davidaulloa/AmericanStories huggingface dataset:
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
Danburry SkiSser

letter ssDanburry News Many
49, Fran They all do II.
For STATS TrpNsaEN af Viridis.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
w
MIR C0v1LLE,s MATHEMATICS.

MIR COvILLE'S MATHENATHK.
Man finnas som disputera ON sa-
ker som de icke forsta. Mr. Coville
ar. en- sadan man. Da han horde
snickaren pasta, att shustaket ma
ste finnass So manga takspan, eme-
dan det inneholl sa manga qvadrat-
ffot, ,tviaade han pa sanningen af
delta, och da snickaren hade gait,
beslot han att 6fyertyga sig ON sa-
ken genom att ga upp pa taket och
rakna takspanen. Han gick. Med
m6da Triangle, han, sig igenom tax
luckan: Mr. Coville wager 230 skal.
:pund. Han satte sig sedan pa staket
och krop forsigtigt mot takrannan.
Da han kom ett stycke ned, horde
han ,ett ljud mellan sig och takspa-
nen, och blef varse att ett hinder i
hans framtida fortkomst hade npp-
staff. Han fo5rsokte att wanda sig,
och skrypa tillbaka, men nagonting
holl honom qyar. Han forsokte af-
ven att fytta sig ett litet stycke
framat hopp ON att motstandet
endast var temporart; men EFT okadt
ljud 6fyertygade honom ON att an.
Etingen en- spik ellers en- Elsa hade
fatt i hans klader och att ON han
vile radda nSgot az dem sd maste
han Yara forsigtig. Hans familj
var inne j huset, men han kunde
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
III.
EFT QvINLIGT sTRECK.

EFT QVINLIGT STRECK.
Da on qvinna lager tire makriller
blot a0fver natten en- skal hvars
sidor aro alta tum hoga och staller
skalen trappan, da har hon full.
gjort sin mission och borde fara ha-
dan. p. ... .,,....,..
Delta var just hvad en- qvinna pa
Divisiongatan gjorde i Fredags
qvan. Hon fyllde skalen med vat
ten vid pumpen och satte den sedan
i trappan, medan hon, gick in i. ma
sta hus for att: fraga huru manga
knappar det Dor vara en- ny redin-
cote. En- ganska vigtig affair, icke
SAINT? Mellertid borjade mannen
genomleta hela huset efter en- mas
duk, som han naturligtvis Ell kunde
hnna. Han rusade ut, undrande
hvar tusan gumman tagit vagen.
Han b6rjade att ga utf6r trappan
utan att marka skalen eller ems
dromma ON att nagon kunnat yara
tokig nog att lemna nagonting dy-
likt dar. Han steg midt i skalen /;
delta ar atminstone antaget. Gran
narne kommo ut vid det fasliga bull.
ret och sago en- forskramd man och
trenne f0rderfvade makriller skju-
ia ~tvars 0fver garden, f0rst6rande
buskar och gr6nsaker. Den olyck.
lige mannen var sorglig att skada
da han kom pa benen igen. Icke
en- tori trad fanns pa hans kropp,
hans har var fullt af makrillbitar,
hans :enaaxel var ur led, hans rock
var sprackt fran ofvan och ned ige.
nom och han; syntes-Yara mindre
vetande. Han ;inf0rdes af nagra al
grannarne och ladies' pa en- sang, un
derjdet andra gingo efter en- doktor:
och sexton. gummor hade samlat sig
Ii ett af rurnmen och hviskade on
forsynens outransakliga vagar oct
hvilken warning delta var for folh
som Ell sago sig for hvart de gingo
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
SjalSVerksamheto

