Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-07-19

4 5--BOnulS. MI ar 0u naFu uldll, Ill
Fischer !! Innan nj skrifver, denna
! d0dsdom 0fver mitt hufvud som
oaterkallelig,? Der jag er CORA en-
resa Oliver dessa prairer,s hvar nj
kan Sc akrarne svarta sa langt 0gat
mar, och yid intradet j deras kojor,s
4 betrakta dessa forgratna qvinnor
under vantan pa ett sadant andra
Stag som Diet nj just .nu lttalat 6fver
mig. Nj skall finna manga gamla,
.hardade .yeteraner, med viljor af
!, stal och muskler af jern, hvilka trot-
sat bade hunger och dod for att be-.
reda sig och de sina ett eget hem,
sta, stumma och radl0sa med blic-,
ken pa framtiden. Kan Ell anblic-
ken: af denna tafla nagot f0randra
gert beslut, <.sa raider JAG er likvisst
att sej for ivildt spekulera pa vara
olyckor; ty vi skola da f0rena oss
och hamra pa dorren till var lagstif-
tande ,forsamling, ikt. de Its far
marne f0rliden winter, tills den nod
gas att satta en- grams emellan de
spekulerande fa och de produceran-
de manga.
Fischer. Delta later ALT gan
ska vackert, men jag ser inga pen
ningar i det; det skulle vara roligt
att Sc hvad grams nj nu skulle kunna
uppsatta som Ell farmarne sjelfva
skulle kullkasta. Nj har ju lagen
som fritager 80 acres land jemte an
dra n0dvandig gheter, men hvartill
tjenar den? De fiesta ha ju kring-
gait den genom att ge inteckningar,
och da de varit sa obetanksamna
f0rtjena de Ell nagot medlidande.
Bonds. Jag har alltid ansett
fritagelselagen mera anvandbar som
skydd for ofverdadiga spekulanter
an for nassau af vara industriidka-
re och farmare, emedan de fora Of
ia battre f6rsta att skaffa sig kredit
utaf kreti och pleti, och medan de
aro svangen bygga de sig ofta en-
villa, ward 100000, eller iordning-
satta en- farm pa 80 acres, ward SIS
10000 eller sa, for att efter fQrut-
gjorda berakningar nedsatta sig och
bjuda sina fordringsegare en- utdel-
ming af aaoz, da vara verklige indu-
striidkare ofta n0dgas inteckna 81
na hus, for att Ell beh0fva pressa 81
ma kunder. Och hvad farmaren be-
traffar, har det lange varit en- sta
ende regel att af honom ta inteck-
ming (savida han Ell anses mycket
rik). Nekar han att ge inteckning
for en- forfallen skuId sa stamplas
han som ohederlig. NJ, efter han
gait er 6nskan till notes och upp.
fyllt hederspligten, ar han hems0kt
af en- landsplaga, under hvars ris
han al den f0rste som far b0ja mac
ken. NJ aren I de f0rsta att ia sju
for tn utaf hvad han har qvar, och
saga att han intet medlidande for
tjenar, da han mister dessa 7 for 2
emedan han var dunn och fOrsakra-
de edra med 7. Resonerar inte
nj att det ar hederligt att f0rsakra
en- skuld, men denna heder var en-
dumhet ward att straffas genom att
betala 7 for 2. Min tanke ar, att
ON staten skall upptrada sasom for
myndare for individens familj, sa
skulle hvarken inteckning eller an
nan forskrifning pa hvad lagen fri
tager fran utmatning for familjens
beskydd vara giltig; utan det enda
lagliga skulle besta deri att famil-
ien f0rsalde och 0fverlemnade sa'
dan egendom till AMMAN person, da
visste ALA, hvad de hade att rata
och packa sig efter.
Fischer. Men I kunnen inga
lagar stifta som f0randra 0fverens-
kommelser eller f0rbindelser till.
komna under en- f0regaende lag;
delta strider emot var konstitution.
Bonds. Det kanske blir tva
meningar ON den saken. Tror nj
att mar en- landsplaga (om hvilken
vi foregaende lagskipning Ell kun
de CORA berakning) hvilkens omfang
hotar att intaga hela staten, hem
s0ker oss, den lagstiftande f0rsam-
lingen kan lugnt ase huru cit fatal
spekulanter begagna denna olycka
att spekulera och utplundra sta
tens hufvudsakligaste producerande
och skattebetalande befolkning?
Hvilket har Diet st0rsta varde for
staten, de spekulerande fa eller de
producerande manga? De senare
frambringa III jordens sk0te million
tails af egendom arigen, de fora
frambringa intet. Ar Ell staten
skyldig den svage skydd emot den
starke, och skulle ej millionaren
och tiggaren, staende pa samma bild-
ningsgrad under sadana forhallan-
den blifya daliga grammar. Jag tror
att jag heldre vore fattig an att lef-
va i det samhalle der grashoppepe.
sten. varit mitt medel att samman.
skrapa millionen. = .f.@#,-.-
Fischer. Jag har Ell It'd att re-
sonera langre. Skall tanka pa sa-
ken. Kom in i morgon "a wise hvad
vi kunna CORA. Ado Bondis. i
" -Bondis. Farval hr Fischer.
Kasta under tiden en- blick pa MIN
NEsoTA STATS TIDNING No. 5 och
redaktionens anmarkning 6fyer de
ITS farmarnes boneskrift, sa skaH
nj inna att det inte ar fritt, utan