Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-07-18
POkraCujeme uza,nt.

Jei zprava, jiz nize podavame ma pra
vde zalozena - my il vetime, pax ko-
ma ddmysl lidsky v6ts dizzy, nezli ktery-
koliv svaty ba sam pambu. Clov6k O
panoval utroby zem6, opanoyal povrch, O
panoval vrtkavou hladinu more. Jediny
vzduch opanovati nemohl do te miry, ably
lei byl mohl pouziti "a prostfedek dopra-
Wy. Lee to Sc mu podatilo jak tuto po
lozena zprava dokazuje Jest to triumf
ducha lidskeho necsensi, nez bylo vynale
zesi parostroie. parovozu telegraph. Z
Ameriky plouti vzduchem do Europy
pres yelmofe atlanticke - tax mi ten nei
nov6isi v6decky skutek. Melot Sc dosud
"a nemozne pfeplouti ocean ballonu, je-
likoz pro mnozstvi rizny smer vrstev
vzduchu nelze bal6n urcitem smeru
hnati. Nez tato pfekazka, jak nize I'VE;
deme, pfemozena.
Problem ten rozlustil t6chto dud v6tro-
plavec Caspar Louis Flainarin, vykonav
gzduchem cestu Ameriky do Francie V
go hodinach. Vyjel Filadeltie We cty.
tex dne S. cervna 4. hod. ranni PoGet
divaka byl velmi skrovny, neiednalof Sc
tn reklamu, nybrz vaznou. vedeckou
zkousku, n6co posud nevidaneho. Ba-
Ion, iehoz fidici pfistroi uyadi pohyb
maly parni stroi, zvedal Sc vzdy rychIeii
az vysce ma 5000 stop. Kdyz dosabnu
to teto wise, dal p. Flamariu, vynalezce
noveho toho stroie, rozkazy stroinikovy.
Stroj zapiskl, koa Sc potala pohybovat a
balon Sc bral Sc znamenitou jistotou W
chodu. Pohyb bylo sotva citif, byl vsak
velice rychly, avsak pon6vadA Sc plavci
pohy ybovali proudem vzdachu, tedy pravt
tax rychle iako vzduch, muscle SO jim
zdat, jAko by byi ve vzducha nepohnu-
tenn. be t. hodine let6l balon mad neko-
lika parniky ma oceanu, Stere ho zpozor"-
valy a vystfely z del ho pozdrayily. Pr,
nj den peal ga techze pflznivych znamek
avsak po Clednach, kdyz Sc p. Flamarin
polozil spat, byl vzbuzen prudkyni sko-
Ky narazy baIonu. Vitr nahle sesilil a
kompas nkazoval, ze proud vzduchu sc
vrhnul jinym smtrern; p. Flanarin Sc
h'ed6l proudu yyhnout, doufalt re obrat
dlouho neootrva. Avsak lod byla hnana
stale k severn, zdvihl Sc protiproud ba-
lon byl slime otfaSan, souGas.e Sax obra
til Sc vitr opet a vetroplavci nohli pokra
covat ma cest6 k vychodu. Tfeti den vs.
pfinesl cestuiicim mnohe nepfijemnosli
We vTsi 1900 stop setkali Sc vetrem "a
padnim, ktery Sc staval kazdym okamzi
kem prudsim promGnil Sc osme hodini
prudkon boufi, ktera pohnula vzdu.
chem az k hadine mofske. Pohled na
mote byl hrozny, vlny iako hory vysokt
pnuly Sc vzhdru, mezi mimi cernaly 81
hluboke propast6 hluk rozboufonfcl
spoust vody rev boufe dorazely al
vzdalena boufe vzhiru balonu. Nahl,
zpozorov jeden yetroplavcI, ze balor
ma as ttl stopy dlouhou trhllDu, zarovei
poeal stroj s hroznou rychlosti klesat; boz
Re sice mirnila rychlost padu, nemohl;
mu vsak zabranit. Vsech pet cestuiicicl
P. Flamarin, p. Michalson, meteorolog
masinista lCdnik, byli jake zkameneli
Konecne Sc odhodlal lodnik, vylezl do la
novi, zasil trhlinu pfipevnil ma nj ku
plachtoviny. V6troplavci byli zachrant
nj. Mezi touto nebezpecuou operaci pfi
blizila SO LODI k mofi al ma 1900 stop, DO
: nenahlu vsak vystonpia az ma 5000 stop
} Rolem pate hod. odp. spatfili daleko n,
!, v}chode modravou caru; byla to zeme
Pdldruhe hodiny ma to, pil sedme, OPT
still cestullcl, pomoci pfikyapiysich ma.