Sjalen far ej f6das med lackerhe.
ter eller blifva bortskamd af fafan:
ga. Hennes appetit maste starkas
lgenom manliga 0fningar och hennes
formaga okas genom manliga studi-
jer. Hon maste s6ka fatta sanningar
som hon knappast kan ma. Hon ma
ste finna EFT n0je att jaga den djerf..
waste dogln med en-. god jagares
skicklighet. Hon maste nara sig af
slit byte och hon skall tillvaxa och
starkas af denna helsosamma f6da.
Det ar pa delta satt och endast pa
delta satt som en- 0nskvard mann.
kunnighet kan erhallas.
Det stora och CODA af f0rfiutna
sekler, dessa for hvilka vart slagte
har den st6rsta orsak att vara stolt,
dessa hvilkas exempel och rykte aro
oss valbekanta, arO de NEST slaende
bevis for sanningen baraf. IIistori-
en- lemnar vittnesb5rd ON fornti,la
storhet. Oar finner man anteck-
nadt att Cicero, genom en- aldrig
triittnande fit, forvarfvade sig sina
vidtomfattande kunskaper; att det
var genom taligt och oaflatligt arbe-
I te som askan af grekisk valtalighet
tvingades att rulla fran lappar som
stammade anda till mandomsaren.
Sokrates, Pluto, Archimedes och ALA
sadana som de. yoro aldrig everk-
samma och hafva ALA varit man
mycket flitiga och verksamma. Och
j senare tider ar forhalIandet detsam.
ma. = = /
Tanker du kanske att den store
Newton kom fran Skaparens hand
ett geni sa mycket maktigare som
de verkningar han astadkom 6fyer.
traffade ALA f6regaende aldrars !?
Tror du att Franklin ensam af natu.
rem blef danad att leka med den
fruktansVarda askan och CORA blk
ten till en- lydig lekkamrat pa sins
fristunderf Nej, han :larde sig att
Inaturen endast kunde underkufvas
med att lydia hennes bud, och genom
EFT taligt och outtr6ttligt studiunl
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

Kunglig jernvagsvagn. tidnin'
gen Wilmington Republican lases
f0ljande ON en- till Norge .bestamd
och dit nu anland jernvagsvagn:
Jackson & Sharp ha nyligen full
bordat en- for smalsparig ;bana af-
sedd jernvagsvagn for konung o.
cars af Sverige och Norge rakning,
hvilken vagn vacker utstyrsel och
beqvam inredning eli 6fvertraffas
ems af den, som bygdes af samma fir
ma for Don Pedro af Brasilien och
som blef utstalld Philadelphia.
Vagnen ar bygd lag, for att kunna
passera de manga tunnlar, som &C.
nomskara fjellen, hvari jernbanan
gar fran, och at delad 3 afdelnin-
gar. Den mindre afdelningen ar af-
sedd for toalettrnm och inDehaller
dessutom varmeapparat. Den ar ele-
CANT dekorerad och f0rsedd med hvar-
je beqvamlighet, som kan yara Of.
verensstammelse med helsans kraf
och bidraga till den kungliga famil:
jens komfort. .., .,:j
I den motsatta andan af vagnen
ar en- stor afdelning for konungen
och hans uppyaktning. Den ar ut
styrd furstligt och har med schagg
kladda stolar. Den mellersta och
storsta afdelningen innehaller sa.:
long och de kungliga rummen fyllday
med soffor, stolar, chaiselonguer och:
mycket , vackert arbetade bord.
M0blerna aro kladda med ;tjockt,
ljusgr0nt siden och h6ra utan tVSf.
| vel till de. vackraste prof pa liknar-
| de arbeten, som nagonsin sandts
| fran denna stad. Traslagen, hyarsf
| m6blerna besta, aro l6nn, valn0t och
s.satintra,'' at hvilka af gskickliga
arbetare gifvits en- glansande poll
tyr. Den violetta fargenar den her.
skande de schatteringar, hvari ta-
ket ar dekoreradt och som sta full.
komlig harmoni med den sammets.
,mjuka brysselmattan,. som tacker
golfyet. 4. .,-s iii Z; RI: "y5Ifre..s
Pa de yttre .vagnsidorna ar adet
norska riksyapnet med stor konst-
! fardighet maladt. Pa hyarje sida
ar maladt ..HaInar Trondhjem JeIn-
bane.'' Man har anyandt det firla-
| ste spegelglas och / de iIlre vagns-
d0rrarne ar glaset elegant dekore.
radt. lsandebudet
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
Rad till tlem,,5 som 'hens5k kas! @af
~. ''i@F 81 eldsVada.. 80 .''' "

