Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1876-07-12

=
jsa mfnsnf toho. ze vefejnA spri-
va msla by navratiti 30 k syste>
mu xavedenemu cd Washingtona
a nAsledovan6m cd vsech dFivsj-
sfch presidenti, ze 70 necha SO
dociliu pouze mocf vtkonou,
kteraz neni pokusenf, aby pou>
zivala sve moci pro sve znovu-
xvoleni, ainim jenom to co uzna-
vam "a svou poyinnost, kdyi wy
jadfuji sv6j nezlomnS ImysI, 10
pakli zvolen, ns1udu kandi-
ddtem pro dyuhou Matu.
o otaxce iinanenf vyjadfil jsem
sastsji smysleni sv6 sefejns a pfi
tech s&mjch zasadich stoiim dos
sud. Povazoji vesksrs zskony
Spoj. ST. tykajici Sc splieeni dlu-
hu Spoi. Statd i zelenAkd, 60
mravni zavazek vlady, kteryz
musi bst splnsn. Jest mSm pre-
svedsenim, ze pocit nejistoty, "a
pfisinou nezmsnitelne (za zlato)
papiroye merry, jejiz c-na stale
SO menf. jest jedna z hlavnich
pfekazek obnoveni davery pro-
mysAu navratn ku vseobecnamu
blahobytu. Tato neiistota mI1e
byt odstranera pouze jednim spa-
sobem, navratem ku tvrd4 meme.
Vsak elm dele dovolime aby tato
neustalenost v nasem systemu IL
nancnim trvala, tim vstsi bude
skoda spisobena nastm veskerym
zalmlm a vsem vrstvam naroda.
Pakli 20 budu zvolen, schraiora-
Il J,tfu kaSdy potfiSng k-roA.
celo,ttsf X tomu ciii, odporo-
awti rSena kyokam na z1d.
Usneseni tykaiici Sc vefejneho
skoistvi, malo by nalezti srdeSne-
ho ohlasu narode americksm.
Otazka tato bude poiednavana,
doknd nstavnim dodatkem skoly
nebudou postaveny mimo vse ne
bezpesi sektafske kontroly mi
semi Sc do spravy skol. Strana
republikanska xavazala SO doeiii-
Ii takov6ho dodatku.
Usneseni konvence o pfedmstu
upoxojeni zema a aplne ochrans
ob5ani v svobodnem n1ivani
vsech jejich pray, jest veasH9 a
d6lezite.
STAY stata jifnich pouta poxor-
most a budi soustrasf naroda cele
unie : jejich snahou po zotavenf
SO z nAsiedk1 minule valky.
Jejich prvni potfebou jest iEteli-
gentni a poctiva sprava, kite
raj chrAniti bude vsechpy tfi-
/ dy obecenstva We sssch jejich
spolcsensktch i soukromnSeh
pravech. ceho jih potfebuje Jest
trvaly mfr. Ten zavisf od svr.
chovanosti zakona. Nem6ae byi
trvalsho miru, pakli fe isou Il
stavnf prava kterekoliv sasti ma,
roda obeasna xneuznavAna. Rox
dslenf politickych ssran, spoSiva.
| jfci pouze ma rozdflu plemenem q
neb hranicich krajin, jest vzdy
nestastns mnae b5u xka1ono
sne. Blahobyt jihu, tax jako
kterskoliv jine sasti soustati
spoeiva ma v}hodaeh jaks7 po.
skytuji Sc prAci, pfislehovaistvu
a kapitalu vsak dslnici nepa-
jdon ami kapital SO neodvaii tam
kde nstavs a zakonam SO vxioru
je a nepokoje, obavy a poslraeL
oeekavaji mirumIiovns xakoni
dbajiei obsany. Zivot spolesen
skS, a veskers sasti 1stavy mas
byti posvatnJmi a must b5ti tsl
posvAtne chransny tech easteeh
kters1 jsoa pomerne novs, jake
We star5ch. Mravnf materielni
prospeeh jiznich stat6 docfli 10
srdesnym, dplnjm q povsechnym
uznanim pray vsech, vsemi; u,
xnanfm beg vSminky a vyhra1e.
nj. s takovymto uxnAnim iistl
zakotven5m, bu,le Iehke vIivem
vsech zakonitSch prostfedkl via.
dy, pomoci ooyvatelstvu ji1nfch
st. k dociieni bIahobytu a poctivs
a schopne mistni xpravy. Buduli
zvolen badu 10 poeosouati neien
ga. porinnost, agbrs ss.8s %
II
4syaa vrouc<n Pfaafm praeo-
uati 4 dosazsnf toAe cfie.
| Uiisrpji Vas, kralane mojf nc
stAtd jiznfch, ze bndeIi mi sveFe.
na povinost Eorganisovati admi.
nistraci, bude to admlnistrace
kterAs stejnS bude ctiti aetfiti
prav obcan0 pleti bile cerns, .
kterAz xe vsech sill pracovatl bu.
de X dobru vsech, cfmz pro vzdy
vymazAny budoa Fosdily mesi
seyerem Q iihem nasf spoleens
vlasti.
| s vefeinau apTivou organIso-
vanou die syst6mu, kserfz zsjiati
nam poctivost, schopnost, skuse-
most . setrnost, skutecn6 setfenf
vseobecny blahobyt, moudrost
v dosasov&nf dfeinfk6 = rychl9,
dplns stihinf 4 potrsst&nf vsech
psfejnJch dtadnfkd, ktsFf 90 xpro-
nsv4ff; dobrou mSnou; %
vsdslinfm nesektA AFskfm ! vol.
nfm kszdtmu rovns; ! jednoda.
phostf stfidmostf ' jednknf sou
kromntm . bEatrskos svornostf