Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1877-04-18
ROCNiK v.
FoIitick6 zpravy.

VysetfovAnf v celnici New
Yorksk6 ! jinde. odkrsvAnf da re-
bActvf . podvod1 dtadech do
soxovanf dfadnfk8 odstranenSch
P-oto fe podvody q nepoctivost
odkrtvali, EnamenA, te Ia nynej>
VI administrace panovati bude po-
etivost.
v dters dne 10. I. m. opusti-
Ia stAtni budovu Columbii vel
kA armada, kterA dosud drfela
toho pal milionu lidu jitni Karo-
liny porobs q hrozovlids. vse.
chny ~ pteeetne pluky, Sc savle'
me-, cindnEdlovkama, paknetama
q hilsvegrama vymasirovaly ude-
fenfm dvanacte hodiny q chile,
bylo jich IL muf6. q hluku, ia
ks o u bodakovlads demokrati>
cke listy trophy, bylo by Sc ne.
chalo soudit, te jich tam aspoh
1900. SedmnAct muz6 nestalo
veru In ten hluk.
-Hv JIzNf KARoLINE Jest
tedy spornA otAEka guverner.
stvf vyrovnAna zcela klidns a
bez vttrzEosti. Jakmile "vojsko"
postu IL muk6, odtahlo &c stat
ni budovy. vyzval Hampton
ChamberlAina vydanf vsech
spis6, cod tento We stfedu dne IL.
ueinil a Hampton nastoupil vess
kere funkce guvernerstvi. Phi
cele teto zmens nebylo ami vStrfs
nosti, col Edi sc nasvedeovati tyr
zeni Hamptona, te byl jiz dive
vseobecne uznavan.
X ptistimu mimofadnemu
zasedanf kongresu chystA sc, jak
se zda, boufe. Blaine, Butler a
iini masinAfsti poiitikafi hodlaii
pry vystoupiti zfeime proti dosa
vadni smitlive politice Hayesove
na lihu q opravam v zemi. X
MIN pfipoji sc nepochybne car
petbaggti jizni a moline te i Vt.
sttedni demokrats, eimf utvofe.
ma bude silna protivl&dni strana
Blame BUTLER dali sye nihledy
jiz ma ievo, prvnsIsi dopisem, dru,
hy rozmluvou. Presidentu bylc
PrS iii sdsIeno, ze politice jehc
hrozi nebezpeei. vsak netklo 81
Jei 10. Pravf, ze uznavA smer
nastouPsns "a nejleph pro Eajmy
zeme q neustoupf cd neho, byf
nebyl who'd pletichAtnm. Soudf
fe dosavadni kroky byly schvAle,
ny vstsinou naroda a 10 u neho va
II vice, nez nAhledy pletich&td.
LOUISIANY neni dosuc
ureitSch zprav, lie Edati SC dmys
komise, vsak We Washington
panuje dpl1a dhvera We Edar. AL
dos1d jevi ODE strany milo ocho
~ ku smitcni neb urovnAni. {
odstoupeni nechce zadna re stral
ami slyset- o sefizeni legislator,
nemohou Sc tet dohodnout. Kdy
BY mela sc Legislature sestoupi
die vssledku utinf vsboru Htsci
ho, mel by tam Packard vstsinu
. lelikof Legislature prohlssuj,
cfsledek voIby, prohlasila By
Packarda IL zvoleneho. A prott
fomu Nichols odpirA. Kdyb,
ptipusteni byli pouEe slenove
jicht mista 30 spor nevede, me
by take Packard vetsinu, Jel
tebdy, kdyk by pfIpustsni byl
tienovs die 6ftAni demokraticke
90, mobl by Nichols poeitatI nj
vitszstvi, k toma vsak opsi PaC
kard svolia nochce a jsho stou
penci v Legislature jej arci pod
porujf. Wax Packardovi pfeo
stale sil ub5va a bshem tydne nd
kolik eleu6 jeho legislatury pie
slo X Nicholsovs. Pakh TO ne
podah 80 komisi docfliti shody
vratfli 10 nepoffEenou, tvrdf se
30 president bude sledovat ,e
sam5 smsr jako vi. Karolinl
vezme vojsko spet a necb& OBJ
suvernery spor mexi sebou w
rovnat. - Legislature Packarde {
w ptijmula pondsIi usnesenf,
nsnf schvaluje smsr presidentn,
doufi 10 sledov&nim smsru toh
sajistsn bsde blahobyt st&tu
prohlasnje To v..dobrs vali q {
myslu pfijfmi IL, IA. Is. dods
tex 4 dstavs slibuje udraenf Ok
fidku q ochrann vsem obean N
bez rozdilu barvy, plets . stavu
siibuje udriovkni zkol dobreI
stayu; . koneens savasuje SO p,
eovati o to, aby rasnice, kterS n
skodu obyvatelstvu po mnob
let We stita panovaIy. byly Cd
stransny.