Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-09-20

=
Men de gnistor, hvilka vi med
yara elektriska inrattningar sf0rma
framkalla, aro blott en- obetydlighet
i jemforelse med den kraft, som fin.
mes lett starkt askmoln. Nar3hela
kraften i, qett sadant moln pa en-
gang ger en- gnista, uppstar en- en bllxt lLl''s
eller en- ljungeld, som Vi ofta Sc fara
fran ett moln till ett annat, och som
understundom, da gnistan tager va
gen IN till ,jorrden, astadko9m.er de
valdsammaste, verkningar.r Med
kraftiga elektriska inrattningar kan
man frambringa gnistor, hyilkas
|ljud knappast- =efter for-ett- pi-
stolskott i styrka. Men delta az,
som enphyar kanner, ett intet emot
en- askknall, hvilkens styrka bevlsar
huru haftigt luften' skakas vid den
elektriska gnistans framfart, Lattr- Lattr
tare saker kan. kraften fran yara
elektriska inrattningar lyfta, och
gnistan fran dem kan s0nderspran'
ga afven sadana ting, som halla
hardt tilIsammans. Men askans
verkningar 6fverga dock vida ALT
hyad vimed den elektriska kraften
kunna astadkomma.. Ar 1909 han.
de att detvid Manchester i England,
att en- mur, som bestod af sju tusen
stenar och vagde 250 centner, d. a.
130 skeppund, lyftades af en- blixt
och nedsattes ss, att ena andan kom
4 fot, den andra 9 fot ifran slit ur'
sprungliga stale. Med vara elek-
triska tillstallningar kan man twin
ga fram gnistor, som spranga t. ex.
harda traringar af nagra tums langd.
Men ON askan, hora vi ofta, att hon
spl1ttrat stora ekar anda till rotten.
Det ar fafangt att soka beskrifya
det intryck, som delta storartad}e
naturspel >g6r pa menniskosinnet.
Den enc betraktar det med helt an
nan stamning an den andre; men
ALA menniskor finna det h0gtidligt
och allvarligt. Sa CORA till och med
vida folkslag. En- dup kansla af
v6rdnad och odmjukhet kan icke
ems undantranga den ORC, som be-
maktigar sig mangen, mar askdigra
moln breda sig som ett qvafvande
tacke Diver nejden till fera mills ut
strackning, mar blixtarne hvasa ned
mot marken och thord0net kommer
sjelfva jorden att darra. Det al
SAINT, att ur det svarta molntacket,
under hvilket man befinner sig,. en-
d0dande gnistai hvilket ogonblick
som helst kan springa ut. Men der.
fore Dor man icke f6rlora fattnin-
gen; och askan slar Ell ihjel sa man
ga menniskor som man vanligen
tror. Det har efter anteckningar
beraknats, att Frankrike hafva ar.
ligen i medeltal ungefar tva menni-
skor pa hvar million d6tt for askan,
i England en- pa fvar och en- tredje'
dels million, i Belgien en- pa hvar
halfannan million. Delta ar Ell
mycket, ds man besinnar huru TAFT
folket Dor dessa land.
Annu mindre Dor fruktan for askan
vara, mar vi kama hennes natur och
finna huru manga skyddsmedeL som
finnas mot denna maktiga natur-
kraft. En- gang t. ex. slog askau
ned hos en- rik Engelsmani hans sju
vaningar h6ga hus N Neapel utan att
egentligen skada en- enda af ALA de
$50 menniskor, som funnos huset.
Men mar man sag ,efter, fam man,
att den rika forgyllningen 6fverallt
i tax, och pa yaggar och stolar~ var
alldeles f6rsvunnen. Och det var
en- lycka, ty har forh0ll det sig sa,
att $50 menniskor skyddades mot en-
af naturens maktigaste kraftert me-
delst ett sd svagt ting som bokguld
an, hvilket bojer sig och sites son.
der, blott man andas derpa. -
F6rhallandet ar f0ljande. Hos
jorden och. ALT: hvad pa jorden ar
finnes EFT outt6mligt forrad at elek-
triska krafter; dessa aro af tva oil
ka Stag, hyilka vanliga fall mot
vaga hvarandra So: fullstandigt, att
vi af dem icke varseblifva nagon
verkan. Annorlunda blir Diet, da
ell ektrisk. kraft hopar. sig molnen.
Derigenom rubbas jemnvigten mel
Ian de elektriska krafterna har mere
pa iorden: Diet ena slaget af de kraf-
ter, som befinna sig i jorden under.
molnet, skiIer sig fran det andra;
ty molnets kraft st6ter ifran sig det
ena och drager till sig det andra.5
Det slags kraft, som drages at mol.
nets kraft, f6rhyttas derf6re ALT.
h6gre och h6gre upp mot molnet.:
Genom luften skier delta endast med
stor svarighet, men derefter myc-
F.1 -
ket latt utefter metaller och genom
fukt. Derf0re s5ka sig jordens elek-
triska krafter vag upp till topparna
at .hoga ting, sasom trad, kyrktorn,
3hus O. s. ". Derifran ut6fya de en-.
dragande verkan pa molnets elek-
triska kraft: molnet f0ljer med och
kommer ALT narmare, till dess att
de bada krafterna samfaldt "a styr-
ka nog att bryta sig igenom luften.
Da brister det lost, kraftcrna sla
.illop och dervid uppkommer den
haftiga hetta, hyilken yisar sig som.
en- 6gonblicklig cid, en- ljungeld.
De bala elektriska krafternas SAM.
1mandrabbning stracker sig hvarje
gang sa langt ned, att molnets ll1 elek-
striska kraft hinner f5rst6ras at de dlef