'Royal society for the protection
Of life from fire" London har med
delat nagra foreskrifter for sina u,n.
derlydande, och nagra anyisning Jag
for andra personer, som aro 'nog.
olyckliga' att drabbasI af eldsvada;>
de- vigtigaste af de anbefallda for
sigtighetsmatten aro f6Ijande :'!' !
!: '"Hvarje familiefar b0r iulpplysa5
ALA medlemmarne i slit hushal1 ON
basta sattet att sradda sig, ware sig
.elden utbryter pa .vinden eIler i kali
slaren. @asS''t '.'' '5'' - '"S'' ''''':~ :
F "Husets invanare bora vid f6rsta
ALARM Mgnt tanka efter, hvilka
raddningsmedel som fnnas att till.
ga. ON de ligga till sangs, bora de
svepa in sig i en- fit eller ett tacke;
de bora icke 0ppna hvarken fonster
eller dorrar mer an som ar n0dvan.
digit, och skola stanga ALA d0rrar ef-
ter sig. Delta al af st6rsta vigt att
=
iakttaga. '.'' y. . ,
Midi roken ar Diet jemf0relsevis
rokfritt vid golfvet; man Dor darf0r
passera genom roken pa handler och
f0tter. En- sidennasduk, ell ullstrum-
pa eller nagon AMMAN yllepersedel.
som blotes och: 1agges ofver ansig.
tet, g0r att man kan fritz andas, och
utestanger till stor del rdken fran,
lungorna. En- vat swamp g0r sam
ma nytta.
ON det al m6jligt att radda sig
antineen genom porten eller taket,
bora de for fara utsatte genast be-
gifva sig till f6nstret ett rum At
gatan, och darvid noga komma ihag
att stanga d0rrarne efter sig, och
familjfaderna bora f0rvissa sig ON
att hushallets ALA medlemmar aro
samlade dar. -,
Man Dor f0rhindra deM att kasta
sig ut genom f0nstret, SO lange ma.
gon m6jlighet till raddning aterstar,
| och sista stunden ar cit simpelt
tag oyarderligt; men j brist daraf
kunna lakan eller dukar knytas ihop
och fastas vid ena andan af nagon
lamplig nobel. En- person kan da
| fra ned ALA de andra hvar for sig
och slutligen sjelf antra ned pa ga
tan. Bast att valja cit f0nster Of
yer porten.
Man ma icke bereda luftdrag At
elden genom att onodigtvis bryta
sig in huset utifran eller enom
att inifran 0ppna f0nster och dor
rar. ;--' ,.
Mar man upptacker att ED utbru
tit det hus hvilket man Dor, ma
man betanka att den st0rsta fara
uppstar genom luftdrag och daraf
att lagorna stiga uppat. Man b3r
lagga sig ned pa golfvet och rulla
sig genom lagorna, ON moiligt pa
filtar eller andra yllepersedlar, som
man slapar under sig. Eft bordstac-
ke, mansrockar. hvad man kan haf-
va till hands duger att begagna. Man
ropar pa help eller ringer, men man
Dor icke springa ut ur rummet eller
sta uppratt.
Personer, som f0retradesvis afven
tyra att ia sina klader antanda, Dor.
de vidtaga det f0rsigtlghetsmatt att
lata tyatta ALA lime. och bomulls.
persedlar en- svag l0sning af klor'
ziok, alum eller volframsyradt na.
tron.''
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

