Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-05-27
POzOruhOdnf p0dnik
kOOperaCni.

by nesmirne Sc urychlil, co zasada spoleo-
vani ci vzajemn6 prace vzajemneho po-
mahani 81 temef We vsech oborech prace
praktickeho upotfebeni nalezla. Ma poll
pfisnG v6dy i ma poll hospodafstvi, vyro-
by, obchodu, kratce kazdem okresu u
zitecne cinosti lidske slavila zasada ia
prayt triumfy.
V posledn6isi dob6 pfikroceno mno-
hych zemich k tomu, ably zasada ia ma
tom poll praktickeho upotfebeni dosla, ma
kter6mz neivice vykonati zbyva pokoleui
tomuto pFistimu, - ma poll socialism, v
uzsim smyslu.
Ze jest svrchovapy cas-, ably moe mono
pold zlomena byla, ze jest neivySsi cas-,
ably hromad6ni kapitalu libovlad6 jeho
ista nepfestupna mez polozena byla to
Dive, nezli spolecnost lidska t. j. nejvetsi
a nejuzitecn6isi jeli cast propadne libovd
Ii tax zvan6 plutokracie ti bohacd, o tom
zaiiste ami ii nepochybuji, ktefl koneGne-
mu feseni d6lnicke ii socialni otazky zrov
ma neisou nakloneni. o cestach po nichz
by toho kyzeneho cie bylo lie dosahnoutb
Sc ii nejyybornejsi pracovnici ma poll ve
dy narodohospodafsk6 rozchazi. Avsak
jeden prostfedek doporucuji vsichni, pro
toze jest ncUednodussi. nejrozumejsi ze
upotfebeni ieho beze vsech nasilnych pfc
vratd dociliti lie. Jest to kooperace ci
zakladani takovych vyrobnich spolkd, V
nichz vsichni clenoy6 spravedliveho podi-
lu mali ma vytezku prace. Nejsveto-
znam6jSim spoken tohoto spdsobu jest
spolek Zakopnikd Rochedaleskych, die
ehoz vzoru zalozeno behem poslednich
desetileti mnoho spolkd podobnych jak '
Anglicku, TAX jinYch zemich ma pevni-
z6 europsk6, V Americe name rovntz
n6kolik spolkd podobnvch, nez tyto mai,
pollud zfizeni iich zname, raz obci komu-
nistickych. V pravem smyslu kooperaG
MIN spoken jest vsak ten, jejz tuto po-
psati hodlame.
We Springtieldu state vermountskGm
(v Novoanglicku) jest mala obec zvana
,Prakticke kooperativni druzstvo' titajici
pfitomn6 padesate pet clend sestavaici
mu2skych zenskych, z nichz vetsna
svobodnych jest. Obec tuto zalozil j.
Ii. Ellis, statecny femeslnik, kteryz drive
po vice roki co dilovedouci jedne velke
springfeldske tovarn6 zamestnan byl.
Zradna povodcn CernG feky, kteraz kolem
m6steGka bezi, odnesla fabriku a zbavila
ELISE dobre prace zna3neho kapitalu,
jeiz zavod6 tom mel ulozeny. Nehoda
tato, kteraz jej upln6 ozebracila, pflhodi-
la sc pred dv6ma lety. Nev6da echo Sc
chopiti, ustanovil SO pokusiti Sc oProve-
deni planu, iimz Sc v mysl6nkach svych
davno zanasel sice: zalozeni zavodu, V
nemz by delnici spolumaietniky byli po
dilu NELL ma vyt6zku po pfipad6 ma
ztratach. Bro pfidali sc k n6mu nektefi
d6lnici jichz cely kapital asi tisic dollard
obnasel. Do zaGatku bylo no dost. Po-
s.avili 81 tedy malou dilnu dali Sc do w
roby hracek a jneho drobneho zbozi.
zbozi icjich slo dobfe ma odbyt. Zatim
pfidavali Sc MIN JIM d6lnici vkladal
male kapitalky sve do zavodu, takze V
brzku rozsifen byti mohl. Kdyz ale "a
vod utesen6 vzkvetati zacal, = ztravil jei
ohe1. Ellis a spolecnici jeho byl hotovi
zebraci. Nez pies to pfedce ma mysli ne
klesli. Nektefi ovSem druzstva vystou
pill, ale ty nejstatecnejsi vytrvali. Zavod
byl brzo chodu., Now clenov6 pfistupo
vail, zboz slo ma odbyt, ddyera zdar
podniku rostla. Posledne museli mnozi
zadosti svou pfijmuti do spolku cd :
mrsteni byti. "
Ia cleny pfijimaji SO p)uze mladi, pfi-
cinlivi, mravni stfidmi lide. Pitt liho-
vim, koufeni zvykani jest clendm zaka-
zano. Kazdy muzskY, kteryz SO clenen
stati chce, nusi sloziti tfi sta dollard, kite
rez Sc pfidaji k zakladnimu kapitalu. Z
penez tech dostava s procent urokd. kas
dy Glen musi konati rucni praci. Tyder
nj mzdu ustanovuje feditel zavodu nebc
spravni rada. Neimensi mzda jest Z!
neivyssi 16i dollaru. Til ctvrtiny mzd.
plati SC delnikam hotove, jedna ctvrtin'
: ale Sc jim zadrzi a pfipocte SO ke kapita
lu druzstva ictuje SO kazdemn.
, techto srazek plati SO osm procent urokd