Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-02-08
Minneapolis, Mimi, Thorsdagen O. Februar1 49,

! / s. s2tSs&:s5fz~ s2ettSs4.:.5fz~ b. .ebG
linen ssTanzimot''i erkandes at de
christine tillrackligt skydd inf0r Ia
| gen, jemte stora sociala formaner
och afven en- betydig deli rege-
Eringsar endenas; och genomf freden i
Paris, efter Kriimska krig get erh0no
de annu storre Fatti gheter. Och an
1da al act Val be1visaSdt, att deras till I
Istand cj f6rbaattttarat 1utanz.i lstallet
blifvit yarre och yvarre. ! @rsakenn
till dettaa b6r@ kanske forstt sokas
Ideruti, att de christine - under dere
arhundradens! fortryck blifvit So un-
lsderkufvade, att de sakna sjelfya vii.
ljhn till sjelforsyar. De hafva. staff
/ j en- likadan fruktan for sin ttrkiske
f0rtryckare som slafVen har for sin
7 HERE. En- turk kunde resa fritt
omkring ensam j en- christen BY, in
qyartera sig i .det basta huset, befal-
Fla fran ALT, hvad han Sbeh6fde for
sin beqvamlighct och ,njutning, CORA
med slit blotta kommando!ord :hvar-
je man och iqYYinna till sin, !. tjenare,
6fverhopa desse med ri ovett:7 och
skallsord, och icke en- hela 'byn
| skulle Vaga att saga cit ord emot ho-
nom, 'utan tvertom bedja ON mad och
f6rbarmande, En- turkish poke
kunde befalla 6fvera en- ,christen
karl, taga fran honom hans pengar
cller hans hast, piska honom ifall
han icke hastigt nog h0rsammade
befallningen, och skulle icke: mota
det ringaste -motstand. Turkarne
hafva haft ratt att bara .vapen,5 hvil-
ket ater var forbjudet de christine,
och att .piska, lemlasta eller t. O.. m.
| d6da en- christen ansags fullkomligt
likgiltigt. Om on christen deremot
skulle vagat hoja en- hand mot en-
| turk skulle delta. medf0rt d6d och
ruin at hela familjen och dess egen-
dom. Pa delta satt utdog So sma-
ningom all den naturliga instinkt
! till sjelff6rsvar, som, hvarje skapad
varelse eyer.
:Turkarnes 6fversitteri och herr
| skaresinne har gait till en- ika stor
yttcrlighet som de christnes feghet
| och undergifvenhet. Sjelfva reli-
! gionen torde bidraga nagot till des-
| sa ytter1igheter. Muhamedanens
| stolthett och -obojlighet afo ika
framstaende som den christnes Cd
| mjukhet och saktmodighet. Den
| store profetens (Muhameds) efter-
f6ljare larde sig att anse hela verl-
den sasom sin tillhorighet, och sa-
beln sasom det basta argument for
att taga den i besittning, under det
de christnes larde att s'om din ovan
slar dig pa det ;ena kindbenet sa
wand honom det andra ock till"
Turkarnes stolthet och kansla af
6fverlagsenhet har, eget nog, for
| skaffat dem mycken popularitet l.
bland de mera civiliserade folken i
Europa, hvilket har bidragit till att
underst6dja deras system, och har-
[.uti visar menniskorna sig temligen
| lika antingen de kalla sig christine,
| muhamedaner eller ,hedningar. I
socielt hanseende ar den slafegande
klassen vanligen ett behagligt, an
! genamt: folk (hvad pa engelska kali
| las s.6ne fellows'') eller med andra
ord: de innehafva de egenskaper af
vardighet, ledighet slit. satt, och
EN- viss storsinthet,. som i aristokra-
tiska kretsar utmarker dem genast
tasom tsgentlemen'', da deremot den
tafatte, radde, och i slit satt ofta
| grofve christine winner liten sympa-
| I'll eller vanskap. : ,.-:.':
For nagra dagar sedan erhon he
| la delta folk en- ny constitution, gan
| ska liberal emot de christine. Men
|hyad tjenar den till? Sa lange fol-
| kens stallning till hvarandra: ar sa-
dan som har beskrifvits, hjelper det
icke ON SO var egen constitution
tblefye inford hos dem. Enligt fol-
kets egen natur, skall det taga man
ga generationer imam de baste
skriftlige vilkor kunde utratta ma
got godt ibland dem. Harom tycks
det 6friga Europa nu vara ense och
fordrar att de christine skola stallas
under. en- helt och hallet egen rege-
ring. Man har nu i fiere manader
underhandlat derom j Konstantino-
pei utan att ha kommit till nagot re-
sultat, och,i narvarande stund synes
intet hopp ON nagon fredlig 1osning
af saken. sDazde feste christine till
h6ra den grekiska kyrkan har 3Ryss-
land, mer an nagon ann an nation yr-ss
kat deras val, och blir utan tvifvel:
den makt, som kommer att utkampa
deras strider. Att Ryssland har an
dra motiyer for delta an blott SYM
patti eller christendo omskarlek, kan ej
betyifas; men lat dess motiyer yara
hurudana som helst. sa wore det.
6nskIgG att de gjorde ett smart slut
pa det turkiska yaldet i Europa. BY
ska nationen ar den, som nu gar i
spetsen for de stora reformerna, och
sakert skola de christine vinna ALA
hanseenden, aafven ON de kommo un-s
der det ryska valid / stallet for det
turkiska.