Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-11-08

gare for samhallet an det tarbete WIS.,
lsa sysslol6sa gatdrifyare under SAM
ma It'd ha'hutrattat genom att hanga
pa diskarnee och spinna ihop tpoliti-'
tiska intriger SAINT bilda ringarifor
att pa forhand bortbyta vara roster
sinsemellan,, och mar en- sadan ring
far fatt regeringstommarne later
den oss betala folerna.''' r. 49,.
Fischer. sssJa, @.yisst: ia! Nj ar
alltid fardig att upphoja ,farmare-
,yrket och framhalla farmarnes rat.
tigheter, men mar vi arbeta ;upp ma
got i farmarnes intresse, sasom ett
landtbruksm6te for att visa yerlden
Yara alster, Sc vi er sallan navaran-
de eller hur? Var nj har pa landt.
bruksm6tet :?
Bonds. s'Nej, hr Fischer. Jag
ar sjelf en- aktie-egare ilandtbruks.
f6reningen; men hufvudstyrelsen be.
star af stadsboar ochdesse ha', min
tanke, gifvit foreningen mera en- pc:
kuniar riktning i stadens intresse,.
att dra' pengar fran landet till stain,
an att upph0ja och f6rbattra landt.s
4bruket. IIvad skulle jag Val for re-
stem visa al, for hvilket jag kunde
hoppas "a premium. Grashopppor'
ma ato upp min gr6da. Inte' hade
jag nagon barnunge mellan IL och
Is rnanader uppg0dder nog-; bade
jag och kamparne voro, efter det
myckna lunkanlet vid plogen, tenn
ligen stelbenta, 81 inte' var det
tankbart att jag sjelf knnde springa
kapp med nagra uthviPd stadsboar
latta som vindhundar-eller att
springa fatt och fanga en- l0sslappt
girls insmord med fott, mar inte' en-
hvetehandlare kunde ta' fast honom.
Och att f0rs0ka att k6ra nina kam-
par en- mil pa 21@a 8 minuter anser
jag for djurplageri. Men hade der
funnits ett bastant premium for
den som kunde ploja bast, for den
som hade de bast parade arbetsha-
star, bast ink6rda med eller utan
t6mmar och man satt ett par tjog
af vara farmarepojkar ut pa faltet
for att visa hvem som ar skickli-
gast yrket, da skulle nj fatt Sc min
ringa person lederna.
Fischer. "Ja, visst ia. Det ar
svart att CORA ALA till lags; men jag
ser att da det ar fraga ON att stalla
till oreda politiken, da f0rsummar
nj eli tiden. Hvarf0re vantade nj att
halla e'rt massm6te tills ALA de Or
ganiserade partien hallit sina kon-
ventioner NJ f0rs0ken att stall
la till oreda i alltsammans.'
Bonds. s'Emedan manga af oss
ha' f0rlorat f6rtroendet till de s. k.
preliminara valen eller edra caucu-
sar & konventioner helst ifraga ON
val af countyembetsman. Der ar
just platsen hvar desse politiske
ranksmidare med tillhjelp af sina
redskap skaffa sig en- nomination,
emot folkets villa, hvarvid ALA par
tier vanligen utse nagra passande at
folket verkligen omtyckta man for
att upphjelpa andra ofta afventyra-
re, diskhangare och "bulldozare';;
men genom att utgallra de man fran
ALA valsetllar som vi ha' f6rtroende
till och anse bade dugliga och VAR
olga att beklada vara publika embe-
ten dermed visa vi, att vi, som ame-
rikanske, frie man, Ell ANNA lata
hvarken det ena eller Diet andra
partiet patvinga oss en- man som vi
eli anse lamplig for vara county-em-
beten.'
Fischer. "Men I kunnen ej IA er
valsedelel valid. ] han ju Ell mer an
en- enda skandinav pa hela valse-
deln. Skandinaverne skola blifva
emot er,"
Bonds. "Var valsedel beh6fver
inga puffar. Namnen derpa rekom.
mendera sig sjelfva och som delta
var ett skandlnaviskt mote, hvar
omkring go skandinaviske farmare
fran olika towns voro narvarande
sa kan man atminstone antaga att
deras handlingssatt var bade pakal-
ladt och f6rnuftigt, och att detsam-
ma f6rtjenar beaktas af vederb6ran-
de inom county't.
Fischer. ''Ni ar som vanligt ett
tjurhufvud som det icke tjenar till
att resonera med. Adj0!'
Bonds. ssMa sa godt, hr Fischer
vi traffas ON inte f6rr da vi komma
for att Sc kandidaterna pa farmarnes
valsedel installeras deras respek'
tive embeten!'
Litchield den 20 Oktober 1877.
Y Y