Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-09-07

deli, ze pod despotisnem stare VAST ten
byl bezeetnym, kteryz chtel byti uzitee-
nym. Oni vedeli, ze femeslnik nemel
vice vaznosti nez pes, a ze jej nize cenili,
nezi kon6 6iste krve Oni v6d6li, 70
kazdy slechticky darmoslsp porrhoyal
muzem prace, ze delnik nemel z4dneho
prava, iez by kralovsti pobndoye byh
msh povinnosf settiti.
Lee svet Sc promenil. Tyto dui pFisli
sevcovsti, hrneish, soustrufniGti zeIe-
zatsti delnici Francis do Noveho Yor-
ku. kde se Jim dostalo knifecibo Gvitani.
Velika republika francouzsk4 vyslals jich
do velike republiky americke, aby 81
prohibit q seznali tovary vyrobky um6-
lecke. Vyhlizsli mych o6ich tisickrate
vzneseneji, nezli Edvardi Albertove 8
Albertove Edwardi = kralovsti eervy.
ktefi tyii tela jez zoFe. sc politika. a
ia bgch mel mnobem vysH poueti 0 nasi
Wade, kdyby je byla skvele vy6astovala,
ma mist6 strojeni kvasd a kratochvili
bidnfm zakrskdm shnie kralovske rodi.
nv. Nasi otcoge obetovali zivot statek
svdj velkemu dilu zalozeni vlady, kteraz
by chraniia prava eIoveka Bohoslovec.
ks nahled pravu milosti bozi otravil
tkanivo krev kazde vlady sveta; nasi
otcove pravu tomu tet9 pevniny ma
stcne easy dali vyhost.
Ceho my dnes sote Eadame, Jest co ma.
ii otcove pred stoletim napsal Oni ne
dosahli idealu sveho; my Sc mu vzdy
vice blizime, &C jsne k nemu dosud nedo
spell. My chceme neien nezavislost sta.
tn, nejen nezavislosf naroda, ale cost mno
hem skvelejsiho - neobmezenou nezavis.
lost kazdeho jednotlivce To jest, co my
chceme. ia chci abych, jsa jednim d.
tex pfirody, stal ma rovni ostatnimi;
abych mohl fici, to jest IN d vzduch, NJ E
svetlo slunecDi, IN zeme; abyeh mel
pravo k zivotu, a abych mohl doufati,
dychtiti, snaziti sc, pracovati a pozivati
ovoce prace svoji jako kterykoliy iednotli-
vec nebo narod ma okrsku zelne. Nv
chceme, ably tohoto dne kazdy American
ucinil prohlaseni sv6 osobni (indivuduel-
MY nezavislosti. Necht kazdy poziva
svobody sve az nezazsi mezi; = ien at
jest jist, ze 10 neni ma 1imu svooode
bllzniho jeho. Francouzsky konyent Wy
svetlil nellepe poiem svobody; ,Svoboda
iednoho obcana teprve tam pfestaya, kde
zacina svoboda druheho.' Neznam lepsi
no vysyGtleni. Bud nezsvisly cd kazde
no vseho, krone sveho sYedomi svG.
A0piro PIUu nOnvlIAa uuvun uyl ts.u,
SIM Nezavislosti - one male svhtn;
cl' kde bylo podepsano prohlaseni neza.
vislostl Mala sin. jako kazda iina; zda.
10 Sc ml nemozne, ze by teto prostory
Dyly Vysly myslenky, ktere jako cherubi
hl 0eratini, rozestfeli perute sve DO ce-
lem narode dotykaly srdce lidi iako
osVatnym ohnem. Nemnoho okanziku
Pozdeji octnul jsem Sc ma vystavisti. kde
Jsou Vymozenosu celeho stoleti nabroma
deny. Nasim otcdm Sc techto vececb
am nesnllo. Bylo tn ma sta parovoz6
ocelovymi ciFy a ohnivyn dechem -
kazdy druh strojd nescetnyrni vificimi
kolami ptepodiynymi zubami rame-
nami = myriady idskych myslenek
vkuty do ze!eza, ocele mGd6. A yysel
JSem jednoho maleho stayenieka. y
nemz Sc draty ze vsech uhl1 zeme sbiba.
y, vybihalice odtud, obt6zkany mvsl4n.
zaml, do vsech koncd vzdelaneho sy4ta
tmitaJicimi Sc podobG .ji8ker vlnami
'ceand. Videl jsem vse 70, echo ma
'od tento "a jedno stoleti SO domohl. ca
7ytvofil, pfal isem 81, aby kazdyz pod
'lsateld prohlaseni nezavislosti, = kazdv
'olln revoluce videti mohl. co stol.ti
vobody zplodilo. Ably videli pole cd
as vzdelana = feky po pichz lode sye
'lavlme - zeleznice padici pres pohof
lleghenske, daleko do neznameho prale-
- daleke pies sirou prerii nedohled-
ou plani = pryc pies horstyo zapadu,
Zlate Brane Ticheho oceanu! Vse TO
est vysledkem jednoho stoleti svobody
My musime pokraeoyati. Jsme praye
a pocatku yynalezd. Parostroj - tele
rat - to jsou pouhe hracky, iimH &c
sda dosud bavila. Cekejte; vetsi veci
fDdon; sirsi vyssi vzdelanosf nastane:
1881 mefltko karakteru, literatury, ume-
zavladne. Name skoro polovic milio-