vargen
aterfaller latt sin ursprungliga Wild
het. Det ar namligen en- gammal er-
fahrenheit, att menniskan slutligen kan
tamja ALA dur, men att tamheten
icke 6fvergar till natur, f0rr an tam
jandet-som hos vara husdjur-fort-
sattes under en- lang fold af genera
toner.
Till belysning af denna sats villa vi
meddela en- berattelse ON en- tam
varg, hvilken berattelse torde kunna
tjena sasom ett varnande exempel for
dem, som skulle villa forsoka att GO.
ra vargen till cit ssciviliseradt dur"
En- landtprest Asturien inorra
Spanien, hvilken skogrika och berg
uppfyllda provins ar synnerligen rik
pa vargar, sk6t en- dag en- varginna
och beh0ll hennes spada unge. Han
vardade denna omsorgsfullt, och den
unga vargen vardt smaningom tam
som en- hund, ledsagade sin here
vardt han gick, lydde hans tillrop och
minsta wink, sprang efter mulasnan,
mir presten red, och fick folja med
till marknaden staden, dar ALA men
niskor kande honom. Aldrig hade
presten markt, att hans varg hade an.
fallit nagot annat dur. Med hun.
darna byn stod han pa den fortroli.
caste fot.
En- alton red presten hemat fran
staden, fold af sin tva ars gamla
varg. Han hade knappt en- half mil
qvar till sin by, da han vid slutet af
en- halyag horde ett haftigt tjut fran
nagra yargar. Den tama vargen hej-
dade sig EFT 0gonblick, men st6rtade
sedan Wild fart bort till sina tjutan-
de br0der. Presten fattade ett raskt
beslut, sprang ur sadeln, gaf mulas-
nan cit duktigt Stag 0fver ryggen i
hopp, att hon skulle lyckligt uppna
byn, och klattrade upp nasta trad.
Mulasnan sprang fyrsprang mot hem
met och forsvann. Vargarnes tut
hordes annu samma riktning, men
sedan vardt ALT tyst.
Hela natten bibeholl presten sin
| plats i tradet och lemnade f0rst vid
dagbrackningen sin kalla, och blasiga,
men sakra tillayktsort. Nagra hun.
dra steg darifran fam han sin mulas.
ma liggande ihjalrifven pa vagen, och
da han sa tidigt pa morgonen icke
kunde fa nagon hjelp, fans ingen an
nan utvag for honom an att sjelf Ia.
sta pa sig sadel och annat tillbeh0r,
hyarefter han begaf sig hemat och
kom utan vidare afventyr till sin by.
Iva dagar var den bortsprungna
vargen forsyunnen; pa den tredje, da
presten fran frukostbordet kom att
kasta On blick utat garden, varseblet
han sin rymmare, helt fredligt och
oskyldigt vandrande omkring, som on
ingenting varit q farde. Han ropade
pa vargen, och denna kom vanlig1
fran till honom. Men presten, som
nu erfarit, huru djupt rotade de vida
instinkterna voro hos det till utseen
det alldeles tama djnret, tog sin bos
Sc och strackte med cit skott den STAG.
kars vargen d0d till jorden. Seder
mera gjorde presten aldrig nagot for
s0k att tamja vargar.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-27

len, men den tanke, som lag till grund
harf6r, uppenbarar sig omisskanligt i
den glade och prakt, med hvilken ju.
len, midvinterfesten, Trades.
Mar vintern kommer, blir det NOR
ker i Norden. Solens lysande gud,
den mot menniskorna vanlige Fro,
maste besegrad draga sig undan. Men
niskorna sakna luset och trefnaden.
Men m6rkret med dess fasor tillh0r
icke allenast naturen. Mar Fro drog
sig tillbaka, fydde med honom ALA
de CODA andevasen, hvilkas herrskare
han ar; i stallet fara genom luftens
rymder och pa jorden de mot menni-
skorna fiendtliga jattarne och trollen.
Mer ar vanlig forsigtighet maste man
darfor iakttaga ; ingen jagare vagade
vid denna It'd falla en- rofgirig varg
eller en- smygande raf, af fruktan att
i den g0mde sig ett ondskefullt och
maktigt troll, under skydd af m6rk-
ret fardades de d6das andar omkring
for att gasta sina gamla hemtrakter,
och h0llo ON julnatten h0gtidliga mo-
ten. We den, som rakade ut for dem
Men nu, da morkret Var som svar.
tast. de onda makterna som NEST
otyglade, farorna och obehagen som
storst, nu kom brytningen: natten
begynte aftaga, Fro borjade atervin-
ma slit gamla valde, och med honom
atervande ALA CODA andar, alfvor och
tomtar, hvilka de langtande menni-
skorna sokte fagna pa basta satt.
Den st6rsta hedern visades dock
helt naturligt Fro sjelf. Sedan man
at honom hemburit offer, samlades
man till en- festlig maltid. Man tan
de stockeldar och facklor, ty man vii
le hafva det riktigt for 6gonen, att nu
kom ljuset ater. En- gait sattes he'll
stekt pa bordet, och pa det at Fro
helgade djuret aflade man loften ON
det stora, man amnade utf6ra under
det nya ljusets It'd, som stundade.
Hvem kan undra darofver, att den
ma fest var for nordbon kar, den stor-
sta han kande? Sa stor kandes an
mars aldrig modem, och darf0r erfor
han aldrig annars on sa naturlig kans.
la af frigorelse. Med stolthet tankte
han tillbaka pa de framfarna dagar
och deras bedrifter, med kraftigt sin
ne blockade han fran mot stundande
oden och manliga dad, ogonblicket,
som lag mellan forntidens och franz
tidens verk, Mot man af festens be-
rusande frojd.
Da vid julien Trades ljusets seger Of
yer m0rkret, larde man sig latt, mar
den nya laran forkunnades landet,
att den kristna julfesten Sc en- er-
sattning for den gamla fadernearfda.
Darf0r bibehalla vi annu dag, mar
vi fra julien, mangen fran hedendo.
mems dagar ARID sed, hvilken da var
rik pa betydelse, men nu blifvit me-
ningsl6s och upprepas allenast af
vana.