Man Dor ocksa noga. 6fyervaga, ON
det ar sannolikt att man kan FULL!
borda sitt forehafvande. :Eljest kan,
detta ofta "misslyckas, ON det ocksS
vore b6riadt med den basta villa
och de; ljusaster utsigter for fra M m1:S
gang, Sc dart. ex.f.byggeri en-! pe er-
son ett. stort hus och pryder dess
yttre med mangfaldiga ,sirater-jas
han ar till med betankt pa att forse?
det med cit koppartak, for att CORA
det riktigt praktigt och iogonfallan-,
ue'9 ia Sf;NTus,E j ,Sif-t'i lsi:s -
+, Men mar han sedan skall ihall med
hIsets inredning, So finner; han till
afyentyrs, att hans kassa ar sd tom,
att han, oaktadts ,det NEST tifriga So
kande daruti icke kan -fnna en- en-.
daste SHILLING. Hyartill gagnar ho.
nom; .da den storartade. b0rjan af
hans byggnadsforetag. Han maste
nu antingen salja de fyra nakna vag-
garne och darYid g6ra'en sakert icke
obetydhg forlust, eller ocksa satta
sigi: :skuld. ~. - .:.
Tank darf0re pa slutet, innan du
gor 6oyam Da kommer du att
handla langt klokare, an ON du
blindt foljer dina hugskott.
ON jag har skulle anfora ALA hit
h0rande exempel sa kunde jag aldrig
hinna till ;slutet af denna uppsats {:
ty dessa exempel aro lika manga
som antalet af ALA de smenniskor,
hvilka f6rut lefvat och annu. .lefya
pa jorden: Troligen finnas ganska
ia och mahanda icke en- :enda, som
ej nagon gang gjort en- oriktig b6r-
jan yid :nagot foretag, och darfore
torde du gifya dig tillfreds,: kare Ia.
sare, ON delta en- eller AMMAN gang. af-
ven varit fallet med dig.y Var blott
forsigtig framdeles och b6rja aldrig
nagot forehafvande. utan att tanka
pa: -
"Gud, dig sjel och slutet."
| Il. P.)
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

NJ Vattnets kokpunkt,
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
sta ARG No A. MINNEAPOLIS MINN TORsDAGEN DEN DEC

larde han dessa, lydde dem, och
gjorde verkningarne af dem till si-
ma Villiga tjenare.l rs jf5ts5% ifIig*
skalls ls1hagkommas tills vi ej
mera 'ha nagotl bruk for filosof. och
Franklin och Newton skola zlefva I
en- tacksam efterverlds mime tills
den sistasz zblixten hari 1d0tt bort i
skyn och rhimmelen rullas tillhopa
som ett klade. Och denra yaraktiga
ryktbarhet yarGtrnkten af lifslangt,
tragets arbete foryarfyandet af nyt.
tiga knnskaper. - C. A-:r. 4.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

