Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-08-03
Belknap prOpusttn
ObZalOby.

Uplatsy ministr valky Belknap, jehoz
hanebn6 skutky pred malo mesici az do
duse zahanbily narod americky, n 9 yl
cd senatu odsouzen. Vetsina - poctem
35 hlasd proti 25 - shledala jej sice vim
n{m. Ale jezto die zakona tfeba dvou
tfetin hlasd odsouzeni dtcdnika sena-
tu obzalovaneho, musel Belknap obza
loby propulsion byti. A na iakem zakla.
de hlasoyalo onech % senator6 proti od-
souzeni Belknapa! Az ma diva prohlasili
vsichni, ze proto, ze senatu nepfisluselo
Belknapa souditi, ielikoz nebyl vice dfed-
nikem Spoj. stat6, kdyz cd sn6movny
poslanca obzalovan byl. Oni eminent
diva senatofi neshledavai ddkazy proti
Belknapovi podane dosti usvddcuiicimi.
Die politickeho smJsleni hlasovalo pro
odsouzeni tfinacte republikand dvacet
diva demokrati, prot odsouzeni sami re-
publikane 8 jedinou vyjimkOu senatora
Eatona Connecticut. DIvod t6chto pa
nI byl pouhou vytackou. Jest pravda,
ze Belknap nebyl vice dtednikem spolko-
wynn, kdyz dan byl v obzalobu; avsak
propusteni !eho z dfadu stalo Sc tax ma
hle a "a okolnosti tax podezfelych, ze
sveho casu vsechno slusne casopisectvo
soudilo, ze Grant ien tie pfitiny jeho re
signaci ptijal, ably jei pied obzalobou
kongresu zachranil. Snemovns tento umy
81 Grantdv prozfela zmafila jej hned ma
to obzalovanim Belknapa. Nez ale re-
publikansky senat, kdyz iiz soudni fize
nj, jez do nekonecna protahoval, zmafiti
nemohl, propustil chranence kdys ver-
neho druha Grantova obzaloby.
Tim ovsem Belknapa neocistil. Clovek
ten byl, podobne jake Dabcock, Dive od-
souzen, nezli soudni fizeni MIN zahaje
no. Vina jeho byla mad slunce jasneji
dokazana, nebot on sam Sc k nj primal a
po n9m zena ieho. Zalezitost ieho pax
zhorsily pokusy jeho pfatel, hlavn6 ale
Granta zacbraD6ni ieho. Grant prize :
tim resignace Belknapovy vinu jeho iak-
si stvrdil. On v6del musel v6d6ti, proc
Sc padouch ten ufadn d6kuie. Pfiselt
k nemu Belknsp tyafi ma smrt bledou a
tfesa Sc ma celem tele. a hlasem chv6ii-
cim Sc vypravoval mu proc Sc 1fadu
d6kuje. Republikane pax We sve horli
vosti stranicke vystrasili hlavniho svedks
Marshe 20 zeme a svalovali potom vinu
tohoto skutku ma pfedsedu vysetfulicihc
vyboru Clymera. Teprve kdy& Sc pre-
svedcili, ze Belknapa timto spdsobem ne
lie zachraniti, umoznili Marshovi navra
(z Kanady do Spoj. statG.)
Patrno, 10 kdyby Grant resignaci Bel
knapovu nebyl pfijal - on toho co sve
domitf utednik pocestny Inuz nikdy u
ciniti nemel - padouch ten nikdy by
odsouzeni nebyl mohl ujiti. nebof onecl
23 republikani, ktefi ma zaklad6 ieh'
propusteni dfadu prot odsouzeni hlaso
vail, byli by volky nevolky museli hlaso'
vati pro odssuzeni.
Leo Belknapovi timto vys)edkem i'm
, picmentu neposlouzeno, kdezto strana re
publikanska 81 nemalo ablizila, anaf ten
: to vysledek zavinila. Belknap budt
blouditi svetem poznamenan znamenin
4 padoucha, jez mu ami bohatstvi ami repu
blikansti pfatele jeho nesmazou. Lid a
3 mericky neni dosud tax otupely, ably ne
: cinil rozdilu mezi vetejnym zlodejem I
a poctivcem. On bude Belknapa co vefej
o neho zlodeje osklivosti miti bude je
mladsimu pokoleni staveti "a odstrasujie
& pfiklad kan vede pfepych, marnivost
J. pfilisna pen6zochtivost. V dejinach tet
b zem6 pax bude jmeno jeho ma vecnou pa
met stati vedle jmen nejvetsich americ
kych padouchd, jichz pocet poslednir
desetileti, otravne atmosfefe Grantov
presidentstvi, tax desuplne SO rozmohl.
ObraZ GrantOvSkt