Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-02-01

139. nar0zeniny Jeh0.

stvi jest otroctvi', pravi duchaplny Ro.
bert g. Ingersoll.
YKdyz duse procitnou, kaci re triny &
oligarchie; svoboda, rovnost vzdelan
stane SO heslem pokoleni lidskeho", di
ohniv6 Selden Finney,
Oba tyto citaty potvrzuje zivot pdso
beni Tomase Palma, duchovniho na.ceIni
ka svobodaf6, neihorlivtisiho apostolic
svobody t6la ducha We dvou svGta di-
lech a IA tfi narodi. Jeho nevGra pa =
novniky bozi milosti, We vysady a privi
legie stavG a bezpravnost obocntho lidu
vedla jej k prohlaseni muznemu haieni
pfirozenych pray clov6ka, nich& nei
pfedneisi jest svoboda politicka. Jeho
nev6ra bozske zieveni ne SC opiraji-
CT vladu kn6zskou, kteraz osobovala 81
neobmezene panstvi mad duchcm, myslGn
kou ano cltGnim clovGka vcdla iei pfiro
zen6 k prohlaseni prava rozumu, naproti
ned1tklive, bezohlednG duchamorn6 Ii
bov1li slepG viry, znenzivanG od cirkve k
ubieni ducha vykofisfovani tela neilou
peziv6lsimu, mel hanebnGisimu. On sm6le
prohlasil rozum lidsky "a nejopravnGntj
siho neivy yssiho soudce ve vsech dilez-
tostech lidskych. Rozum, pout nabo
zenske pov6ry uvolneny, vzdGlanim Wy
tfibcny, zkusenostmi vytuzeny mel die
jeho neihlubsiho pfesv6dceni klestiti clo-
vecenstvu cestu neobI nezenG volnosti
tela i ducha ldskGho. On dokazal, &c
nevera. majici pGvod sydi rozumu a
jsouc pfirozenym ucinke IN ieho jest toll
kez co svoboda. Ona jest buditelem dust,
kterez kdyz tvrdeho spanku, n6mz
cele veky jaty byly, proc itnuly, otfasly,
die vyjadfeni Seldoma Fir neyhy, trGny a
oligarchiemi, take svot,oda, rovnosf a
vzdelani heslem pokolenf lidsk6ho Sc sta.
la po tyto dny MIN zdstala bohda pro
v6cn6 easy zistane.
A o toto procitnnti dust, jez ievilo sc
dovolavanim Sc prava rozumu mocnou,
neukojnou teuhou svobody ma neSmrtel-
nych zasluh Tomas Paine, spisovatel zdra
veho rozumn, Crisis, Prav clov6ka a =
V6ku rozumu, kteryz V tomto stoleti Vi
t6zne vlady domaha Sc mad rozpadavaji-
cim Sc VGkem povery.
Nemnoho zplodily matky muzd, ktefiz
by oddantji, horoucnGji, neohrozon6ji a
spolu vydatn6ji byli sloutili blahu Glove
censtva bez rozdiu narodnosti viry, ia
ko Tomas Paine. ,,Svet jest mou vlasti",
pravil, "a ciniti dobfe jest myrn nabozen
stvim", cely zivot jeho souhlasil tim
to vznesenym heslem. V Anglii, We
Francii teto velike krasnG zemi slou-
I'll svobod6 a blahu clov6censtva odda-
nosti, sebezapfenlm, yytrvalosti spolu
1spechem, kteryz jej fadi k reiv6tsim do
brodincim Glov6cen nstva.
ZvlastG tato veil1a "a mocna republika
Jest mu zavazana vdekem nesmirnym
Vzdyt ON to byl, kteryz nejpfedntjsi pa
trioty amcricke, ktefi Sc lekali odvaziti Sc
rozhodnGho kroku odtrzeni osad od ma
tefsk6 zome, pfesvtdcil, &c jodinou spasou
osad jest pr h 4 semi ezavislo
sti; on to byl, ktefiz parnetihodnym spi-
sem svym Il dravy rozum pfesvedcil a
roznitil bazlivy, nerozhodny lid. Ma pr
klad, jakem duchu psan tento usp6-
chem svym nevyrovnatelny spis stdjz
zde toto smrtelne bodnuti kralovlady:
Palace krala odbudovany jsou na zfi
ceninach loubi raje''.
Ma ddkaz, jak mocny DOZEN spis tento
i na mysle vytecnycb osv6tlencd ame-
rickych spdsobil, st1jz zde, co nem ma
psal general Lee, kteryz sam "a vytecneho
spisovatele pokladan byl. Tyz psal Wa
shingtonovi, tlzaje Sc:
YVidel jste spisek Zdravy rozum.
Nikdy necetl jsem tax mistrovsky, neodo
latelny vykor. On, nemylimli Sc, zasa-
di posledni ranu coupe de grace, ranu
miosti, Gnadenstoss) Velke Britanii'.
A Washington vyslovuje sc spisku V
tom liste Josefu Readovi nasledovne:
,,Jest6 nekolik tax plamennych ddyo-
dd, pfidanych k zdravemu uceni a neodo
latelnemu rozumovani, jakez obsazeno
jest Zdrave rozumu, a nebnde
Glend (kongresu). ktefiz by sc nerozhodli