1cko CORA sig nOTu aI uenl, ocu ucSsei
utom 6nskade han 3icke att, ,genom
,nagra rop adraga sig grannarnes
zuppmarksamhet.7; Darf0rr satt han
qyar och tankte tills m6rkret inbr6t.
: Han; hade 5ett ypperligtl tillfalle att
raknaq takspanen, r3men shan9f6rsum.
made att begagna det. Hans tan-
Z kar gingo nu ;iSenYannan riktning.3
|! Han 7satt sa en- hel timme efters1n6rk-s
fretss inbrott, utans att se nagon, som.
han kunde underratta ON hans bella
genhet. !Slutligen sag han iva poi
kar ,komma fran: :fuseti och Marina
sig grinden och STAMINA dar. Det
var annu ljast nog for honom att. Sc
att den 5ena af dem var hans egen
son !; och. ehuru han icke tyckte ON
att lata den frammande pojken We:
| ia slit missode, flade han dock tr6tt.
nat "vid att halla sig fast pa tax ct
och darf0r beslot han att muta fran.
lingen till tystnad. Sedan han fat
tat denna plan, tog han upp sin fall
knit och kastade den .sa, att den
skulle falla nara de begge pojkarne
och adraga sig deras uppmarksam-
het. Knifven foil. narmare an han
hade beraknat. Den foil sa ma ra
att den slog den frammande pojken
i hufvudet och hade sa mar d6dat
honom. Sa smart den slagne hade
hamtat sig nagot vande han sig mot
Covilles poke, hvilken-han var sa-
kef pa det--hade f0rsokt att d6da
honom, och gaf honom nagra ba-
stanta 0rfilar. Efter delta preludi-
um, slog han omkull honom, spar.
kade honom / sidorna, drog honom
ner rannstenen och tr6skade be.
nen pa honom, drog honom upp igen
och bultade hans hufvud mot grin.
| den. Och hela tiden satt gamla
Coville fast pa taket och shrek pa
polls, men kunde icke komma ma
gonstades. Mrs Coville kom ut med
en- qvast och bitradde med n5gra ia.
blaer i tragedien yid grinden. En-
af kostgangarne rusade ut med en-
dubbelb0ssa och h6rande ropet fran
| taket och seende nagon dar som tro.
ligen var en- inbrottstjuf, skickade
honom en- handful hagel i benen.
Med cit tut af smarta gjorde Co.
vile en- hastig r0relse, l6ssnade fran
spiken, f0rlorade slit fotfaste och
seglade utf0r spantaket med en- for:
vanande fart; haret stod ratt upl
pa hans hufvud och med handerna
| gjorde han fruktlosa f6rsok att rad.
da sig sjelf. Han f0rs6kte att svar.
ia, men var sa skramd att han for
dorado malet. Just som han passe
rade takkanten. dar den tjugo fol
langa takrannan hakade fast kla
4 derna, var kostgangaren fardig att
go honom innehallet af den andrs
pipan, ;hvarefter han sprang in hu
set for att ladda.
Den olycklige Coville foil ett
korsbarstrad och studsade darifrar
till marken, dar han blef igenkand
upptagen af de f0rsamlade gran
narne och ford in huset. Enrnyli
gen anland lakare f0rtjenar god dag
lon med att plocka haglen ur ,benen
Kostgangaren har rest ut pa landet
dar han amnar tillbringa nagra ma
nader och unge Coville ligger meC
en- tegelsten gomd i sin nasduk.
forsat for den andra pojken. Hal
/ pastar, att, imam stillheten af 81
AMMAN sabbat hvilar 0fver Ny Eng
land-staterna, skall det Danburr,
finnas en- AMMAN poke som ar ofor
m6gen att bruka en- mossa.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
- fE.Ei,t. Z sf,FF5Ef 3. = ,,IE.'EF.-'
POstunde ttelser.

Enkelt BRET, ivigt ej ofverstigande 1-2 uns,
: pefordras till hvi1ket postkontor som helst
:, inom lForenta Staterna mot en- afgiiti at cts.
: Postportot. maate dock alltid erlaggas for
skott. ''''N :, -
= For hvarie ofyerstigande l-2 uns eller un-
der betalas cents. lEE-.tlf.
Enkelt4 ,brefi samma stad der postbarare
finnes, t6rutbetaldt, cents. Istad der post
& barare eli fnnes, 1scent.S 5F& &#tH
! En- tidning som ej wager .ofver 4 uns, be-
fordras till ALA delar af landet for cent.
Postverket betordrar inga paketer som
vaga ofver 4 pund. 7 + s
ACCOMPLISHMENTS TILL EUROPA TAxERAs
53aH s@ som F0LJER:$
'Postkort, Q cents per stycket.
Frankerade bref ON 10 uns, cents. :
Ofrankerade bref ON 10 uns, 10 cents.
Tidningar, vigt ej otverstigande uns, cts.
Z Andra stryokta saker, varuprofver etc. 2 cts
For registreradt bret, 10 cents extra.
! yBrefinom landet kunna afyen registrars,
men da har afsandaren att crlagga 10 cents
registreringsafgift. Postverket iklader sig
dock ingen ersattnings yldighet for EFT sa-
dant bret, derest det pojligen skulle ga for
loradt.
EEVid ALA Store postanstalter inom lande'
utfardas 9. k. ''Money Orders" (postanvls-
ningar) for mindre belopp till foljande pris:
Order till SIS ~ Genus
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

