Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1877-01-03

mn krali, bliskemu to pfibuEne,
mu sveho krale, dopomohls ne
kde ke kusu zemi. BE narod sc>
skf krvacel. se nam cisi toidael
re vsech kouta svata sehnani pu-
stosili zcm, vraxdili starce, zeny
q deti, pAhli mesta vesnice I; xe
nam roknesli vie co nam bylo
drahe a svate, vie, co mas einilo
druhdy slavn5m dcty hodntm
narodem, ma kopyteeh kohskSch
tax a desetkra,e icsta hGfe, jak
dnes delo a dele SO Bulharsku j
fe po cele stoleti ma hrobech a n
zalAfGv nasich nestastnSch otcav
s posmechem pekelnym metAuy
losy o posledui kus satu nAroda
teskeho to Wade anglicke bylo
vecf dplne lhosteinou. Ona, spo-
lup6vodkyns naseho nestestf, ne-
bot X nemu nabofensktm stva.
MIN SWIM velmi byia pfispeia ;
ona. spolnvinnfk naseho katano-
vhni, nebof k uamu bezcitns mi.
celia, odbSvala pak vyhnance nase
eeske kr6enfm ramen a udelova-
MIN mIlostivych almufen.
Y temto historinkem faktum
lefi mnoho poutneho pro ostat-
nj Slovany. TAX iaka hyla An
glic IL. stolc,i, takova lc dnes
- kramafska, vypositava, bezcit-
nA Jino hnati ma iatky a sama
zistau pakns donna jine naba.
dati stvatl a pax myti 81 nevin-
ne ruce - 10 byla a ie tax Ia
prava politika anglicka. We VI.
chodnf otAzce nikdy jrnase An
glie sc nechovala. Vzdycky by
10 to bexmezna sobectvf, JED fidi-
10 jeff kroky. Konedns letos
posazena koruna jejfmu poeinanf.
MezI ueenSmi je o to velkf
spor, m6ze-li stat neb nArod miti
jinou politiku, neali rye sobe-
ckou. III, kdoz hAjf sobectvf
statu, pfenAseji pffrodovsdecke
usenf Darwinovo zapasu "a exi-
stencil ma pomsry statnf a tvrdf,
ae prf "kafds silns nAIeh silnsj-
simu" q to prt Sc tax deje zcela
prAvem cd pravekiv. Proto ze
take stat nemdfe psstovati jinou
politiku, nexll sv5ch prospachiv
. Ia mu kaze nepfatelstvf ke kaz-
demu, kdo js mimo neho a pfe>
kali jeho zvelieenf sesileni. Pfi
provadsnf politiky teto neni pax
stat neb narod nisfm v&zan, pro
nsj neplatf zadna idea prava, ami
mravnosti, ami lidskosti - kafd5
prostfedek 10 dohry, ktcrs vede
k ELI, k jeho prospechu q dobru.
Netfeba podotskati, ze tato nau>
ka nejvfce pffvrzenc6v a hlasates
lav nalezla V Anglii a Nemecku,
vzdyt dejiny germansk6ho pie
meme ua mas ma kazd6 sve stran>
ce, 10 MacchiavelIi nemel nikde
poslusnejsfch ueh0v, mimo Anglii
a N9mecko. Tamr kvetly ode
davna sny svetovlads, k nemuf
ueenf TO logicky smefuje, tam fili
od tisfc6v let, avzdy rozmnoio-
vatele fise", tamt kone1n9 jedins
mohlo SO stati. ze nejslechetneisl
idey lidstva sifeni kfesta nstvf
xrusenf otroctyf octly Sc rukou
statu CO vhodne prostfedky, We.
doucf k rozsisenf panstvf ma mr..
tvolach celych narod6v. A IA
nasich eas6v, v kteremz jinem
narods bylo by TO mozno, ably
vladnouci vrstvy spolcecnska by.
ly pravem smyslu nAboaensky j
sfanatisovAny. tax aby pobofnn
stkafstvim swim pfedeily vsech.
ny pomysly lidskeho roxumu,
aby tyt9z vrstvy xasazovaly sc '
dalektch koneinAch Aisle, Afriky
q Australia o zrusenf otroctvf o
xaroveh jednfm dechem tieskaly
nejak6mu lordu Beaconsfieldovi
kdyz stve Turecko proti jeho bi
lynn otrok6m - kfesran6m. Je-
nom semi, kde ueenf o sobectvf
statu beze vsech mezf musilo hlu.
boke zapustiti kofeny, isou vyjc
Wy podobne mozny.
Nez nechtejme sc hadati o pra
vosti tohoto u6eni, proti namul
mali narodove neivicc mali pfisi-
ny PROFESSIONAL /; nechtsjme zkou-
matt, xdsz ami stat stomilionovy
jak5m je dnes Anglie, ktersz tedy
Ee zadn6 strany nieebo sc obava'
u nemusf, nem6ac 20 stanovisks
povysenejsiho, humannsjsihc po,
blffcti Da osudy lidsk6 ! stAtnf
spokojme 80 tim velmi trapntm
vSdomfm, 10 zijeme dobs, kds
idey prkva . lidskosti nedovedly
sobS jests hrubs a6dndho pffstu
pu sjednau do pomsr6v mexina
rodnfch posuxujme tohc sta
noviska jednAnf Anglie.
vysnkme %, 10 mu ncroEumf
mo. Jedno je jist6 . nepopiratel
ne, 10 dipIomacie anglickA usinils
' krsjin&ch slovansktch jmenc
anglick6 na dlouh6 easy q snae
M vady nenavidentm, opovrze
ntm. Nem6ns to 10 jisto, i
donutila mcnai nArody slovansk6
aby 80 bez rozpakdv plnon chu
II vrhli do nArucf Ruska- Byls
to 6myslem anglick6 vlady; jc tc