Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-07-25
ZapaS jesuitu $ nOvOvckOu
OsvetOu.


tPokracoyanl.)
Zaroven allokuci touto oznamil papez
cirkevnim hodnostdm, ze svola dne 5.
prosince 1859 vseobecny koncil, kteryz
by wal V ivahu, jakym sp1sobem kru
tych t6chto dobach rozmnoziti slavu bOzi,
provesti zasadu nedotknutelnost viry, u
pevniti zviklanou kazen dnchovenstva,
tim dociliti toho, ably duchovnch zakond
bylo setfeno mladez kfestansky vycho-
vana.
! Pfiblizila Sc doba koncilu. Dne s. pro-
since 1876 shromazdilo Sc Rim6 pres
700 biskupd; mnozi mich pfinesli pape
Ii re svych biskupstvi skvostn6 dairy; j
nj op6t byli tax chudi, re byli odkazani
ma papetskou almuznu ma tyto hlavne
spoehano, nebo nemohlo byti tajno, ze
Sc ozvou ma koncilu hlasy proti prohlase
nj neomylnosti A vskutku m6li take
n6ktefi biskupov6 francouzsti, rakousti a
nemeth lmyslu vystoupiti proti neo
mylnosti. Avsak jesuitd byIi pfipraveni,
a upraviH iednaci rad konclu tax, ably
jedine papez mel pravo pfipustiti neb IA
mitnouti navrhy rokovanl podane; mi
mo to poistili 81 liz napfed v6tsinu, nebo
svati otcov6 koncilu nemohli zaiiste hlaso
vati inak, nez iak jim to duch sv. vnuk
nul, timto duchem sv. byli papez a e-
suite.
Rokovani bylo celkem velmi nudne !;
ediny horvatsky biskup Strossmayer,
Slovan, razne Sc vyslovil proti iesuitskym
Daukam jeiich vladychtivosti. Dokazo-
val, ze ma byti hodnost papezska ptistup
ma mimoitalskym hodnostum cirkev-
MIN, We sboru kardinalskem pax ze mali
. zastoupeny byt vsechny katolicke staty
g die pomeru sve rozsablost. Strossmayer
hajl soustavu episkopalni k velik6 nespo
3 kojenosti jesuitd a papeze, ktery svolal
q koncil, ably soustave teto odzvonil umirai
J, KEN. Ano kacefovanych protestant
} ual Sc slechetny Slovan, nedbaje zbesi.
a lych vykfikd ultramontani: ,,Sam pro
= testant, sam kacif." ,,Budiz proklat!"
e Avsak hlas Strossmayerdv z6stal hla-
le sem volajiciho ma pousti. Koncilu byla
a. vykazana pfilis pfesna costa, nez ably !
81 nj mohl vybo6iti. Biskupove m6li ma da
&c le byti loutkami ma dratkach, kterym
G. mohl papez libovolne vladnouti.
Kdyz bylo jednohlasne pfiiato schemi
D. viry, obsahujici hlavni clanky syllabu,
schvalen kurii fimskcu vnuceny kate
q chismus, die n6hoz iodine We vsech kato
lickych zemich smelo Sc ma dale nabozer
20 stvi vyucovati, rozdan mezi shromazden'
y biskupy navrh neomylnosti papezovt
?. Tu Sc koneGne hnulo s edomI nekterycl
biskupd pfali 81, ably navrh tento by
tt aspon wat podrobnou uvahu. Avsal
L. papez iednoduse zadosti te odepfel. M
) to vydal kardinal Schwarzenberg brozur
ku, niz dokazoval, 70 neni ma case, alb.
le nauka neomylnosti prohlasena byla, nt
" mecky biskup Hefele pax dovodil histo
rickymi doklady, be nuuka o neomylno
sti jest naukou kacifskou, pro kterou il
/ papez Honorius r. $50 byl gkumenickyn
koncilem odsouzen, pozdejs pax koncili
m papezove ze vyrok tYz potvrdili. Oh
III tyto brozury prot neomylnosti nemel.
dspechu, ackoli nikdo nevyvratil nAhled
e mich obsazene. Koncil rokoval klidn
b, dale; setrne namitky nekterych biskup1
s. zdstaly beze vseho vlivu ma jeho usnesen
A tax odhlasovana formule 0 neomylns
e. sti 450 hlasy proti IS. Snazili Sc sice
q, nyni jeste nektefi biskupove, ably uhajil
Il, aspoh stin biskupske distojnosti, vysl
s. Ii k papezi deputaci, kteraz ho ma kole
nou prosila, ably povolil jiz k vdli miru
ii svornosti cirkvi obmezil neomylnos
al svou pouze ma vyroky, jez by ucinil ,,od
tu volavaje Sc svedectvi cfrkve." Avsal
a marne volani. Plus podotknuv, ze cir
RI kew jiz odjakziva ucila nepodminene ne