Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-20

mu bylo lze vy6isti ot kdyz mu re-
teruiici radni oznamil, ze musi svou vypo
we'd co svedek, iak to zakon fedpisuie,
stvrditi pfisahou, ia Sc zp6eoval tax ueinit
a Uplnym klidem pravil, ze ie neznabo.
hem. ze lie hotov, podati soudu zpravu,
jakou 81 zdda, die pravdy, te ale pfisahat
nebude. Forma piisahy, iak il zakon
pfedpisoje. MEDIA Sc mu die ieho nahledG
osobnim o bohu bjti vizici, a.on, ienz ma
ku hr'bu ienom iesl5 krok. ze pry nechce
syedom sye oOulit ntjakou lzi Vsecky
vyhrdzky trestem We eni ma pentz,ch,
nebudei pt.sahat nezpomohly. yJmsni
nemam. prayii prost6 a chceteli mne We
ytzeni zivit ie mi to upln6 who'd. Go
mel soud emit: kdyby Sc nebyly sirany
vyrovnaly, byl by musel mu2e toho k pfi-
SAFE mutt. - Nasledkem toho pfipadu
sesel Sc lined y dplnem poGtu videhsky
soud obchodni K porade v6ci. Soud Sc
vysloyil zfeim6 jednohlasne, &c formule
pfisezni We SVEN nyn9sim spisobu nedo
statnie a uzavfeno podati ministru prav
ptedstaveni, abr pfedlozil zakon upra
vent ptisahy zvlast vzhledem K vzr6staii
cimu po5tu bezkonfesionelnich Oh DOLBY
te uplynula leta. ale pan minstr prav
uemt dosud kdy. bJti pam6tliy y5ci tax
dilelite
PoPravy pred emasty
/ ety. Y prynich mtsicich roku 1925
bylo okoli Blna "a DOLBY yederni nocm
mnoho osob ma silnici o.oupcno a obytei-
ne tez zabito. Vznikla toho poyGst. zc
pry kolem lamani na popravisti kol
slezaii lidi takto muti. Avsak brzy by
Ii dupadeni cyt katori holomci, ktefl
loupeue ytci mtste prod4vali, a ii sc
pred souIom vyznali, zo ora loupezna pre-
padani nedaleko popravist5 paehah. Dya
z mich byli kolem lamani sice joden pro
tn yrazdy, iez ma sy6doni mel, druhy
proto, le byl ieiuomu kolem lamanemu
srdcc ttla yynzl, totez pax sn6dl, ably
pry me- odhodianost ku vrazd6ni. Pryni
v kratce ma kole zemfel, ale druhy zemfi
Il nemohl. pontyadz mu nebyl kat kosti
dobie spteraiel, tax ze no ami do kola
vplesti nemohl, nybrz tenuz piigazati
musel OJsouzenec stale kfiGe. &c Sc mu
dtIe bezprdvi a TRIAL sebou ma kole TAX
prudce, ze myslei, ze Sc utrhne. Protoz
no kat poznoyu kolem lanai zeimena
do srdce tIoukl, ale sc steju6 nepfiznivym
yysledkem jako popry6, pfi Gcmz hfisnik
stale reptal a prot tomu professional. pra-
vt, ze on svt pravo ii4 pfetrptl, tudiz
ze ma pusttn byti, ably Sc mohl zodpoyi-
dati. ka' vsak ma to nedbae. poznoyu
ho ke kolu pfiva .al TAX staff nechal.
Nrah stale je-tt m,uyil a O. hodin6 We
Ger tax slime kiitel, ze no az do pfedmtsti
bylo siyscti. kdyz k n6mu hd6 yysIi,
zadal o knee, a tn K n6mu piisli diva
pateii jezoyitG pocholnemi, jimz Sc &c
vidal a iednu zenstinu, ma kterou by XII.
We svtdectyi dal, vysvobodil. Kdyz Sc
pax rano kat Ease na poprayistt odcbral,
ralezl jei iest6 ziyGho a mluviciho, proGez
ho ranou DO srdce zastfeli.
Il 0 60 svata m 5 a Bette.
me a Jerusalem6 Weldon Sc yc!kou d6.
8lednosti jiz po mnoha leta prayidelne
0 vanocich a vice iesi6 yelkonocich, iez
padnou steiny Gas jak u Rekl tax la
toIikd, biii fezou Sc tn ma vzajeln fimsti
kntzi feckyni. Jiz r. 1853 byla otazka,
ktere cirkvi ia mista nalezeii, zdaliz rim.
ske neb cafihradskh, pfedmetem tuhych
sporu, bojd diplomatickych a konecn6 "a
minkou valky krimskt, aysak rozfesena
neni ami podnes Turecka ylada necht
vyda iakykoliv fcrman ncb nafizeni, ne.
ma zadne platno8ti, dokud doyena strana
sama nema te moci, ably prayo 81 ziedna-
la; y6bec moe ma III vetsi 1lohu nez pra
vo. LonskGho pidlonsk6ho roku kryavili
81 hlavy kneA obou cirkvi pravo vla8t
nicke cesty k ieslim, kde Sc Kristus naro.
dill zaslon pred hrobem bozim. Drive
bojovala rozdmychovala boi 0 ia mista
l diplomacie dyou stat6, ruska We pros.
Ptch Cafihradu, francouzska We prospech
RIma. Francouzskd nabyla po krimske
valce "a ylady Napoleona ILL., pfevahy,
avsak pozbyla j opet Sedanu. Boi di.
plomaticky posledni DOLBY pozby vsak
vyznamu. jedn6 Francie snaH Sc opet,
ably pro sve klerikaly mista ia ziskala.