Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-09-02
NabOZenSka OtaZka a
preSidentSka yOlba*.


Jakoz SO pritomnem volebnim zapa.
Sc otazku otroGnickou nejedna, tax ne
bezi o otazku nabozenskou. V loni
Ohio byla vyvolana otazka skolni, kteraz
behem volebni agitace otazku protika
tolickou Sc zvrtla; ia vsak m6la vyznam
m 3 nj, jesto prav6 zde katolicke knee
stvo drzei 81 po6inalo strana demokra-
ticka sn6mu tf neprozfetenosti mela,
ze "a cenu spoenectvi tax zyany zakon
Geaghandv, kteryz zasad6 zcela spra-
vedlivym byl, k zadosti nalehani kato-
lickeho casepisectva pfijala. Demokracie
nj j ultramontanske snahy ma hlavu
porazeny byly ? tim byla otazka skol-
nj vyfizena; tento vysledek pfijima ar
cibiskup cincinnatsky Purcell, kteryz
nedavno casopise SVEN prohIasil, ze
katolicka cirkev svobodne skoly nechce
zkaziti ze je necha pokoiem. Poznalt,
re American at k te Gi one strane SO hla
81, stejne zarlive neikrasnejsi americkou
instituci - beznabozenske skoly, stfezi
Republikanska strana byla by sice ra
da otazku nabozenskou do politickeho
zapasu narodniho vnesla, ably pozornost
velike Caste obcanstva cd hlavnich pal
civych otazek odvratla, - ale 1mysly
jeji zmafila platforma demokraticka, kite
raz Sc zrovna tax razn6 a vfele iako plat.
forma republkanska, svobodnych skol
njima, demokraticka vetsina snGmovny
poslancI, kteraz nedlouho pred odroGe-
MIN Gstavnim dodatku zaruGuicim
nedotknutelnost beznabozenske skoly, Sc
usnesla tax republikanIm vitr cd sa-.
mych plachet odvedla. Ano, demokra-
ticka sn6movna ukazala Sc svobodomysl :
n9isi nez republikansky senat. Tcnto
nahradil sn6movni dodatek jinym, iimz
cteni bible We skolach zakonitym uGin6no
byti m6lo. Dosah tohoto dodatku byl
nesmirny vsak jsme 0 mem sveho casu
obsirn6ji pojednali. Kdyby byl proSe,
byla by skola bez milost propadla pro.
testantismu t. J. raz beznabozenskY byla
by pozbyla. Bylo to neiprohnanejsi jc
zovitstvi. Ma zaminku ochrany svobodne
skoly mela tato ma milosf nemilost Wy
dana byti protestantskym sektam. Ably
chom je proti katolikdm ubranili, mGli
isme je vydati moe protestantd. TAX
by Sc byly dostaly blata do louie. To
ale zamezih demokraticd senatofi, ktefi
co jeden muz proti jezovitstvi tomu hla
sovali, take neobdrzelo potfebne dv6 tfe
tiny hlas6. SIS k'bsb'H rs
Tim odstranGna otazka Skolni (ci nabo
zenska) nadobrv preSidentskeho zapa
su, coz "a velike stesti pokladame, anot
obcanstvo veskerou pozornost svou obra-
titi m6ze k otazkam nalehavejsm ano
/ pfimo dilezitosti zivotni.
| Vytyka SO stran6 demokraticke, ze {
nj drzi katoliGt Ircane Nemci kato
licke knezstvo. Nepopirame toho. Ale
nedrM Sc stranou republikanskou prote.
stantsti bigotni cernosi poctem 6tyf
miliond! Nejsou Iraane prdmern6 os1i
cenejsi, nez cernosi. Nestoji k strans
republikanske to nejfanatctejsi knezstvC
protestantske, sabesnici a temperenclafi
Zavrhujemeh jednu stranu pro zavadnt
nebo svobode nebezpecne spojence, mn-
sine zavrhnonti stranu druhon, nebo
, puritanstyi neni svobod6 meme nebezpec
ne nez katolictvi. Povinnost svobodo
myslneho muze jest bojovati proti obema
TentokrAte ale kaze potfe
1 b a boi ovati proti sp atne Via
| d 3, tento boi ma zrovna tax malo spC
). lecneho katolickou jako S protestant
skou otazkou, ultramontanstvim jako
4 puritanstvim. To by mel pfedce kazd
q osviceny muz pochopiti. Co bychor
It tekli a. pf. o Srbech, ktefi mali nejen
Il " iDokonceni 6lanku pfedesleh
= eisla, nadepsaneho2 ,,Povinnost svobodc
myslneho casopisu."