Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-07-20
OtevFeny list uItramOnta-
nU SvGdCiCi.

oNSuCiCl Ou pTOlcSSOIa ud ySOhCih uOO
nj Bonnu, Gustava Ruthu psany. z
knizecky te vyjimame ma zaklade vyhat-
ku V ,Ryno- kolinskych novinach' podane
no nasledujici stat:
,Mily pfiteli,' pravi Sc list6 tom, wy
sebe ultramontanem zovete; nez, jak sc
domnivam, nebyl jste ma one strane alp
skych hor, ably jste ma vlastni oci stavu
fimske cirkve Italii Sc byl mohl pre-
svedciti. Phi vasem hlubokem nabozen-
skem citu, vasi pravdymilovnosti a pfc
svedcenosti pochybuji, ze byste ultramon-
tanem Sc nazyval, kdybyste vlastniho
nazoru politovanihodny ano zoufanlivy ma
bozenskf stav italskeho lidu poznal.
VkroGme do kostela Ara Coeli ma
kapitole. Tam cteme ma jednOm sltafi
napis: ,Kazdou svatou lnsi u tohoto olta
fe ctenou Sc jedna duse o3istce vysvobo-
di.' Jiny oltaf, cd tohoto jedva deset
krokd vzdaleny nema jiz takovou moe.
Ovsem, mise onoho zazraGneho oltafe
ctena stoji ctyry az petkrate tolik CO mise
u obycejneho oltafe. TAX obmezuje pa
pei lcinky milosti bozi ma jedine misto.
Kdoz jiny nez katolicka cirkev nese vinu
tax zalostneho nabozenskeho stavu ital-
skeho lidu2 Katolickych kfestanI, jako
Wy jste, Italii neni; ano Italii osvice-
nj lide ami nechapou, kterak my Nemci
"a nabozenstvi iako "a nejdrahocennejsi
statek boj podstupovati mizeme. Jeste
Sc pfedobfe pamatuii, kterak slavni ital-
sti ucencove, kdyz rec ma nabozenstvi pfi
sla, bud osklivost bud hnev projevovali.
Muz, k nemu2 nelopravdov6jsi dctu cho-
vam, muz nestestim hluboce sklaceny, ne
mel ami dosti slov k zatraceni papezstvi.
Ustrnul ano zdesil by jste Sc, kdybych
vam podal 1sudky osvicenych ltald IA
dech zfizenich cirkve.
Jak jinak by Sc kfestanska cirkev by
la vyvinula, kdyby reformace roman
skych narodd mecem q ohnem nebyla po
tlacovana. Mnohf obrovske zlociny hyz-
di deiiny lidstva. Lee tech hrozn6jsich,
jez cirkev hubenim protestantismu a ka-
cifstvi romanskych zemich spachala, V
d6iinach nenaleznem. Zpomente 81 ma bar
tolom6iskou noe Q572), V niz pies tficet
tisic protestantd ukrutne povrazd6no bylo
k rozkazu krale kralovny navodu Je
zovit1 Rima. Kdyz o tom zlocinu zpra-
va do Rima stihla, dial papez slouziti slav
ne TIE Deum ma podekovani bohu, ze tolik
krve nevinne skrze zfanatizovane katoli-
ky racil proliti. Nepochybne jste tetl c
valce cevenneske (1702-1704), niz IT,
sice protestantti, ktefi SO do hor cevenne
skych pred pronasledovanim cirkve finn
ske utekli, jako diva zvef styani pobije-
nj byli. We Francii rozmohl Sc protestar
tismus tax velice, ze k vyhubeni ieho We
like dlouholete valky, nichz pies mi.
lion zivotd ych padlo, podnikany by
ii musely. We Spanelsku nebylo tfebs
obnoveni yiry hromadnym vrazdenim M
DO tvrdosijnym oblehanim (jako oblehan
protestantskeho mesta La Rochell VI
Francii, 1929 potlacovati. V tichost
konala tam inkvizice hrdzoplodne dllC
svoie. Pres tficet tisic nevinnych a nej-
lepsich Spaneld upaleno "a ziva v dob
pomerne kratke samotnem Spanelsku
Pocet upalenych kacifd v spanelsko-por
. tugalskych osadach byl mnohem vetsi
Nemensi jest potet onech, jichz ztrou
8 chnivele kosti hrobd vykopany spale
}. ny byly. (Znamot jest, ze mela-li inkv
b zice nekterou zemfelou osobu podezfel
kacifstvi, ze kosti jeji byt sebe dele jiz
hrobe byly lezely, vykopati a je spaliti d
la. Poz. red. Pokr.) Dvdr spanelsk
dodaval temto hromadnym upalovani
kacifn slavnostniho razu pfitomnosti svo
Cd fimskeho papeze byl desny Torgue
mada nejvyssim soudcem We vecech vii
' Kastilii, Leonu, Valencii Aragor
potvrzen. On zastaval 1fad svdj ST.
kym zufivYm fanatismem, ze "a Is rol
k jeho rozkazn $500 ,obrazd bozich' up
leno. Je-li dabla, pax veru mic dabels
W siho mad inkvizici vymysliti nemol
Ouch Gloyecenstva zastira hlavu svou
lem a rozhorlenim. Podobne zufila p
ny tireformace Italii. A tax naplneni I
mansti narodove hrGzou zd6senim,
80 iich nabozensky zivot byl OF raven ano