Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-02-19
Madari vyhraIi.

Necht o Madafich soudime iakkoliv
nepochlebn6, edno jim upfiti nelze, ze
isou nejepsimi politiky Rakousku. Una
j svou silu dovcdou vykofistiti slabost
protivnika sv6ho to pravy cas- a ne
Gprosnou n6kdy az divokou bezohedno,
sti; ison politickem zapase vytrvali a
nesponSti SO zadneho pozadaykI syych,
pokud SO nepfesy6dcili co neiddkladntii
&c MIN ma ten eas proraziti nemohou; v
tonto ptipade domahani Sc ho pouze od-
roci ma dobu phhodn6jsi, pax ale Sc silou
zdvojenou, jiz dodava dGkladna pfiprava
Sc OH zasad zvit6zi. Neohrozenost ic.
jich Jest podivuhodna; troutaj 81 povGditi
a zhusta velmi pfikrymi slovy kazde vla-
de, scbe vJse postavenG osobnosti ano i
samemu panovniku prayda jak fikame
do oGi a kde diplomaticka uhlazenost ne
pomaha, dupnou 81, az ostruha zafinci a
protivnik uleknut pfani ieiich plni. Nc
kdy uiivaii obou prostfedkd, diplomatic
kych vzpirnych, iako r. 1866 a po CO
lou dobu trvani duaismu. Znamt Jest
trefny vyrok jlkolu dyou velkych poll
tickych stran Uhrach, die nGhoz pravice
Deakem 6cle ia h | a, levice pax, We
dena Kolomancm Tiszou, tlaGifa. A
kdyz ami spoien6mu 1sili obou t6chto w.
tecn6 zfizcnych disciplinoyavych stran
Sc nedafilo, obievi SO ma bojisti polite
KEN Liiosz kossuth - Widen stala sc
kfehkou iako rozpecena houska. Hiav
MIN pramenem politicke silly Madard jest
nezlomn6 v6domi prava, jez vsecky Tidy
naroda tohO pronika, velmoze zemaustvo,
m6stactvo rolnictvo M do poslcdniho be
tara. Vedi, ze ien co svobodny ,samostatny
narod dovedou ndrzeti SO v div6m vlnob
ii rozlicnJch narodnosti nomadarskych II
proti mohutnemu ptiboji Sloyanstxa a
Rumuna. Za ncprolomnymi hradbanli
bastami samcstatnosti uherske nldzo
vzdorovati madarska narodnost utoktim
narodnosh Jinych, a toto vadomi sililo ie
Y boii a mnozilo odvahu jcjich tim vice,
cim rychleii nobezpeci sc strany slovan-
ske rostlo Cim vice rakouska vlada ma
sledkem valecnych pohrom ma vcnek a
nespokoienosti narodd uvnitf slabla.
Samostatnosti politck6 dosahli vyro
vnanim r. 1867. Uplna satnostatnost to
ovsem neni, neisout svrchovanym staten
We smyslu mezinarodnim, ale tech n6kolik
spolecnych zalezitosh, iez uznavaji, jake
spolecne vojsko, lodstvo, zahranicni styky
a casti spolecnG finance, (pokud toho ty
n6kter6 spolecne zalezitosti vyzadujD
vnitfni samostatnosti Uherska neisou ma
uimu, ale naopak ku prosp6chu, nebot pc
nezni pfispcvek Uher k fisskym vydaiGm
Jest mnohem mensi, nez kdyby co stat
ma venck svrchovany tn staly veskery
vydaj postavcnim takovym spojeny sa.
my nGsti musely. & A&
Jcdna v6c ien zakalovaa radost jeich
20 samostatnosti arfipominala jim vice
nez ty nekter6 spoleGne zalezitosti nekdej
81 uplnou zivislost jeiich ma nonavid4ne
Vidni: nedostatek samostatneho cedulo-
veho banku. V Rakousku Jest totiz cedu
lovy bank az dosud monopolem, propdj
cenym r. 1916 soukrome akciove spolec-
nosti, ktoraz obdrzela priviej vyhradneho
vydavani ccduli c bankovek. Tento pri
vilej banku vyprsi rokem letosnim.
Ze takovyto lstav jest pro m6sto a stat
v nemz existujc nesmirn6 ddlezitym tini-
telem narodohospodafskym, bic do ot.
On lest srdcom obchodu, zntho vyliva Sc
jakoby krev do ysech casti statu nebo
mocnafstvi. V fsi s nestejnymi narodo-
hospodafskymi zajmy,.jeiiz jednotive re.
me pfirozenG decentralizaci to Jest k
vnitinl samostatnosti politicke narodoho
spodafske tdhnou, ncmize takovy mono
pol temto prospesny byti, ano ornusi nutn6
pfirozeny rozyoi jejich dnsiti, zvlasth uzi-
vail no vlada, jako sc v Rakousku dele, k
dceldm politickym k poskozovani zvlast
Mich zaimd jednotivych samostatnosti
zam6fuiicich zemi. +,
Uhrove tezce nesli centralizaci financni.
A proto zasadili SC vsi silou teto zanlG-
ram jejich neobycejn6 pfiznive dobe o do
sazeu samostatnost ohledu narodoho-
spoddfskem, zadaiice samostatny cednlo
w bank, jejz jak veerejsi telegram zvostu
jc po dlouhem vyjcdnavani tvrdoaijnem
odporu Sc strany Vidne sfastne obdrzeli.