Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-13

SWestenius har, motsats till Flygpo-
stems utgifvare, hr Aim. och Skanes
utgifvare, hr Hemming, for slit khan
der mot Danmarks regering och ko
nung begagnat en- omvag; men hans
flint var ALT for klumpig att kunna
kallasslyckad. ,tSs ~ ::S'=s$$@$sSS :S=$@ $sSSs q. ,
Huruvida domen ar med full raft.
visa; 6fverensstammande, det ar ell
AMMAN sfraga. I vart tycke-men vi
misstaga oss naturligtvis harvidlag-
aro tidningarna skane, Goteborgs Han.
delstidning, Flygposten och Framat
m. fl. lika skyldiga i sitt upptradande,
mot! danska regsfinge =sklonungsn:
De hafva, sa langt vi kunna Sc, fdrgri.
pit sig mot namnde storheter hvarken
mer eller mindre an Aftonbladet for
gripit sig mot franska republi-
kens president och for den, som
;icke ar mera djupsinnig, maste det
saledes tyckas underligt att :tidningen
Skanas utgifvare, fast atalad, gait fri,
SAINT att G6teborgstidningen m. fl. icke
ems blifvit atalade, da de bada sma It'd
ningarna Framat och Flygposten,
eller rattare sagt deras utgifvare, traf.
fats saf en- sa strang dom. Men man
far vara mold med att atminstone EFT
par blifvit fast.
Dessa politiska atal och deras utgang
torde ha blifvit till stor nytta fere
an EFT afseende. Genom dem har utan
tvifvel den del af allmanheten, som
hittills varit f0rblindad-yi rakna oss
icke sjelfve bland de skarpsynte-
kommit till full insigt ON konuns Os.
kar lis verklig a varde sasom mo-.
mark och menniska. Ingen larer nu
mera villa bestrida, hvad redan lange
fran visst hall pastatts, men hittills af
nagra mera klentrogne betvifats, att
det Majestat under hvars spira vart
folk nu lyder, al en- adel, upplyst och
h0gsinnad konung, fri fran det sma-
slime som sa litet anstar den, If lvil-
ken nationens och den enskildes val.
befnnande och lycka sa hog grad
beror.
Angerfulla vid tanken pa att afven
vi misskant den adla, lofva vi att min
net af den har ifragavarande, val
6fverlagda gerningen, lagdt til hag.
komsten af atskilliga andra, skall f0lia
oss under hela var obetydliga publici.
stiska och den store regentens konungs.
lika verksamhet och CORA oss starka
mot frestelsen till affall -.
Afundsvard den hafdatecknare, hvil.
ken Diet tillkommer att, med beratti.
gadt ansprik pa geh6r af samtid och
efterverld, rikta historiens blad med
intyg ON sadana upph6jda drag af en-
den frejdade stamfaderns vardige att.
ling, hvilken visste att sa med vishet
och kraft gripa in mot ett par lika in.
0ytelserika som illasinnade tidningar
Danmarks 0fverhet fick derigenom en-
lysande upprattelse och vart fadernes-
land fralsades fran f0ljderna af de till
missamja-och helt visst till krig-
med broderlandet ledande f6rgrip.
lga yttrandena.
.Afundsvardt det land, som fatt er
sadan konung och hvilket dertill egel
en- press, hvars st0rste del med tyst
nad-och saledes med gillande- -iakt
tager, hurusom sma misshagelige It'd
ningsman, sanningen till heder, d0mas
till och inkastas i fangelse!
Dessa vara utrop, liksom en- del al
denna uppsats for 6trigt, torde, tyc
kas den, som kanner Ostg0tens ante
cidentia, nagot tvrtydig; men upprik.
tigheten af vara ord ma dock icke
betviflas af den, som .betanker huru
som rata stunden f0retagna, kraf
tiga matt och steg kunna inyerka pr
den NEST f6rhardade. Skramsel-v
n;jdgas medgifva det torde hafva icke
sa obetydlig del var omvandelse frat
den farliga vag pa hvilken vi ALT fol
lange fortgatt; och afven delta med
gifvande ma h0gsta vederb5rande g0r:
sig till godo: deri ligger ju EFT erkan
nande att Man val firstatt. huru Maj
borde ga till vaga for att bringa at
skilliga "radikale" till besinning a.
hvad deras frid tillh0r.