Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-07-08

dom6nkam, a krok takovy skodil by val
ne popularite me lidu obecneho. Rad
bych promluvil kralovnou soakromi,
mezi ctyrma otima.
PAX zndm jediny iest6 prostfedek.'
"A ten iest!'
HE'D Sc dostati do ss III rianonskych,
kde kralova casteji cel6 ao iiny samotna
Sc prochazi.'
,Jak to visp
Cd pfftele sveho, zahradnika Yer
sailles-u.'
,Musim Sc muzem tim seznamiti.'
To neni obtizn6'
ALE, pro bah, nevyzrad mu jmeno me
- pfed5tav mne co basnika, malife -
iak Sc ii libi = jen nerci, ze jsem Mira
beau.'
,Pfedstavim t6 co naruziv6ho pfitele
kvetin, ktery touM seznati rozsahl6 kv9t-
Milky v Trianon6 Versalles-u.'
Mirabeau byl velmi potesen. Celych
Sedm dni motal Sc zahradnimi chodniky.
aniz by cile sv6ho dosahl, aneb pfedm6t
neukojne touhy sve ien spatfil Z rama
osmeho dne byl tax stastnym, re octnul
Sc kralovn6 ma blizku. Stala mramo-
rov6ho vodojemu, We kterem stfibrne
zlatoleskle rybky 81 pohravaly. V pfc
svedceni, ze kralova jest samot6, chytfe
k nj pfistoupil podal il bilou rdzi.
Vase Velitenstvo. - zapocal, nez
razem zpozoroval, ze Sc komorna kralov-
ny, pani de Campan, blizi. - Odstoupil
"a kef tise Sc vzdalil.
Innate toho muzeP ptala Sc kralovna
Marie Antoinctta
,Nikoliv, Vase VeliGenstvo,' odpoved6-
la pani de Campan.
,Byl tax drzym, a podal mi tuto rdzi
zde. Hledte, obraci Sc pozoruje mas
.--- Jaka sm6lostp
Pima hn6vu vhodila kralova rizi do
sumneho vodojemu.
,D'able - pomstap skuhral Mirabeau
a padil re sadd.
,Kdo by to jen mohl bytF ptala Sc ko.
morna celia ustrasena.
,Blazen, nikdo lee blazen, draha Cam
PAN, odvetila Antoinetta.
Cd te chvile, We kter6 Mirabeau opustil
Trianon, byl dhlavnim nepfitelem dvoru.
Nemohl nikdy zapomenout, jakym
chladnym opovrzlivym pohledem Who.
dila kralovna rdzi jeho do vody; trpce
dotklo Sc no pohan6ni TO, on citil Sc byt
ma cti urazen5m pfisahal strasnou po
mstu. Horouci laska ieho promenila Sc
nenasytnou East a cd tech dob vsemoF-
ne pracoval, ably nenavist tuto mez pfa-
tely lidem co neivice rozSifil.
Dne 90. Gervence 1889 vstoupil Ludvik
XVI. neocekayan6 do narodniho shro-
mazdeni. Ma mist6 fadu skvela Sc ma
prsou jeho ut6sena bila rdze, kterou mu
kralovna sama pfipjala SO slovy, ze Sc il
snivalo, kterak kvitek ten nynejsim iich
krnsn6m postaveni stal Sc osvoboditelem
z nestest.
Kral mel k zastupcim rec vyzJval
je, ably nezneuzivali moci sv6, pamatovali
ma pfisahu branili udrzeli dvdr pa
novnicky neuvrhli vlast nebezpeci
Ale slova ia neucinila ma pfi-
TONNE zadn6ho doimu. Mirabeau hofel
hnevem, kdy ma prsou krale
uzfel bilou rdzi; nepocbyboval vice, ze
ho Antoinetta pred kralem prozradila.
Jakmile Ludvik opustil sin, vstoupil
Mirabeau ma tribunu mluyil rec, ktera
jako buracejici hrom udefila do nsi dvor-
nj strany. Vysledkem ohniv6 teto feci
bylo poslani markyza de Brez6, ktery
lmenem krale pfinesl rozkaz, ably shro-
v okamzeni Sc rozeslo.
Neocekavany tento krok pfekvapil
mnoh6 vetsina vyslancI chystala Sc jiz
opustit die rozkazu kralova poradni dvo
ranu. Tu re stfedu mistnosti owe Sc sill
ny, ohromujici hlas, ktery moci carovnou
kazdeho k mistu pfikoval. ,Vyfidte sv6-
mu panovi, ze neustoupime leda boda-
kamp Byl to Mirabcau, jenz plamenna
slova ia zahfimal "a odvetu rozkazu kra-
lovskemu. Markyzi de Brez6 nezbyva-
10, nez vratiti Sc do. palace sc zvesti, ze
vyslanci poboureni fe6i hrab6te Mirabe-
au nechti opustit mista sva, dokud pry
s bodaky rozehnani nebudou.
Kralovna omdlela slaby Ludvik ma
smrt zesinal.