Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-11-01
Kunskap och upplysning.
(En forelasning vid den husliga harden
~ at Ave.)

,Kunskap och upplysning aro twain
ne ord, hvilka genom EFT litet binde-
ord blifvit, i dagligt tai, sammanfat.
tade till ett Ibegrepp, ungefar som
ON man toge nagra blad ur en- sprak-
lara och modest en- knappnal hafta.
dem vid t. ex. en- biblisk historic
SAINT kallade det hela en- box. ]
delta skick hafva dessa ord blifvit
tidens l6sen, hyadan man ej kan for
undra sig Gfyer, ON de hos mangen
vacka endast dunkla och orediga
f6restallningar, Latom oss derf6re.
llu vara tankar skilja kunskap och
upplysaing fran hvarandra,-i Htret
borde dessa tva alktid cara pa det in.
nerligaste f5renude; latom oss taga
knappnalen ur de los; b1aden och
betrakta dem nagot narmare.
Iar hafv;l vi forst kunskapen.
Den kan, som man vet, omfatta hela
.verlden. ON jag kanner kejsarens i.
Kina hofhallning. sd ar det onekli-
gen ell kunskap, liksom kannedomen-
ON verldsl,yggnaden, iordens da-
ming, folkens historic m. IN. Men
f6lier ,iled eg,tndet af nagon eHer
hera af dessa kunskaper alltid upp.
lysning? Det ar vid besvarandet af
denna fraga. som sa manga menni.
skor sa1nmanblanda tankens l0sa
blad, sa att orsak fijrvexlas med
verkan, medlet med andamalet. Fer
att bijrja med hvad som ligger oss
narmast och utg6r lifvets vigtigaste
angelagenhet, rellgionen, sd kan man
hafva en- vidtomfattande kunskap i
var tros lsror. man kan pa haret be.
4skrifva hvai'je afvikelse fran den
augsburgiska bekannelsen, utan att
kristendomens ande fatt kasta sin
upplysaing 6fver dessa kunskaper.
Med ett par exempel villa vi bevisa
detta: ..
Jag kanner en- man, som kan ma
stan hela Nya test:.mentet utaatill,
och med ord III denna kunskapskalla
l6mer: han till eviga .afgrundsqval
hvar och en- som ,ej till punkt och
pricka delar hans religi0sa 6fverty.
gelse. Kan man val kalla honom en-
upplyst kristen Nej, men man kan
lei frankanna bo1ioln kunskap. Sam
ma f0rhallande med professorn i
:teologi, ON hvilken det berattas att
han yid studenternes tentamen bru-
kade ryta till DEM mot, f6rstar
Fhan ej 'treenigheten, sa skall jag an.
fakta mig, trumfa den in t skallen
pa, honom! Ser han byran der ?
Ma, den har tire lador, den ofversta
ar - -----.-- - ~ Fortsattningen uteslu-
ta vi, eniga ON. att denne kunskaps.
:rike man eli hade den ringaste upp.
lysning, ,tlet ar har:: ingen personlig
kanuedom ON den Gud, ON hviIken
han talade, lika litet som han egde
| naagon erfarenhet If de nadeyerk-
ningar, han efter ALA vetenskapens
regler kunde beskrifya. !
Nu ett annat anne: sprakkunsk;..
pen, liyilken vi idka smart sagdt med
f6rtvifians mod. Latom oss hiira pa
var sko1ungdom, gossarne. mar de
E.gatt igenon elementarla aroyerkets
| lagre klasser, fiickorna da de sslup'
pit ur penslonen. ~ De knl,ns ega
kunskap bada tysk;,. fr;,nska och
engelska spraken, stulldom afven
modersmalet, svenskall men de al
tlra fiesta af dessa, med: sa myckeI
| kostnad och tidspillan upplarda flo
1 logger -spra kannare forbli fya van e; q
.lligen fortfarande okunnighet on on
dessa spraks ande. UpplFsninger
har ei fatt kasta sina Il ifyande stra
/ liar olfyer den deda bokstaf fyen
/ spraklaran. derfor blifya ei sprakeI