Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-08-08

Il ~
dalsi ddvefe.
| ,Nuze, co Sc ii zdap tazal Sc Bastien.
i zda Sc mi, ze mhze byt shatek, 81 i.
ce CO nejdfiye.'
Bastien Sc zachv6l, potom tazal SO jeste
ma n6ktere podrobnosti honbe a &ivote
sira Williama Manoiru.
Myslivec odesel, Bastien psal takto
Armandovi:
Pane hrabe Sotva jsem ma miste,
iiz slysel jsem noviny Andreovi anebo
chcete-li o siru Williamovi. :. (. Bydli u
pana Lacy. Odbyvala Sc honba v lese
u Genet; slecna z Beaupreau byla phi nj.
Andrea zabil kance tesakem. Hermina
omdlela. V tuto chvili jsou baronnet sir
William pan z Lacy hosting Gene
tach u pani Kermadeku. Mlpvi Sc jiz
o brzkem sfatku. Ma stesti mann cd Vas
potfebnych nauceni jsem zde.
Vas Bastien.
V tu chvili, kdy byvaly husar koncil
list, vessel do sine clovek, niz omen psal;
byl to Silence Jerome.
,Vid6l jsem ho,' pravil, videl jsem no
dobfe. =. poznal jsem no hned ;. ie to
on.... ano, je to on. -
,Kdo on? tazal SO Bastien ptekvapen.
Syn vrahap odpovedsl blazen.
,Hle novy pomocnikr pomyslil ST Ba.
stien, ponevadz poznal Andreu. Bib
jest nami.'
Vratme Sc do Genet, kdez zanechali
jsme sira Williama u tabule ma pravici
baronky Kermadoku, kteraz mu slibila
We vsem pomoc.
Baronnet jasal; mel pro sebe otce, mat
ku, pratetu, stareho chevaliera Lacy;
zjevil Sc Hermine okolnostech drama
tickych, nichz jew Sc muzove &enam,
iako by zahaleni byli tajemnou zati.
Nezbyval nez posledni rozhodny utok
k dobytl srdce div6ina.
Ale sir William byl clovek obratny; v
zivote SVEN svIdnickem seznal, ze miluii
zeny pfi mulch chladnou zdrzelivost, u.
stupujici nekdy nadsene horoucnosti.
Baronnet zjevil Sc slecne Beaupreau
nejprve chvili rozhodne romanticke
dramaticke; obievil Sc il jake hrdina u
dalosti zahadnych, jake muz, ienz vyda-
va zivot "a 1smev. Chtel pfipadati il
tax, jak byvaji angliGti gentlemanove,
chladni, zdrzelivi, zadumcivi, ktefi co nei
pfisneji dbaji slusnosti v kazdem ohledu.
Po cely Gas, kdy trvala vecefe, neodva-
I'll SO skoro ami pozvednouti k nj oci
svycb, ale mluvil a rozpravel duchapln6,
daval ma evo velke vzdelani rozum a
chtel bJti ocich jejich take tax vyni-
kaiicim ohledu mravnim, jako ohledu
hmotnem.
Po tabuli pozadal pana Lacy "a pro-
pusteni; stary slechtic bal Sc zachvatu
dny, ale z6stavil siru Williamovi ma v1i,
ably tn zistal.
Sir William zdrzel SO jeste dv6 nebo
til hodiny, rozprav5je bud pani Ker-
madeku bud pani Beaupreau, jiz byl
81 uplne ziskal, a vzdalil SO promlnviv
sotva n6jake slovo Herminou.
Kdyz odjel, doprovazen cd pana Be-
aupreau asi kilometr cesty, zvolala pani
Kermadeku: ,Hle, tot muz rozkosny,
kteryz zna Sc pohy yboyat.'
Hermina SO zardela sklopila oci k ze-
mi.
,Baronnet jest opravdu,' pravila Tere-
zie chvejic SO pohlizejic rozechveni k
dcefi, ,muz dokonaly. Jest slicny, du-
chaplny neobycejne statecny.'
"A jest nesmirne bohatY, jak Sc zda,'
dolozila stara baronka.
Ma to pohledla po ocku ma pranetef.
Ale Hermina by la ponofena We sneni;
poslouchala vychvalovani sira Williama
lhostejne vzpominala ma Fernando, o
jehoz nestastnem osudu dosud nice no ne
vedela.
Zatim provazel pan Beaupreau sira
Williama, oba brali Sc odtud pti nejkras.
nejsi zafi mesfce pesky; sir William vedl
kone sveho "a otez stromofadim, vedou-
cim cd zamku.
Pane zeti,' pravil K nemu odborny ma
celnik bera sira Williama pod pazi, ,jste
vYtecnik, CO se tyce zalezitosti citd.'
Hi, hi,' vece skromne baronnet, tot u
mne zvyk. Sv6dnictvi jest umeni.'
,Upokojte SO, Hermina vas bude milo