Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-03-02
Move taj1CSti FafilSk6.
Roman vC troCr iiiach
"a
E0HS0NA IBRRAIL.
Ztfanc. puiosH H. A,
Tl.emne dedicIvi.


Ease zadumal a numlnl: ,,Mu
Boze, c b il miluji?' - kdyz Ba
stiea Odthazel, aby vvkonal rozka
y, jeho, sklonil Armand hlavu
prsrum podpiraie j obema ruka-
ma o stitl.
Stin vstoupil pred zraky jeho,
ST II nebohe Marty, divky kterouz.
to byl TAX horoucne miloval, ji2
byl nadarmo usiloval vyrvati mo
ci zlofeeneho muze a jiz mu pfece
Andrea uchvatil.
A upominka ttto iedin6 a osud-
ne laskv, kteraz tax zatvrdila srd
&C jeho, vzesla nahle srlci jeho a
iala So vzpirati nov6mu citu, jenz
povstaval nitTl jeho. Ale ;sou
lasky, iez smrt tax dplne re srdci
stiri, j,ko vse, co byva dtlkou Ca
Su iako vetreln Odneseno.
Slastn6 i trapn6 upominky vSe
mizi beze stopy dust lidskych, a
t6nz srdci, kde odeiayna pano
val zen smutek a kde zdA Sc byti
nemozno, aby nova nadeje zapou-
stella kofeny, povstavi znenahla
tax iak by nevedon.ky novy cit
lasky ma mis,e dtivej;i lasky "a
Sic.
Stln Marty tanul chyili Arman-
dovi ma mysli, "a MIN vsak bro w
stupoval milostnS obraz usmiyajici
Sc blede tvafe Johantiny. | zdalo
Sc mu, BE upominka ma smrt Ia
nika jako sen a jake obrazy mlho
We, jez zahaluii rama vrcholy alp
skJch hor jcz pfi prvnim paprsku
vychazejiciho sInnce mizi, a jakoby
zvecnela, ustupujic pameti jeho,
volala X nemu:
,,Dost pfetrpel isl pro mne, Ar
mande, nyni budiz stasten 80"
Zatim upominka ma Martu vypu
dila u Amanda z Kergazu upo-
minku novou; vzpomel 81 na An
dreu.... ma Andreu, ytelen6ho
ducha zla, tohoto zvrhleho bratra,
jenz zayrazdil matku svou, jenz
vychazeie domu, nemz lezela
jeste tepla mrtvola hrabete Fell
pone, nejhroznejsi vyhrGzky tyaf
metal.
Cd toho dne, kdy Armand Eve
del, ze vazan jest Andreou pas
kou pokreyenskou, ustoupila neni
visit jeho bolestne dtrpnosti. Vedel
zajiste, ze srdce pfevricen6ho
mladika jest zkazeno navzdy,
jest odloucen od neho propasti, ja-
ka oddeluje dobro cd zla, cnost cd
nepravosti.
Maje Armand najednou ohrom-
ne jmeni, jez malem by bylo pfi.
pablo Andreovi, chtel, pohnut jsa
citem slechetnosti, sdilet je Sc zvrh-
Iym bratrem.
Avsak nahly strach mn tom
zabranil. Nebot echo by asi ne
dopoustel Sc clovek, zrozeny k ne
pravostem k MIN nakloneny jako
umeIec k umeni syemu, kdyzby
mu bylo hojne penez poskytnuto?
Zdaz bb nepomyslel neslechetny
Andrea, aby proyedl pekelne "a.
mlry sve, jez by ochotne sdelil
Armandovi "a one noci pfi mas
karnim plesu, jsa oden "a dona
Juana?
Tedy nechal Andreu odejiti, vsak
nazejtfi, kdyz byla posledni cest
prokazana hrabeti Feliponovi, dial
jej hledat po cele Pafizi.
Snad ho chtel pfece pfivesti ma
dobrou cestu otviraje naruci tomu,
jent ho byl proklinal. =.
Vse bylo nadarmo; Andrea zmi-
zel naprosto.
Po nekolik mesicl, ba po cely
rok byIo nejbedlivejsi patrani pana
z Ksrgazu 20 smizelem bratru
marne.
Nepoehybne ze ucinil v zoufal'
stvi zIvotu svemu konec, vida sc
yseho jnsnl zbavena.
Armand sam ysak nepflkladal
teto domsnce viry. Vzpominaje ma
pohled plnf nenavisti, jakym O
poustel otcovskf dim, ma kletbu,
liz vynesl ma toho, jenz no statek
pfiprayil, vedel dobfe, be boj k Le-
muz byl vyzyan, neni konce, a
ze clovek povahy hrabete zije jen
proto, ably Sc pomstil, jinak ze jest
mu zivot nesnesitelny.
nuf.x.l @nI., Sa aa o. pfrn n