Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1877-04-04
ROCNiK v.
Politicke zpravy.

nOU ;, ,fOS nlasn Ia mayora-
v posledni den zasedani kon-
gresu proklopzl t9t roEpoetu
odstavee, mimi sc povoluie 375..
600 neb takova east teto sunny
jak Eapotfebi, uhrazenf pozz>
davka IN dopravu postovnf jlz-
nich stAteeh v roee pred vypuks
nutim revolucc. Neni pochyby.
20 mnohs techto narok6 Isou
spravedilve, ysak soudime 10 ia
ko oby eejne V podobnych padech.
mnohs budou nepravs a doufa-
me &c bynejsi administrace pos
zorne proskouma naroky podeo>
us. Ceho ncivice 50 obS.ame
lest, he povoIcnim techisJ narok0
otevrou sc do kotGp dvefe mno.
ha jinSm nArokR.n podobnsm.
"NAeu SC nelze xachovat",
jest store a pravdiv9 ptisIovi,
kte-et osv9dsilo sc opst minuiS
tyden. kdy vlAdnfho odboru POI
kladny propustsno 200 dslnika
zamsstkuanfch v ryteckem odds-
leni tiskArny odboru nsmof-
skeho ~ klerkh, kteff dostAvali
plat "a 20, &c - mic nedelali.
h0nsnldm zamysli sekretatEvarts
ptldshti vice praee Bude pofa-
dovati Cd mich, Aby meli na gre
tell obchodni zajmy SoustAtf !;
aby pfispivali K ziednavanf pro-
chodu EboH americkemn ciEne
a upozorhovali vyrAbitele, jake
zbozi neilepsiho odbytu nalezG.
To 80 arci nebude lfbit konsulim
ani lauf as nelibi Sc Ebyteenym
pisat0m a dslnikfm, vsak trva-
me, &c narod bude spokojen. N.Y.
slime, &c bnde 20 who'd tenn, kite
II myslili Ee jen 5 TiIdenem jsou
oprsvy m0zne.
JIM KARoLINE bliH
- sPor o guverner-tvf X roEhod-
mutt. Oba guvernefi dostavili Sc
do Washingtona die pfAnf rresi-
denta, vsak deel sehlze nebyI
dozazen. Jak sc zda, mel presi-
dent v dmyslu dociliu mexi obs-
ma g lvernery dohodnuti, cot Sc
vsak nezdaFilo. Hampton ode
pFel vesker9 vyJednavAnf W.
svstliv posiavenf sve a dokAxav,
&c vstsIna -oudca uejvyssfho sou,
dH statu uznAva iej IN zvoleneho
a Poplatnici mu dane plati, poza>
doval pouze, aby president od>
stranil stri.z ze statnf budovy, 70
pax soudns prot ChamberIainovi
zakroti a pray svsch Eakonite
dobSvati a pokoie settiti bude.
Chamberlain byl ochoten vyied-
navati; popiral, he by Hampton
byl tax vseobecne usuavAn, jak
by rad presidentu namluviI, nc
pfiEnava. L. bez vojska by 30 u
drzeti nemohl a 10 Hamptonovi
stranici hotovi jsoa Sc zbrani v
ruce haiin narokh Hamp,ona.
President vyhovsl pfani Hamp.
t0na ntery dine 3. dubna W.
dan rozkaz, aby Gen. Ruger wal
strak .e stAtni budovy. Nepo-
chybns tedy ukonei 80 nynf spor
y kratkosti, jelikok Chamberlain
sam se ka sIabostl sve primal a
Jelikot soudy vseobecns uznAvaji
Hamptona, bude tomuto lehko.
sondnim zakroSenim Ibaviti SO
sveao odp0rce.
\ LoUIsIANsKA KoMIsE
odebrala 20 do onoho statu dte-
rS. v navedenf komise Is pravf
sekretAf fvarts ze president dou-
III, te vetsina niroda v Louisiana
jost naehylna smitlivemu ma,
ro'gnanf sporu. Pakli fe by ne>
mohlo 80 ocekAvat, ze sc dobro-
volne podrobi jedne spr&vs stktu,
"a aspob, 10 podrobi spor roe
anti sondniru die Eakona q
ravy. Proto feje ii president,
Aby komise vynasnazila Sc nej-
prvs odstranitl pfekizky vseos
becnebo uznani jedne re spornsch
stran. Pakli 10 80 neEdafi, ma
komise vynasnafiti Sc o sestave-
nf a usnani jedins s&konit6 legi-
slatury, kteraz by pax spory cd
klidila. Dale pravf Sc navede-
nf, te die n&hIedu presidents, tli-
mex 6-tavy SoustAti, potahuJfcf
80 ma poufiti vojska X potlacenf
vzpoury We state, kde stat nem6.
to j. sam potlaeiti, vykl&da 81 v
tan smysI. 10 tax dfti 80 m61e jen
tehdy, kdyz by poystalA vEpoura
protl vlads nznans. vsak kdc
Jest spor 0 vladu, kde nenf zkdn2
jsdins usnane xkkonits vlidy We
stAtu, m takovt pomsr nesdA SO
omen slAnek dstavy potAhovati;
pomsry takov6 jsop velmi obtiz-
mimi pro vlhdu bylo by X pF&-
I, Aby co nejrychIeii byly ukon
epy- Konesns zAdA xevrubnou
-poIehlivou zprivu o tom, iakt
skbled v Louisianx vsoobecnx
panuie 0 vojensksm sakroSsnf.
4 Jak snsmo. psnovsly ill 20
pnoho rokd povSsti, - miris
sedrsvu hknoEniotvf d1]f - pod
bsns7oa Robesoas naeht podvo-