Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-02-08

.haANs3 ssA 9a--sse =
II ---7TTT1T ~ ILL., = TT - y -
:. -dzDen 6sterlandsk aiff&gans ]
/ De, som. under Diet ff6rfutna, ARE
foil ltsyerldshande delsernas gang, yeta
att;en uppresning sedan hosten l87'
pagatt inomnagrasaf de proyinse1
som j Europa lydia under T. Iurkiet. Erk !
b6rjan, forek kom delta uppror blot!
som m en- iten obetyd dlighet, men has1 h1ias1
sedan tilltagit i ALT storre och stor
re omfang,i Till ldess nu hela Europa
hotas med att bifva* inveckladt &
striden. Def ar ett tkrig meIlan d
christine och muhamed danerna, mel
Ian Europa och Asien, mellan civili
7sati6nen och barbariet: : De f6rfaf
igaste grymhetera SOM historien ma
gonsin kan omtala, hafva under De-
hydda aret begatts af turkar @emo1
de christine. I Tnrkarnes: maktigt
granne norr, Ryssland, har sd sma
/ ningom intradt i de upproriske pro
v7insernas stale och gjort deras sal
till sin egen, SO att deti'de1na stunt
ar Ryssland gent emot ,Turkiet, bads
fullt beredda att borja striden hvil
ken stund som helst.. Pa det att
tidningens lasare skola "a en- mers
klar uppfattning af 1ll!nlingen lem
mas f0ljande historiska redog0relse
Turkiets besittningar Europa be
sta af I lander, 6fver hvilka sulta
men oinskrankt herrskar, neml.: Ru
manien eller Thracien, Bulgarien
Macedonian, Bosnien, Albanien
Thessalien och 0arne SAINT de- under
Turkiet lydande furstend6mena Ser
bien, Valakiet och Moldau.
'Landet ar ovanligt b6rdigt, ocf
detta i f0rbindelse med des f6rtraf
liga geografska lagc. borde; i hog
grad bidraga till dessa: provinsers
materiela valstand; men TurkietE
usla styrelse, dess brist pa upplys
ming och ddess envisa fasthallandt
yid gamla asiatiska seder och brul
ha gjort delta land till cit af d.
svagaste och uslaste riken pa jorden
It'd efter AMMAN hafva uppror ut
brutit;i de olika lydrikena, och ds
en- stor5 del af. .invanarne h0ra It'll
den grekisk-katolska kyrkan, sa hal
Ryssland vid fera tillfallen anset1
sig berattigad att ~gripa in sason
desse invanares beskyddare. Fol
20 ar sedan utbr0t af denna orsal
cit haftigt krig mellan Turkiet ocf
Ryssland, men da blandade sig Eng
land och Frankrike med leken, och
resultatet vardt, att Ryss1and maste
beqvama sig till att sluts fred ps
ganska f6r6dmjukande vilkor. En-
ligt denna fred upptogs Turkiet sa
som medlem af den Europeiskas ia
miljen, So att cit angrepp pa dess o
afhangighet for all framtid skulfe
betraktas sasom cit st0rande af der
ssseuropeiska jemnvigten'''.; Men o
nog med delta. Svarta hafvet vardt
f0rklaradt sasom ett s'neutralt ON
rade'', och Ryssland fick icke langrt
halla nagon krigshotta dess narhet
Turkiet maste dervid ocksa inga at
skil1iga l6ften med hansyn till OF
forandring till det battre landets
styrelse, men dessa l6ften hafva ty
varr, aldrig, blifvit uppfyllda. Del
f0rtryck och de utpressningar, fol
hvilka undersatarne blifvit -utsatte
nafYa 5icke haft fnagon grams, ;ocf
det ar jast detta fortryck som h6
stem 1875 gaf befolkningen i Here
govina anledning att gripa till va
pen for att befria sig fran det tur
kiska oket. Delta uppror utbredde
sig smart 6fyer Bosnien,@ serbien
Montenegro och t1era andra provin
ser. g. ..e.
Igstriden mellan turkarne och d.
christine ON desse lander daterar sil
emellertid tillbaka sedan 14:de ar
hundradet, och otaliga aro. de stri
der och fasansvarda de grymheter
SOM begatts af de maktigare turkar
ne. Under en- It'd afnara iva ar
hundraden, hotade turkarne att un
derkufva hela 6stra Europa och for
.drifva de christina derifran, tills d.
ar 1882 ledo ett stort nederlag vic
belagringen af 0sterrikes hufvud
stad Wien. Sedan den tiden hafvs
de ej langre hotat christendo domen, u
tan So smaningom f6rlorat sin makt
och isynnerhet inom krigsvetenska
pen kommit efter det ofriga Euro
pa, men desto varre och grymmare
hafya de harjat bland de christine
invanarne deras egna lander. Folk
mangden i europeiska Turkiet ut
gjorde 1868 II millioner, at olika ra'
Ger och trosbekannelser; af desse
srn nn1asf; fra nni11ionar mu1lameda.