Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-05-23

I h4leN~ d ytiC JlNtAg h3 ACLNA5-fehc 20
bteA .ze ssatd' t. !. q yyoh,du, posled.
nj dob6 umozuila lacina praee cinskd W.
rab5ni yy.rooka tech ma poJaoH samem.
Tim zasazena Yelmi oitelna rama pramy-
slu yychodnich statu hterouz neieu kapi-
tai q tabrikanti ale ddluictYo bylo zasa-
zeno.
Lacina prace Jest "a panuiiei yeFko-vy-
roby kletbou kazd6 zem6 Neion ze sc
kapital hromadi pokladnach nemnoha
jednotlivcd; nejen ze miliony neipficinli-
v6jsiho hdu nuceny jsou ziti ruky do ust
a mofiti sc t6Iesn6 duseyn4 nepfetriitym
a krutym zapasem bidou a psotou; ale
coz horslho; v4tSina naroda staya Sc
tim vzdy vice uplnfji zavislou hmotnt
spoletensky i politicky ma nepatrn6 mem
Sine, kteraz opiraiic Sc o 2oky nahromad6
nych milioni m1ze narodu vnucovati vi
Ii svou "a zakon jake kterykoli despota.
\ iezto hmotna bida pfiliSna zavislost
civilisaci mravnimu pokroku naroda ne
svedei, musime ldcinou praci, iez k ODE
mu vede, pokladati "a skddnici vzd6lano-
sti ptekazku pokroku lidsktbo, Tako-
wynn skddcem civilizace a pokroku isou ]
ii, ktefi lacinou praci zayadi a j h6ii.
Obhajcovt 6insktho stehovani doyoliye
/ il Sc zasady syobody stthovani osazoya
nj y Zem6 tato ma byti oteyfena ysem a
ikdo. kteryz pry syobodomyslaym slou-
ii chce, nemd praya kter6mukoi narodu,
5eledi nebo plemeni zakazovati sem phi
stupu. Ma pohlel mi to ovsem velmi
svobodomyslut, ale uvdzimeTi zdravym
rommem Sc zvlastnim ztetecm st6ho
vani Cihand do zem6 teto prakticke dd-
sledky takovt argumentace. musime nut
ne uznati il "a uepravou, SpQi. stdty ti-
| tail dnes asi II miliony obyratcld. mez
tGmi pax isou neirazntis zivlov6 narod
n7smi a plemenni, ziyloye lislci sc nesmir
ne CO 10 ttlcsuich, duseyuich a mraynicb
vlastnosti Cd ptevlad4jiciho zde kmene
anglo sask6ho. Germani, Slovan6, Afr
kani, spantIsko indiansti smiscnci a tisti
Iudian6, potom Romani JIM JIM zlom
koy6 cizych p,emen a narodi tyofi kon.
glomerat, jejz politicky americkym naro-
dem zoveme. Tato divoka sm8sice, KITE
raz choya sob5 pozlstatky pfistfho|
naroda amercktho, ma byti nyni rozmno
lena pfirIstkem plemene mongolsk6ha. 7
plemene, kter6z tax nesmlrn6 cd kaukaz-
sk6bo neboli indveuropsk6ho Sc Isl, ze
od naho spodobntno a pohlceno byd ne
mdze. Tot pills mn0ho pro ieden zalu-
dek. Pravem a llytipn6 naval to Helm
zen pfecpasanim 2aludku, nebpt iako Ella
y6k pfilisnfm mnozstyim zylastt t6zce
zaziyne potrayy zaludek 81 zkaziti zdra-
Vi sy6 tim zivot syui podk5pati mdze.
podobn6 mdie narod tento ptiiimanim pn
lisneho mnolstgi narodnich a plemennich
zivll jemu yelice nep5dcbn}ch a nepfipo
dobniteinych sam sebe ochromiti a zniciti.
Nikdo rozumny neupfe, ze jil nynii
dloha americktho naroda vlastue anglo
saskeho lddra jeho je obrovska. Jest mu
piednt civihzovati sama sebe, nebof j ' /.
mem iestt pres vsecky oblivuhodn6 w
mozenosd civilizace nelnalo barbarstvi a
pfedsudk1 vtzi: potom musi dokonati
vzdtlani f milionl eernochd, nedayno z
oroctyi propusttnycb a dosud zylast6 '
iiznych statech az po usi barbarstyi yt
zicich; asi til miliony neytdomyeh a cd
knezstya Poy6fe ir5anstyi udrzova
nych potomkd starych KeItd, dali take
jeste notnou praci; houzegnate nar0dnosti
sve drzici sc Nemce, poGtem ptti nell
sesti milionu, Skandinayce, Francouze,
Italiauy, SpanGly, MeAikany, Sloyany,
jichz y5ech asi dya iuiIiony Sc tu pocita,
neztrayi Amerika take TAX snadno, nebof
ysichni neien zachoyani jazyka ale
zvlastni narodni poyahy, mnohem cd
anglosaske specienG americke Sc lisici
a amerikanstyi tvrdosiin6 vzioruiiei, usi-
lnp to lspechen dosti patrnJm. Kro-
me toho sesilnuii Sc pray6 yyimeuovane
narodnostni zivly neptetrzite cerstv}mi
pristehovalci, jichz proud tax bro Sc ne
zastayi. Nuz. vsecko tfeba uvaziti. drive
ned schvalime pfirdstek cinsk 7, americke
mu narodu, ieho povaze a faidm neici.
zeisi vzdtlanosti nasi nejnepfistuY-
n6jsi.
Aysak jeSt6 iina okoluost zada 81 uva.
zenu byti. 0hand jest 400 az 500 mill
ond, nase zem eta pax pouze AZ miliony
obyvateld. Jak snadno by Sc mohlo sta
ii - moznost tu nikdo Deupfe - ze by