Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-10-04
LifVet i jorden.
(Forts. fl. f0reg. n:r,

| Det blifver stundom nodvandigt
att nedstiga i grufgangar. som arc
fulla med d6danle gaser, ware sig
for att komma qvafda arbetare till
help, eller for att undersoka gamla
arbeten. Derfore har man mast for
Sc sig med luft. Sadana apparater
hafva lange anvandts, men en- mera
fullandad mechanism har for nagra
fa ar sedan blifvit uppfunnen af en-
hr Rouquayrol, ingenior vid kolgruf-
vorna Aveyron. Reservoaren hos
denna apparat bestar af tjockt jern
bleck, med kraft att emotsta anda
till fyratio atmosferers tryck. Man
infor luften medelst sinnrika pum-
par, som hafva fasta pistanger och
r5rliga cylindrar. Apparaten bares
pa ryggen liksom en- soldatrensel
och luften derur tillf5res munnen
medelst en- slang. En- sorts balgme-
kanism ofvan reservoaren gor, att
luften, oaktadt EFT ganska starkt
tryck, blott med vanlig kraft intra-
der lungorna. En- liten yttre klaff,
bildad af tvenne kautschukblad,
som stmosferens tyngd haller slutna
intilI hvarandra, oppnar sig, for att
utslappa den forbrukade luften.
Imam sakerhetslamporna blefvo
uppfunna, maste understundom ga
sen stenkelsremnorna spela deras
roll. Dessa yoro med andra ord NIL
turliga gasometrar, hvarigenom man
f6rskaffade sig belysning och hvil-
kas ljus betraktades som ett slags
eviga lampor. Eli af dessa sannerli-
gen vestaliska lagor brann icke min
Dire an milton ar en- kolgrufva i
Newcastle. Den i ror samlade ga
sen utfordes grufvan och antandes.
Den brann med en- laga af alta till
nio fots langd och astadkom ett bull
Ier liknande danet af en- blasmaskin.
I vissa grufvor var det forr sed-
vanligt att hvarje matt antanda den
ma gas. I Rive de Gier Frunkrike
minnes man annu den It'd, da en- ar
betare hvarje alton antande grufga-
sen, for att framkaIla en- explosion,
sa att arbetarne dagen derefter skull
lie kunna sysselsatta sig utan fara i
sina orter. Hold i ett ylle- eller
Tadertacke, med en- mask for anslg-
tet och hufvudet insvept EN- munk-
kapuschong. kr0p han fran till opp
ningen langs marken, for att sa myc-
ket som moiligt kunna halla sig i
frisk luft. De farliga gaserna aro
na1nligen lattare an luften och stiga
alltid upp till de h6gre delarne af
orten.
I ena handen holl han en- lang stat,
hYarpa en- brinnande Tampa var fa-
stad, och rustad pa detta satt krop
han langre och 1angre och frambrag.
te, genom att skjuta lampan fran.
for sig, atskilliga urladdningar, hvil-
ka neutrliserade den skadliga ga
sen. Hade han antandt en- gas6pp-
ming, sa maste han andra stallning
och ga uppratt. emedan den genom
explosionen frambragta kolsyran
hastigt bi1dade det understa 1uftlag-
ret. Man kallade denne man botg0-
Karen, emedan hans dragt f0rlanade
honom ett munklikt utseende men
delta namn kan ocksa hafva upp-
kolnmit genom ett grymt skamt,
emedan det ofta nog handle, att bot
g6raren blef offer for en- gasexplo-
sion.
sDet finnes verkligen ingen natur-
foreteelse, huru forskracklig den an
ma vara, som kan jemfGras med en-
antandning ;f en- st6rre mangd gruf-
gas, denna sammansattning af vate
och kol. denna lysgasens broder,
som grufarbetarne gifvit benamnin.
gen den vida eden. Ma man fore
stalla sig ett af dessa himmelens pla-
goris, som sy1las hafva blifvit upp-
funna till mensklighetens strait, ett
askslag, en- orkan, ell cyklon, ett sky
drag, fdrbrannande, kullstortande,
forst6rande ALT pa dess vag. och
man skall dock dervid Ell pa langt
mar hafya en- fullstandig idee ON de
verkningar, som frambringas genom
en- explosion af namda gas, der den
i massa f6refnnes. En- kanon, lad
dad med drufhagel och afskjuten
mot EFT kompanf soIdater; en- krut.
kamrnare, fattande .e1d midt ibland
en- kar fyryerkare; en- gasometer.
uppfammande en- fabrik-kunna
knappt gifva Ell foresta1lning om en-
antandning af grufgas, som plots
I1igt 6fverraskar arbetarne. { .s. .ss
Knappt ar gasen beroring med
en- lamplaga, f0rran en- forfarande
knal uppkommer. Det ar syerknin-
gen utaf fdreningen af grufgasens
sarskilta elementer. yate och kol,
med luftens syre. De bada kroppar-i
ne skilja sig fran hyarandra, for att
hyar for sig inga forening med sy-
ret, hyarmed de hafva storsta frand-
skap. Det dubbla fenomenet upp-
kommer bIott yid en- hog tempera-
tur utan Iamp1agan forsiggar det
lei. Det veTkar med 5skslagets ha-.
stighet. Explosionen fortpIantas
dgonbli ickligen j AHA gallerier af