Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-02-22

RE- skuneI da skogarnes lycklige son
ieke vafa mold med den naturfrlska
kostym hans moder, jorden, Ealvil.
lgt bestar honom,T och hvilken sit
ter som wore den gjord efter krop-
pen? ~ u ! ',> -, sssa1. ~ 3''.s.@ -!
, Hvad 1angar indianens svaghet for
'hundk6tt, ffragar jag: hvarfor skallt
han Iicke ata sadants :Ingenting ar:
Emmera narande.,: Professor Huxley:
sager, att / ett skalpund hundk ott in:
nehaller mera f6da,an ett 'he1t OK
lass paltbrod och flask. Fosfor- och
|;kolprocenten ar Fstorre. s,><>1''
Mangen anser det omenskligt att
skaIpera folk. Icke jag. Hvad ar
har? En- besvarlig utyaxt. Sa lam
ge det vaxer, kostar det stora sum-
NOR att ia det klippt.! Mar det fall
Ter af, blir man skallig och far icke
lof att 'vara fired for fugorna. Hur
bar indianen sig at? Med karakte-
ristisk vishet lyfter han af hela
skalpen och f0rebygger med ems al
la perukmakare-ra e-rakningar.f Profes-
sor Huxley har bevisat, att minst
1000 skalpund taf den f0da; ien men
niska fortar pa ett ar; gar at till ha-
rets underhal1. 4Afagsna haret, och:
nj sparar in 1000 skalp. foda.
jag f0rstar icke, hvarf0r man fin
ner det lojligt, att en- del indianer
begagnar.ri .ringar i sina nasor.I Denna
sed ar bade hyttig och nojsann.
F0restan5 t. ex., en- indian, som
pl6tsligt 0fverfalles afI en-. orkan.
Han. beh6fver IT bara haka fast mas
ringen kring en- tradgren och igger
sedan sa sakert for ankar som anne
rikanska fottan pa landbacken.9 N ar
han roker, kan han lata: pipan hvila
mot ringen, har han handelseVis
kommit till verlden med en- s. k.
''norrk0pingsnasa'', behofver han
bara fasta ett strykjern vid nasrin-
gen, for att sa smaningom Igifva sin
profl en- mera romersk anstry ykning.
i Afven. sanitart hanseende ar mas
ringen. ,af ;vigt. Indianen plagas
svanligen af snufva. iHyad ar: basta
medlet mot denna akomma? Metal
nasan, hvilken drager7 till sig elek-
tricitet!7 Professor Huxley sager,
att en- tre tums jernkrok j den snuff
| 'viga mensk1ighetens resp. nasor
skulle astadk komma en- mera kraftig
verkan an hela 1Ohrva1ls apotek i
Chicago, Naturbarnets underbara
instinkt har tillegnat sig denna SAN
ming. ..
Vidare har indianen den lila ova-
han att rama spetsiga palar genom
| en- fangen fende och CORA upp cid pa
hans mage. Men icke al. val delta
sa forskrackligt heller? Han gor
det bara for att halla den orolige
fangen styr. On han, satte sig
tvars ofver fangen, kunde denne ia
ondt i brostet. Det gor den egen-
Frattfardige godt att nagon gang ro-
ma, det 'afven han lider af cen pale
kottet''. Afyen for halsan ar det
fordelaktigt. Professor Huxley pa
| star, att han kanner en- skolmastare,
som kurerades for gulsot derigenom
att han ramla hufyudstupa Diver en-
gardesgardsst0r och fick spetsen
tvars igenom maggropen.
Att CORA upp cid pa en- iendes ma :
&c ar ett litet oskyldigt n0je. Man
skulle kunna kalla det ett m,agiskt
naturfyrverkeri. Dessutom ar det
helsosarnt. Professor Huxley sager
atminstone So, och man vet, att mar
magen kommer i oordning, anbrin
gas ofta en- senapsdeg narmast hui
| den. Hvarfor? For att halla5 den
warm. Indianen forstar att halla
sina fender varma. Han tahder helt
enke1t lusteldar pa deras magyar. Det
ar att forena nytta med n0je'. "
/ -