Minnesota stats tidning. (Minneapolis, Minn.) 1877-1882, 1877-03-22

blef sedan i Sverige tryckt och bland
indianerna utspridd. Efter desse
tya predikanter. kommo fere fran
Sverige. Vid christina var en-
kyrka bygd, och tre svenska mil u
tanfor nuvarande Wilmington byg-
| des en- kyyrka och anlades EFT nybyg.
ge, som kallades ,.eNya Goteborg' !.
Fyra mil soder ON Kristina anlades
s.Nya4 Elfsborg'''. F0rsamlingarne
uppblomstrade. Intet hinder ladies'
I j vagen for deras ,utyeekling. Sven
skarne fingo t. o. m. monopol-priyi-
legium for tobakshandel i Sverige.
Men redan ar 1855 blefyo dessa SVEN
ska besittningar intagna af den hol-
landske guvern0ren i stManhattan'' {,
hvilkens namn var Stuyvesant. Da
bortsandes ifran de svenska nybyg-
gena ALA prester, utom en-, vid
namn Lars Lock (Laurentius Locke
nius). Ar 1854 blefvo de holland
ska, och alltsa afven de svenska be-
sittningarne, som hollandarne hade
intagit, 6fveryaldigade af den en-
.gelske ofversten Nichols, och da er-
hollo de svenska forsamlingarne a.
ter religionsfrihet, som de under
den hollandska regeringen icke fatt
atnjuta..
L Men nu tillstnndade svarigheter
fran annat hall. Den syenske pre-
dikanten Lars Lock, var annu den
ende, som de hade. Karl x Gustaf
hade sandt ett och annat skepp, be-
stamdt for Nya Sverige, men dessa
skepp hade bifvit borttagna af
spanska kapare. Foljden blef, att
de svenske f6rsamingarne misstr0-
stade ON att fortfarande erhalla la
rare fran Sverige, och hos svenska
regeringen rakade Nya Sverige ma
stan helt i gl0mska.-Genom en-
markvardig handelse blef konuDg
Karl XII ar 1895 pamind ON de sven
ska forsamlingarne den nya verl-
den. Denna angelagenhet anf6r-
troddes at Jesper SVedberg, som da
var domprost Upsala och sedan
blef biskop Skara, en- ber0md man
den svenska kyrkans historic, som
under en- It'd af 40 ar, fran 1895 till
slit d0dsar 1875 var den egentliga
forestandaren for de svenska for
samlingarne Amerika. Ar 1895
sandes fran Sverige tire predikanter,
Rudman, Bjorck och Auren, och
al1tsedan den tiden fortfor Sverige
att sanda eyangeliskt-luther pre-
ster till Amerika under mer an ett
halftt arhundrade. De svenska for
.,sanllingarne i Delaware, Pennsylva-
MEN och New Jersey kommo tim
1igt afseende i stort valstand, och
afven kyrkligt afseende var denna
It'd for dem en- blomstringstid. At
skilliga af de svenska prester som
utsandes, voro utmarkta sin verk-
samhet, bade nit att omvanda he'd
ningarne och slit arbete bland de
Christina. Johan Dylander, och Sc
mare Karl Magnus Wrangel, predi-
kade, tire ganger hvarje Sondag, en-
gang pa: svenska, en- gang pa engel-
ska och.en gang pa hollandska. NJ
fortsattes bade de svenska, och till
en- del afven i de hollandska och en-
gelska f6rsamlingarne, sjalavarden
genom predikanter sanda fran Sve-
rige.-De svenska f0rsamlingarne
b0rjade till en- del att glomma slit
modersmal och sammansmalta med
den engelska kyrkan. Da anhollo
dessa f6rsamlingar ar l786, ett
bref till svenska kyrko styrelsen, att
de sjelfve matte "a ombestyra sina
kyrkliga angelagenheter och vara
fria. Delta blef dem beviljadt ge-
nom erkebiskop Uno. Won Troll. som
pa regeringens och kyrkostyrelsens
"a .vga5ggnar besYarade9 !deras bref:. Sale
des aro de nn fria fran all f0rbin-
sdelse med moderlandet, men de haf-
va f0renat sig med den engelska "a BIZ
skopliga kyrkan. Likval kalla de
sig lutherska forsamlingar. De tva
sista svenska predikanterna bland
dem voro skyrko oherden Girelius och
dr. Collin. Collin dog 1880 och ha-
de tjenat i Amerika so ar. Da
b6fjade nutidens stora utvandringar
till Amerika. Han var slanken e.
imnenan den5gamla och den nya sven
ska lutherska kyrkan den verlds-
delen. - Il