Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-29

My nevedeme rozepfi o to, zdaz cirkev
vychovala same zlosYny, ale iedn6 to,
zdaz to co c;rkev a knezi JEFF u6i jest
.prave ci neprave. StanoviskO ma
Sc Jest touto alternativou co neipfesneji
yytknuto. Poklok bojuie prot neprav6
mu, at uti tpmu knee nebo nekn6z, otec
naroda nebo nejposledn6jsi syn ieho. Roz
pisovati Sc polemice p. Boreckym o
tom, zdaz uceni cirkve jest prave ci ne
prave, pokladame "a zbyteGn6 jsma pfc
sv6d6eni, BE on tom oupln6 nami sou
hlasi. Chceme jen tolik iest6 dodati:
kdyz n6kolik set tisic kn6zi nepravdam
posetilostem at v6dom6 at nev6dom6 u
81, nemdzeme je, kdyby karakteru nei-
bezuhonejsiho schopnosti obdivuhod-
nYch byh, pokladati "a pfatele pokroku
tudiz tlog6censtya, protoze die naseho
rozumu jen ten pokrokafem slouti ho-
den Jest, ktery pravd6 uci, praydu sifi
po pfipad6 pravdu skutkem spravou
zivota sveho vyznava. Jsou knezi osvi-
ceni svobodomyslni - ale to en We ia
re nebo kruha nejddv6rn6jsich drnhG
svych L oltafe a ma kazateln6 isou lhafi
ma mist6 bozim - jak sc stary Novak
kaledonsky yyjadfuJe-podvodnici meme
ne nebezpecni, nez ii vGfici ci ma mysl
ohmezeni. Pokud pokrytstyi "a ne5le-
chetnost platiti Dude, potud musime tako
ye kn6ze co neslechetniky pranyfovati
obhajce jich nebudeme a nemdzeme nj
kdy velebiti. Ze kn6zi lecos dobreho Wy
konali, to radi pfipoushme; ptirozena do
brota ci lidskost mnoh{ch byla mocn9jsi,
no4h ueeui cirkve, mocn6js nez umor
kntzsk6ho roIcha, mocnejs, nezli duch
papetenstvi ci jak modern6 Sc fika - va.
tikanismu. Proto ale nam co logicky I
myslicim AMI ma mysl nepfipada velebiti
je pro iich lid 5 k prednosti co K 6ze
protoze by zajiste co nekn6zi prednosti
ty byli ukazali Ano to odvazujeine Sc
tvrditi; ze co nekn6zi byli by mnohem
krasn6jsiho ovoce lidskosti a osviceuosti
yydal, nez co kneH - protoze povolani
to pfirozen6 dusavni vyvin jejich zadrze-
ii porusiti musilo. ze Kope nix co
knee odkryl slaynou daekosahIou prav
du hv6Adatskou, toho nikdy nebudeme
vyvozovati - ze by kn6z5tyo co stav bylo
yddt pfalo osv6tu p6stovalo. Vlohy jeho
neobjeyily Sc mozku ieho teprv6 kdyz
pfiial posledni posv6ceni, n e mel /
liz co GIov6k. Vzdtlani sveho ovsem
nabyl We skolach poneiyice kn6zskych,
nebot tou dobou byla vzdelanost IN o.
. m kn6zi, tou dobou bylo veskere
skolstvi rukou cirkve, kteraz ale nept.
stovala vzdelanost vzdelanosti AMI lidstvu
k ' al i, ale jedin6 k tomu, ably panstyi
sve tim vice rozsifila npevnila, cehoz
doklad6 name ma sta vice. kdyby ty
to skoly byly byvaly lepsi, svobodntjsi,
ne irkevnej 81, bylo by clov6censtvu
vice Koperniki t. ]. mud vedecky vyni-
kajcich zaslouziych povstalo. Roper
mix stal Sc myslitelem objevitelem skye
l6 pravdy hv6zdafsk6 vzdo r knezskym
ins,itucim a pfese vsechny pre-
kazky, iez tou dobou vsemohouci cir
kew snazivemu, vysoce nadanemu a SINE.
l6mu bludoborci cestu stavila. Ze cir.
kew co cirkev nesdilela Kopernikem las
ku k pravd6, vysvit4 toho, &e kniha ieho
De revolucionibus orbium coelestium" %
pfevratech tGles nebeskych) polozena by
la ma seznam knih zapovtzenych Index.
Dale, ze hlavni vykladac, rozmnozitel
utvrzovatel nauky ieho, Galileo Galilei
vGznen tryzntn byl Cd soudd inkvizic.
Mich az odvolal col ovsen p. Borecky-
mu nazbyt znamo. Abychom uvarovali
Sc podezfeni re slep6 pouhe vasne "a
tracujeme knszstvo, vzpominame iest6 ne
kolika jinych kneA We vedach, umenich
osy6tove praci proslulJch - Rogera Ba-
ca slavne pameti, 0 n6mz sme techto
listech nelednou pojednali; Savanoroln
Vlacha; slavneho Abelarda Francouze;
Jana Husa; Giordana Bruna, ktefi We.
sm6s knGA byli vesm6s tez lasku 4
pravde, svobod6 vzdelanosti smrti muee
nickou zpecetili. Pan Palacky
Pravi, ze toho, bylili n6kterem spoil
ku nektefi nehodni nesmi sc po spravedl
nosti vyvozovati, &c by celY spolek byl
spatny*). Nez ale bylo by historickeho
y V pojednani Palackeho ,,Nekolik
SLOW nabozenstvi wire" ctene: ALE