Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1876-08-16
Krvava kosiIe.

huykOltV Sc skleft fepuoithah-
sky list zminf valce. kterou SOS
yer podniknul kn udrzeni Unie,
kdykol,v poukaze Sc k tomu, he
bsvali rebelova dosud chovajf to |
same pfesvedsenf jako chovali
pred 16 roxy, kdykoliv upozorns-
no je atenafstvo ma vrazdy, kite
rez jiznf basibozuci pasi ma obsa- |
mech pleti eerne, ihned pozvedne |
Sc kirk tabofe demokrat6, aby |
nemavalo Sc vice "krvavou kosi- |
li", aby zapomenuta byla minus
lost. v zivota politickem, H.
vote naroda jsou vsak momenty,
jsou otazky, kter9z Sc zapome-
nouti nedaii. strany nArode
mohou Sc razniti otazkach cels
nfch, finan5nich ancb podobntch,
otazky takovs mohou bSti roe
seseny iednim neb druhym spiso-
bem, tfeba no vidy ku prospechu
re ee a naroda, vsak rozdily "
otazkach takovtch jsou bray za-
pomenuty, iakmile nastanou po-
merry jina. Ne tax je 8 otazkami,
jez tykaji SO naroda. Rebelie jiz.
statd m6fe tax malo byt zapome-
nuta, iako rebelie Spojenseh sta
I'd proti Anglicku. Al proc ii
rani, kteff tax rkdi napominali,
aby nemavalo so vice "krvavou
kosili", nenapominaji TED kazdeho
roku na 1. servence, ably ustalo
Sc Cd mavani "krvava kosile"
drazdani anglickeho "b5kas. Pra-
ve tax malo iako sever a blavns
strana republikknska m6ze zapo>
menouti, ze vynalozila vsech sil
ku ndrzeni Unie, ze obstovaia
statssiee zlvota a nvalila na sc til
sfce milion6 doiara dluh6 ma Ea-
ehovani jednoty 70 strana dc
mokraticka pFispiv Ia tehdy k
protahnuti valky a zveliSeni dlu-
hd ze vndcovs demokratiSn, ia
ko TiIden a Hendricks, Vaiandig-
ham, Fernando Wood a podohnf
sympatizovali odbolnym jiheFa
prays tax malo zapomina jih, lie
tehdy nedosahl co chtsl, ze pod.
lehl ' hoji o odtrxenf se cd iedno-
ty q udrzenf otroctvi. To doia>
gull nedavns vrazdy Hambnr-
ga a iinde, TO dokazuji feai jii~
mich poslancd kongresu, kdez
osmslil SO jeden mich nedavno
tvrdit, ze paksli nedomohou 80 vi
tezstvi htasy svymi, mdxe nasie-
dovat druha revoluce, To dokaz :
saly eetne prapory rebelsk6, kite
re ma 4. Servence, v stolety den
zrozeni republiky v mnoha mis-
tech ma jihu vlaly, to konesns do
kazaie neteSnost, iakou pomsrDe
sta,y Iizni jevlly ku stolete pa
matce prohlAsenf neodvisiosiI sta
I'd. A pohledneme Ii na kteryko-
liv vypoSet mozn6ho vysledku
presldentsk6 volby, co tu shleia-
me? Nektere ze severnfch stat6
fadeny jsou rozhodne mexi staty
repubiikanske, vetsf dill mezi me-
rozhodne, vsak 127 vole bnich lila
sd iihu poeitano yzdy vsude
neroxlu6ns pro kandidaty deuos
kratick6. Pravime pro kandidi-
ty demokratick&, ne pro Tildona
q Hendrickse, nebof tyto hlasy
positany pro stranu demokratio>
kou drive nez Tl.den q Hendricks
navrxeni byii, byly by vrzeny
pro kohokoiiv, jehoz by strana
demokraticka "a kandidata Wy
stavila. Neni toto okoInost w.
xnamna I aVsechny jiznf staty l"
Vsichn, u, kdoz pied dyanicti
roxy vynalozili jm6nf . zivotd
svych M znideni jednoty, vsichni
budou hlasovati pro Tildena =
Hendrickse. ci nemi tato okol>
most prazadn6ho v5xnamu 7 CT
mizeme sm6le sv6fiti nynf vlidu
v ruoe vlastixridc6 7 Pravfme
rozhodnd ne !! Ii. kdoz xamysleIi
pied dobou pom6rn4 krAtkon Eni-
titi via I svojf, nexasluhujfs aby
svsfena Jim byla vl&da vlAsti t..
/ Avsak, namita se, vfdyt nejedn1
% o dosaxenf do dfadd rebelt ;
vzdyf Tilden ncbyl rebel. Prav-
da !; TiIden nestil ' fadich rebc-
ID, on pouze mimi sympetisoval,
on pouxe - xadys vojfn6 naaich
| Jim pomihal uxavfenfmi jsko '
konvenci Chicagsk6, je sill. Vsak
kdyz bude xvolen, komu bude
NIT nejvfce co d5kovati - xvoie-
III sv6 !? Vice nex dv1 tfetiny vo-
| f~n~srh hf~~8 ss<xkx ~ ~wx.lnuf -