.Vid 40 graders k0ld fryser qvick-
silfret och kan hamras som bly,.
Hogre koldgrader matas dar-
fore med sprit-termometrar. Vid
+ 1900 Celsius antager qyieksilfret
gasform. vid + 5000 Smaller bly,;
men tackjern forst vid FL, 1,2o0e.
Menniskans lifsyarme ar i Diet fri
Ikf'tsI ska tillstandet stand --a7o. ....s.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
LAGFORORDNINGAR MED AFSEENDE
p2 nInNINGAR

1. Hvarje postmastare ar skyldig att, 81
fort en- tidning ej uttages ur postkontoret,
derom genom bref nnderratta tidningens ut
gitvare iemte angifvande af anledningen,
hvarfor den ej blfVit uttagen. Forsummelse
att CORA detta'g6r postmjsstaren. allsvarig for
den betalning som tillkommer utgifvaren.
2. Hvarje person, som fran EFT postkonttor
uttager en- tidning, ware sig densamma al
till honom adresserad eller icke eller han
Tor densamma subshriberat eller icke, ar an
svarig for dess betalning.
g. 9Om en- prenumerant befaller, att en-
tidning vid en- 77iss It'd skall upphora att ko-
nom fillsandas, och utgitvaren> forttar att
sanda densalnma, skall prenumeranten vara
skyldig for tidningen betala, ON HAN FORT r.;
rAeA. Lagen st6djer sig pa den asigten, att
hvarje person bor betala, for hvad han er-
haller.
d. Domstolarne hafva beslutat, att vagran
att ur EFT postkontor uttaga tidningar elle1
tidshifter, ar }PR1MAFAclE intyg pt afsigt-
ligt bedrageri. 80, ".s.
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06
ALL b0rjan ar svar.

- Hyar och en- som har sina fem
sinnen i behalf, yet att han maste
begynna, savida han will fullborda
en- SAX eller en- .forrattning, den ma
yara stor eller liten, vigtig eller ic-
kesvigtig men hurulsdes han Dor
begynna, det vet just 'icke hvar och
en-, och att So manga ting i verlden
aldrig blifvit fullbordade, kommer
sig hufvudsakligen daraf. att de ic-
+ ke blifvit b6rjade pa, det rata sat
tet. Ettgammalt, godt ordsprak sa-
ger: all borjan ar srar. Delta ord
sprak ar allmant bekant, men ALA hat
va dock icke riktigt tankt 0fver det-
samma; ty eljest skulle mangen ska
da och forargelse icke hafva upp-
kommit, manga f6rebraclser hafva
undvikits.
Saledes: aN boyjan ar SOAR, neml.
all b0rjan till det goda;-ty med
det onda gar Diet nog lltt, hvilket
sakert torde medgifvas af dem som
antingen playa titta for djnpt gla'
set eller tycka mera ON kort-
och tarningspel, an flitigt arbete.
Ordspraket talar sanning, men det
arsocksa sannt, att det Times nastan
intet f5rehafvande verlden, som
ar sa svart, att det icke skulle kun.
ma fullbordas, ON man blott ratt all
varligt will denna fullbordan och
b0rjar pa Diet RATA sattet och i den
rata andan. Da ligga som oftast
borjan och slutet langt narmare
hvarandra, an hvad man f0rut fore
stallt sig.
Men huruledes skall man b0rja
riktigt? Gifves det val en- altman
regel harf0re, en- regel som kan fol-
jas vid ALA tillfallen! Att gifva ett
:riktigt svar pa denna .fraga ar icke
latt. Men vi villa fors6ka. Afven
har CALLER att b3rja.
. Da vi f0rehafva en- eller annar
vigtig SAX, som vi icke kunna rik
tigt ga till botten med, en- eller an
nan uppgift, hvars rata l6sning "
icke kunna finna, sd ar 5det ju e1
syerklig gladje, att vid var sida haf
va en-. trogens van, for hvilken "
kunna 0ppna vart bjerta, och on
hvilken vi veta, att han alltid formal
s., gifya CODA rad, eller, som man bru
kar saga, kan traffa hufvudet pi
spiken. Man sager d. till dennt
sin van: Min van! Jag har de-
eller det:att CORA, men vet .icke rat
:. ta4 sattet for sakens verkstallande
sag mig, huru skal. jag riktigt bor
3" ia den. Jag Der dig, gif mig ct
1. eodt rad harutinnan. Ar han nj
en- verklig van, 'sa lemnar han os
.. ickeisticket; ;utan gifver oss detbast
rad, som han moiligtvis kan gifvs
Man blifver da sd latt ON hjerta'
tankarne blifyaklarare, modet upI
3 lifyas, =. och man Eb5rjar glad oe
f0rholpningsfull slit f5rehafvar
de i 6fverensstammelse med de a
5Svannen glfna rad. 49, s:.;s $2 :f' ]
En- sa god och verklig van ar Wis
serligen att h6gt vardera, och der
som funnit en- sadan,, eyer en- sto
skatt. Men det finnes en- annu bati
re. en ann,e mera god van, som a
lika tillganglig for ALA och som bo
sa nara, att man mar som shelst ka
radfraga sig med hoaom. Och wi
jen I yeta s3hvar denne van ar, s
skall jag saga eder det: det ar de
code Guden ihimmelen. Det finne
ingen amman som will eder mera va
ingen, som kan gifva eder battl
rad, och ingen som j mera tillit
fullt kunnen anfortro ALT, an h
nom. Dessutona vet han ju al
edra tankar, och de NEST dolda h61
afs edert hjerta ligga Sd oppna oc
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

