Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-05-13
RevOIuCe V Hayti.

Hayti, obe zeme republikansk6. Revolu
ce Mexiku nenabyla dosud nebezpeG-
nych rszm6rd, nalezaiic pfivrzence jen
! iednom nebo dvou severnich s nasim dze
min sousedicich statech. Ia to byla re-
voluce Hayti tax nahla, prudka vseo
becna, ze jako divoka vichfice nebo jest6
l6pe smrst razem stavajici vladu pota-
dck smetla O rozlicenosti vzbouteneho
lidu syedGi zavrazd6ni mistopresidenta
Ramanxe, generala Larqueta a smrteln6
poranGni presidenta Dominguea. Jeden
obchodnik noyoyorsky, kteryz sc prave
Hayti yratil, byy sv6dkem revulucnich u
dalosti, sd6luje Mich nasleduiici:
President, jsa starry a slaby, nechal Sc
ve vsem ovladat a ve5ti mistopresiden
tenn Ramauxem, muzem panovacnym,
mstivym a ukrutnym. Tento, nedbaje
ami dstavy ami zakond, poGinal 81 cife de
spoticky, atihaje.a trestaje co nejpfisneii
kazd6ho, kdo 81 dovolil neyoli syou mad
taktvym vladafenim ma ievo dati, pr
tom pax vyssaval nebohG poplathiky co
nejnemilosrdntji. V6zeni byla pfeplnGna
politickymi proyinilci, popravy byly te-
m6f ma dcnnim pofadku blda zmaha-
la Sc denn6, nebot nebylo liz mozno ne
smirnG BRINE berni unesti. Obcan6, k
zoufalosti dohnani, zauiali ma velky patek
hroziv6 postayeni. Vojsko pfesIo pax
smahem obcanstvu zrychlilo prdbeh
revoluce. V noel po kratkG urad6 mi
nistry. odhodlaI sc RamauN, iemuz neiytt
81 nebczpcci hroziIo, ut6ku to - SC
statni pokladnou. Hloupf napad to zrov
ma ncby, avsak nepodafilo sc mu prove
deni ieho. Boufe zahy rano ma bilou So
botu vypukla a vsecko obyyatelstyo mesta
Port an Prince) sahlo ku zbrani. Ra-
maux, kteryz sc liz ma cest6 do pfistayu,
kde jej tomu d6eli o9jednany s6ncr o.
cckaval, nalezal, yratil so do palace &c
strachu, ably poystalcdm cestou nepadl do
rukou. v palaci nalezal 50 tez president.
Zatim pfidruzila Sc palacoya straz X
yzboufencdm = vlada byla bezbranna.
V tomto povazivem postaveni pozadala
americkeho tez anglickeho konsnla "a
pfisp6ni. Tito, chttice zbytecnemu krye
proliti pfedejiti, sp6chali do palace Wy
loziIi presidentovi, ze jeho ylada jest
, koncich, ze nejmoudfeii ucini kdyz sc
!. neodkladn6 VaGkem poradi. To Sc sta
: 10 asi 2. hod poledne. Zatim tahlc
e poystaleckG vojsko poctem asi 5000 pod g
ncralem Larquetem ma Port an Prince q
bylo len 35 mil odtud vzdalene. Presi
dent roprosil konsuly, ably sc vyPravil
ystfic povsta.cim a "a hodinne pfimef
ie pozadali spolu jim sdGlili, ze presi-
dent do yyprseni pfimefi sc podtkuje.
Konsulove zadosti presidentov6 vyhoveli
General Larquet k pfimeFi syolil, nacea
arnadG syG rozkazal zvolna mtstu sc bli-
ziti, sam pax konsuly napted do Por
au Prince nejprudsim 1prkem ujizd6l
Kdyz nedeli rano do m6sta dorazil, "a.
stal obyvatelstvo nejprudsi rozjitfepost
a nejdivocejsim zmatku. Nebylo tn n
koho, kdo by rozlicene a krvezizniy'
z davy krotil. Rychlosti blesku rozsitil
! sc zprava, re Larquet revoluci zradil a
! sam presidentem Sc stati chce. Sotva
general do domd sveho odebral, valilo 5
nemu rozlicene obyvatelstvo nelson
sebe mocno, vrazilo do domd a jalO Sc hi
dati generala, jeiz brzo satniku ukry
teho nalezlo. Larquet Sc chVili branil
% skolil utocnika, byl v5ak bro cd steryc
kouli zasazen, usmrcen, okna vyhozen
- Cd rozliceneho lidn ma kusy rozsapan.
Konsulove francouzsky a spaneIsky, {
debrali Sc 1myslem zachraniti preside
ia mistopresidenta zeny jejich, do P
lace, odkud 10 pod ochranou prapol
so svych zemi vyvedli. Nebyli jiz dalel
cd konsulatni budovy, kdyz syn k rozki
zu Ramauxe popraveneho Monplasie
NJ Pierra davu Sc vyfitil jeduou ran
vraha otce sveho skolil. Jiny vzboufen
-32 zasahl kulkou presidenta Domingua t
= mef ma sam6m prahu konsulatni budoy
President byl rychle dovnitf doprayC
kde byl bezpecnosti. Po dvou dine
dopravii jej konsulove ma ostrov sv. 1
mase. Mrtvola neaavidenebo Ramau
byla cd lidu po cely den uliccmi me
vlacena nejbarbarsteji zohavena, ma
mimo mesto doEykopane iamy vrzen