Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-08-02
(Insandt.)..
80 ti.r.se, Qnsandt.)
=. ....... .Sa1lltal !
~, ..ilat&33 saEMELLAN' jv'' 80 =.
ordringsegaren och gaIdenaren.

A0Sl q RSASeeA SAAAAo
Z Bonds. ssNej, hi Fischer, jag
star pa samma fot som da Vi sist
traffades och kommer endast for att
h6ra edert utslag, ON hi will bevilja
mig anstand So att jag kunde uppod-
Ia .jorden igen och med: f6r6kad an
.strangning f0rs0ka min lycka for
nasta ar. Skulle ''hopporna" lemna
oss pa allvar sa aro vi sakra pa god
sk6rd nasta ar, ty akrarne arc god
slade af dem som de wore guanobe-
sadda.''
Fischer. s'Hyad -utslag tror nj er
vanta efter att pa edert massmote i
Acton igenom petition till guvern0-
rem forsokt att pa legislativ vag
f0rskaffa er anstand.''
Boadis. s'Jag kan delta mote ej
upptacka nagra f6rsvarande om-
standigheter; vi hade der for 0go-
nen en- samhallssjukdom och for en-
sadan fordras ett, botemedel, och
nagot lindrigare medel som garante-
rade oss att bota den kunde vi Ell
tanka oss.'' ..a.
FISCHER. s'Men Ter dumhet forbi-
sag nj att legislaturen har ika liten
ratt att berofva oss It'd som att be-
r6fva oss vara pengar; ty It'd ar pen
gar.' ys- *..a
| . Bonds. s.sDet ar nog EN- bedroflig
sanning, att manga af oss, farmare,
az dumma och delta niger er mod
att 5tanka det vi Ell hafva nagra rat
tigheter, som nj az skyldig att re-
spektera. Men den ar Ell alltid den
klokaste mannen, som andras hand
lingarS upptacker idel darskaper.
Betraffande makten hos den lagstif-
tande forsamlingen att under sada-
ma forhallanden tygla det spekula-
tiva elementet, ma sakunniga man
besvara. Jag har annu aldrig sett
hvad ett suverant folk inte' kunde
CORA, som 6fverensstamde med
sundt f0rnuft och rattvisa och som
ledde till beframjande af altman val
fard. Da vi lanade penningar fran
eder, beraknade vi att utur jordens
sk0te frambringa f0doamnen och
med dessa, f6rvandlade i pengar,
betala er med ranta-inte att for en-
spottstyfver salja var materiella exi-
stems. Da vi nu genom pesten, som
vi ej kunde undvika, forlorat till och
med det nodvandigaste for vart lifs
uppehalle och da vi betanka, att nj
Ell forlorat nagot, vore Diet da oratt
ON en- lag f0rhindrade er att sla un-
der er vara hem och andra tillh6rig.
heter, slumpyis och till hvad pris
som helst ?''
Fischer. s.Hade nj stallet vandt
er till guvernoren med en- petition
att han utsandt ett upprop till edra
ON anstand, vadjande till
deras barmhertighet, sa tror jag er
SAX skulle haft battre utsigt for sig."
Bonds. "Kan So vara; men den
som skall vadja till en- annans BARN.
hertighet, maste kama med sig sjelf
att han brutit. Manner, som med
hufvud pr0fvar sina rat
tigheter imam han knafaller ON mad
da han intet ond gjordt, blir respek-
terad, men daren, som lagger sig
ned och kysser sin 0fvermans fotter
medan denne tar kladerna fran hans
kropp, blir foraktad. Penningen
star visserligen i hog ,respekt hos
det amerikanska folket, men den
har val inte blifvit Gud annu, So att
den star 0fver den lagstiftande max
ten"
FISCHER. ssJa, men genom att pa
delta satt med uppburet hufvud for
s0ka att skaffa er It'd hos AMMAN
an den enda som ar max
tlg att bevilja er den, nemligen edra
hafven nj endast for
samrat ert' lage. Det gifves ej an,
nat medel an att vadja till kredito-
rernes barmhertighet.'''
Bonds. "Det ar inte emot BARN.
nertiga kreditorer vi beho fva skydd,
" det faktum att grashopporna upp-
itit var gr6da,- och vi ej hafVa nagot
att att betala med, ar deras 0gon
;illrackliga argumenter till var for;
lei; de villa ej berofva oss medlen
som aro nodYandiga- bade for var
egen existens och for att framdeles
kunna betala DEM. Men det az O.
barmhertiga kreditorer, som vi ige.
nom Ell lag, under dessa omstandig--s
heter, villa tvinga till att vara BARN.
nertiga, och denna senare klass be-
star till st6rsta delen af utom sta.
zen boende korporationer. sasom ma
jernvag gsbonds-spekulan-
;er, assuransbolag och en- mangd
24procentare fran
5stern. Deras agentera borja redans
ikt slagh6kar falla ned pa det ena
ljelplosa offret eftera det andra,
8armhertighet ar for sti5rsta delen
# dessa herrar ett frammande ord. :
Fischer. s.Men afven ON en- sa-
Ian lag kunde stiftas, sa skulle nj
u derigenom helt och hallet ruinera
Itatens kredit.''
Bonds. jag tror tyartom, att det
skulle starka statens kredit ;;sty sta.
,ens kredit grundar sig likt indivi;-
lens pa hans form6genhet och pro-
ltlktionsfdrmaga. Int kan sdet
,tarka statens kredit, att i en- hast
alta en- stor del af yara fruktbara
1rairer falla j spek kulanters handler
'ch stora skaror az var produceran-
le befolkning drifvas att lemna sta