Nytt satt att doda tiden. "Du ser
ut som ON du skulle ledsna ihJal.''
t---@ss 80 ia, hur / all yerlden skall man "a
tiden att ga 9"-'.Skrif dli bara dit
MANN pa en- ire manaders vexel, So
skall du nog "a Sc att tiden gar 7"
Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-12-06

- En-, ;5elmf6 f6relse mellan Fahren.
:heits termomet som begagnas har
i landet, och Celsii thermometer, som
begagnass Sverige
n ~. T11,;,,,
The Morning herald., 1877-08-27
RIGHT ONCE AORE.

Wendell Phillips has written a very
able letter to Lord Dufferln, the Governor
Of Canada, demonstrating against the de-
livery up to the United States authorities
of Sitting Bull. His argument that if the
Indian Chief is surrendered the rights Of
asylum for political refugees which the
British are 10 fond of Dragging about as
being afforded by their soil, and to prevent
which they are willing at times even to &C
to the length Of violating solemn treaties
into which they have entered, will become
things of nought, is, it seems to us, abso'
lutely unansw erable. We fail to see wha'
good would be effected by exraditing the
"Bull :" be is an elephant in Canada, and
would be quite as big a one here We
hope Lord Duferin will pay due regard te
Mr.. Phillips argument and keep the
Bull" in her Britannia Majesty's do
nninion
The Morning herald., 1877-08-27
PASSING AWAY.
minion.

Ten years sgo it was often dehantly
said by prominent Republicans that they
would hold the Senate for generation at
le ast, and thus prevent any practical
amelioration Of carpet bag rule in the
South. How vain were these boastings'
To-day the Senate stands thirty-nine Re-
publican Senators, thirty-three Democrats
and three vacancies, which will un.
doubtedly be filled by the seating Of
Democrats This will give the Republic
cans but = narrow technical majority Of
three, counting all the disafected Repub'
lican Senators as Republicans. 1t ia easy
to see that the Democrats will soon have
control of the Senate, as the Republican
Senators from South Carolina, Alabama
Arkansas and Florida will be succeeded
by Democrats.
The innate political power Of the Demo
cratic party is irresistible its policy is ;
counterpart of the philosophy Of our sys
tenn of government, and in the eternal fit
ness Of things must assume the power to di
rect and rule the republic.
The Morning herald., 1877-08-27
~AWeet Forget No Not"
Great Reduction

in House Paluung,
J. W. GIBSON,
NO, 2W. STH ST, UNsa llUCE HALL.)
Having reduced his prices to s275 pei
day, and Is cents per To. for best lead, is
prepa' ed to d. all v o:k in ms line. in a
work manlike manner
Estimates given with pleasure
~ I'm