Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-13

Udalosti ma vychode beron obrat, ia :
kyz ismo ocekavali: vzplanuti vseobecn6
valky ma vychode jest pfede dvefmi An
drasy Sc svymi opravnimi navrhy ud6Ial
tiasko, nebot Turecko, a6 ie pf;ialo, nepo
mysli jak Sc zda ma iich provadGni Ba-
ron Rodi6, kteryz do Hercegoviny nafi-
zeni Andrasyho poslan byl, ably povstal
81 0 slozeni zbrani se suilouval, vratil Sc
do Dalmacie nepofizenou, nebot povstal-
ci stall ma SVEN zadajice, ably Jim Rakons
ko rucilo "a provedeni tureckych oprav
mimo to zadali, ably mahomedanskG o.
byvatelstvo bylo odzbroieno vsecko tu-
recke vojsko Hercegoviny odvolano.
Ma ty pozadavky nechtel rakousky Wy
iednavatel pfistoupiti, nazez povstalci k
dru2inam syym Sc odebrali, ably iakmile
pfim6fi vyprsi, COZ Sc stane II. tohoto me
sice, zacali do opravdy Turka Hercego.
why vyhan6t.
Go toto Sc dalo Herzegovina, rozmoh
10 sc sousedni Bosne povstan1 tax veil
ce, ze Turecko ztraci hIavu, nev6douc
kan drive rozedrane, spustl6 hladove
vosko sve poslati.
Ma Sutorin6, kde konany porady nejvi
ce yynikajicich nacelnik1 poystani, udala
Sc taktez vec pozoruhodna sPmomoc-
nix knizete Goreakova, kanclefe ruskeho,
kteryz pcradam pfitomen byl, rozloucil
SO povstaleckymi vddci co nejsrdeGneji
uj still je pfatelstvi IN Rus
ka. Ze tax neutinil sv6 1jm6, rozumi
Sc pfi ruskem ufedniku samo sebou.
Avsak neiddlezit6jsi udalost teprv6 pfi
jde. DIE polevladniho casopisu ,,Ruski
Mir" (svetl zostfily SO styky Rakouska a
Srbska do t6 miry, ze - rakousky diplo-
maticky zastupce knize Wreda pohrozil
knizeti Milanovi, re opovili Srbsko Turec
ku valku, vols rakouske tu-
re C k e spole6ne knfzetstvi t o
o b 8 a di. Knize pozadal Wredu, ably
hrozbu svou podaI pisemne, coz tento i
hned ucinil. KNIFE Milan pfedlozil tn pi
semnost nakvap svolane ministerske rad6
a aosmnacti6lenn6mu vyboru skupStiny, kite
fiz mu iednohlasne radili vybrizky t6 81
nevsimati. Zprava ia roznesla Sc rychlo-
sti blesku Belehradem poboufila bezto-
no dosti rozechvene obyvatelstvo tax, b e
diva 6fadniky rakouskeho di-
| p o IN at C k Ell zastupce u
lici pohan6lo. Policie, coz nemalo
pada ma yahu, k ochrant pohan6nych me-
zakrocila. Kdyzpfihoda ia zvestovana
rakouskemu zahranicnimu ministerstvu,
nafidil Andrasy svemu belehradskemu
zfizenci, ably ihned ma knizeti Milanu Ia
dial pine zadostiuCn6ni. Tehoz dne pra.
vii Milan narodni slavnosti: PAX Ii
Turci ma mas udefi, bu d M e
miti dosti vojska, a by h 0 nj
e odrazili." Tato muzna mluva kni
zete, kteryz az dosud valce s Tureckem
vsi moci Sc vzpiral a pokynuti Rakous-
ka jako hodny skolak plnil, mas opravdu
pfekyapila. Bud sc v knizeti probudila
neoGekavane nuznost Obrenovicd v6do
mi d6stoinosti knizeci anebo, COZ jest pray
de podobn6jsi, dodal mu kuraze kdosi,
ienz Jest mocnejsi nez Rakousko Turec,
ko dohromady. Ten kdosi ,nebude asi
nikdo jiny, nez batuska Rus
V zapeti t6mto zpravam zvestnje Sc z
Pesti, ze Sc Srbsko chysta k itocne valce
ze ministerstvo jiz nafidilo generalni-
mu stabu, aby rozvrhl valecn y
plan. z Berlina pax, k zvyseni zmat-
ka a dovrseni valecneho poplachu Sc tele.
grafuje, ze nemecka vlada obava Sc roz :
trzky mezi Rakouskem a Ruskem ze
cini sec jest, ably il pfedesla.
Tato poslednejsi zprava jest ddlezitejs
vsech pfedeslych. Dalo Sc sicez nodav.
neho obratu chovani Sc ruskych casopi-
sd die pfikfejsiho t6nu, jejz ,nabras
ruska telegraficka jednatelna, tesne mi
nisterstvem zahraHicnich zalezitosti souvi
sici, souditi ma obrat vspolitice ruskt
vzhledem udalostem na vychode, avsa'
ze by obrat ten tax nahle nadesel 30 b.
zahajen byl roztrzkou,s Rakou
8 k IN, jez Rusko pied kratkem jest
tax yfele starostech jeho zachovan
Turecka podporovalo, toho Sc zajste nj
kdo nenadal. Ale telegram berlinsk,
: nezdstaynie neimensi pochYbnosti, ze to