Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-08-31
NzdalenOst hVezd q stars
zem6.


De bibIe neai resssE stars nez . tzsic
lek AJAX jiz saula arcbe3logie tv9Oa
saaroitncsfmi = zabfvaiicl) > pAieonso--
Iogie lrs3a zsnzseiics se zkonrnanirn zks-
useu9.in by.in zsiFz. poz1statkt zivo-
6icAa dzvno vyhynalgcbl kladou starr ne
use mn9bo tis.c rska yza3. Zemsegys |
pak. ktertt = zpytc+zuiu asotsni v=sser ]
zsrsk fch zsnzs. dokaEsie nszvrstn&. lie 4
miliony l4t uesh " ret tzeape pase vza-
. "a ma se tvaFsost y We s. NeiaplnAJi ale
: uora ii E,itaick6 starr zern2 hRezdafstTi.
. Nekoneeuost prostorE ysehouira, vzdAle-
I nost je3no'livy yca hvtzi t9les nebes-
kJch a rych'os; svella isoa cDi tinitelove,
nichz s'ah zerDt tniliouy let "a cislc
hibl;ckE PoIoziti m3iene aao masime.
J4ko dro5aohled m4l6m tax vede
ass da.esohle5 ve ,elikem svtt4. Jako
drobnohleleu maliuke krdpeji vody
csly svtt zivokd prJstFm oken neyidi-
,slnfch p2znay2me, TAX spatfajene
dalek7hedem nekoae6nfch pro-
storach uebe hv5zdy a mlboviny,
jicht gz1Aleaost ysscken Pomysl lidskg,
vsecka sIu obr4zotYofnosd naa uesmlr-
n1 pteistihuje Lebfnke bic mlhy, iez
pross{m okem na obloze pozorovati ne
mdzeme. r.zlu4til dalekohled hvezdafe v
T myriady q myriady hgtzd. sy6td, plane
: t4rnlch soastav, pti 6emz zem9 obyvs-
tel=tvem sFFm. jit jsne q ssmolib1 CO
korunu q stfed vseho bytuEbo Pfedstavo-
= gal, vymyslen5 vfse s7e IA pouhf g.
B. tom (neJmeasi tzstetku) re sye;oyem pr
e st5ru toa3aci, sklesae. Nz1a.enosti, jez
: lyez3aH sc Tesmiru vyPo5i,ali, jsou tax
= bezm5rne, ze roz1m zagrst Poiima jmeIi
q e opr4rdcs6 avazcvati je SFtt.o, KITE
: rel "a jel.nou rteiiau sekundu) 42,00C
ls,ynce; dga ii..cej nil nsmeckych urazi
= p9.is52gaio oy 1000 rgkd, aby mle6nt
& draby nam &c d9stalo. a obrovsky di
:, .ek0h.el lorda Rossa o5jegil nam dokon.
: ce LyezIy tax vz44lene, ze svetlo jejicl
} mi.iony IL. IA ces:6 byti muscle, nezl
z zemi n4si d9stihIo.
, Hv6zdah men vzdalenost hvGzd zvla5t
= MIN m4fitkem, jemuz tasomer svetla ii
= kali Toto mGfitko zakIad4 Sc ma neob.
!! eejne rychIosti svetla Jedn'
"a vtefina tasomeru svetla vyjadfuie vidal
e nost 1900 mil; jeden rok 6asomeru sv6
Y la Il: (lednu cslou iedru tfetinu) billion
~ cot clsliceni yyjadfeno vyhlizi nasledoy
nG: J., 3245l2, 900 600 Jen pottai de
: vede i pfiblizne obroyskost tohoto cisl
he yfedstayiti. 4 IN nam hyGzdaH vypot
~ tall, ze sta.ice iiz naznaeujem ,pismeno
"a i souhyezii ceutaur4), na5i slunecl
Do scu.taye nei5izsi, ! leta 81 dni, hve
o ia pyarni - ct 9 dni casomeru svet
th. nkno % ma jest yzdaeua, kdezto vidal
nj aos, neigzllienslsich static IA 1000 rok
dy easomtru sgetelneho sc paGi. Rozumt
w. me doDfe: techto tisic rokl musime roa
III Jziti sekundy a souc'n sekund mus
va me znaso1iti 420U0 mil, iez jak svrci
Ia io'Geno syetlo "a sekundu urazi, co
-e- toho vyide, naznatuie yzdalenost te hvt
,5y dy ci staice od nasi zeme. Kolik sekal
,ya sc Do 1000 rokd yeide, tolikrat 42.0t
,dn mil jest ona stalice cd mas vzdaena.
l6 Agsak AMI t4to ohromna vzdalenost
zen znati ntjkrajnsisi mez prostorne vidal
la nosti ylbec. VzdaIenost mlecne dra
uc, pae nektefi hvezdafi dokonce ma 40
rnu rok i lzdalenost ncibliz5i svetelne mi
Lafi viny ma ~ milionu casomtru s7etelne
zai t. j. syetelny paprslek kteryz teto mil
1a. why do na5eho Okla padne, dal So
n a pred ~ niliouem roki ma cestu. SouC
bcs NELL t4chto yedecky nezyratne dokaz
lem nych skutkd pa STAR zeme nasi, toz nj
.vo- me stah jeii ma milicny let paciti.
no.