Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-02-10
ZajimavOSti.


D6lnick emu hnuti B ell gil
nelze jiz nikterak upfiti vyznamu polite
kGho. Jet vGru maloktera zemG Euro
pc, kde by sc pom6rn6 male 3alo tolik hof
lave latky mezi d6lnictyem, kde by soci-
alismus zasady intcrnacionaly tax hlu
boce byly zapustily koteny, iak male
Belgii. Y cel6m N6mecku, prot n6muz
Jest Belgie co do rozlohy poGm obyva
telstva pravym stateckem, pfihlasilo Sc
pri poslednich volbach k zasadam social
stickym uhrnem as 100000 volicd, kdez-
to v maIieke BeIgii bylo iich pres 200, 600
Jest to ostatn6 velmi pfirozenG. Nikde
snad neisou pomery majetkov6 tax ne
royn6 mire rodtleny iako Belgii; JET
tam mezi 9OS.0O0 rodinami pres 10000
tlkych, iez ziti musi pom6rech velce
nuznych, dalsich 266.O0O rodin ziyi Sc
primo zebrotou, cili, jak ufedni Erase fika.
odkazany jsou Ina vefejnou podporu".
Potyrzuiet Sc zprava, ze jiz cd minuleho
leta dopravuji Sc do Belgie neusiale pus
Ky soustavy Remingtonovy ze delnikdm
prodavaji Sc "a pravy bagatel + fran
XII. A vdci vsemu tomu nyntisi ylada
dpln6 mlci!
Jest to pochopitclno, poyazimel, ze Sc
klerikalni yldda pred nastavajicmi volba
mi chcdkaiistiti podporou strany dclnicke.
kteraz ak Sc zda jest ochotna "a ntktert
Gstupky klcrikalcdm opttnt y6'sin6 do
pomoci. Ostatn5 by to ncbyl pryni phi
pad, 4e Sc klerikalov6 k dosazcni svych
15elI spoiuii, neigystfedn9isi stranou
politickou - s komunisty.
Skolstyi Rusi. Ma Rrsi "a
ycdla sice yIada povinnou naysttvu skoI,
ale o skoly a ucitele Sc nepostarala. Schi
zit Rusdm nomGnG nez 10000 skol a to
lik6z utiteld. Pon4vadz pax tech .. 900
skol, jez Rusov6 mai, trpi nedostatkcm
jak uciteld tax vhodnycl mistnosti skol-
Mich, mea by sc ylada dive o skomi bu
doyy n ucitele postarati, nez zacne pony
5leti ma proyad6ni nucenG navst6vy skol.
nj. Vtru, vtipny to zakonodarce, Donu
cujo rodice, ably ditky sve posilali do skol.
iichz neni ty jenz isou, nedostatkem
uciteld trpi
Vlada hodla zfizoyati zponenahlu uci-
tclskG seninafe podnikati stayby no
vych skol, aysak na ttraty obci a guber.
nil. Tim rozmnozena budou znaGnt
bfemena obecneho lidu, COZ by nemusolo
byti, kdyby vlada nemen6 desatou cast
obrovskeho jm6ni pravoslavn6 cirkve,
ktcrez beztoho nicemu neslouM nez k
vyziyt nGkolika set ti8ic poneiyice ney6do
mych, surovych linych popd nadhery
milovnych hodnostafd cirkevnich, zabavi
la k zfizovani potfebnych skol j pouzi-
la. Ale tax moudry krok ocekayati cd
ruske vlady bylo by - blouzn6nim.
Prohlaseni ,,panny orlean-
e" "a syatou stale Sc nyni heslen fran
couzskych klcrikald. Papez zaslal t6
pficin6 die ,,Osservatore Il mano" fran
couz5k6mu ministru osvtty Walonovi
(spi8oyateIi ,,dtiin Jobany d'Arc") zvlast
nj breye, kter6m Sc prayi dosiova mezi
iihym: ,,Zajiste nikdo neuzna, &c bah,
jenom chtGje pokofenou Francii znovu
povznesti poskytnouti j zakonit6ho kra-
le, vyvolil 81 slabou bytost, ably slime po-
rail- ynuknulte mladGmu vesnickemu
d6vceti podivuhodnou odvahu Primo
zazracnou znalost veci valecn|cb poll
tickych." Temps k tomu podotyka,
ze, bylli v6bec na pannG orleanske spa
chan ,,zloein nevd6kn," nestalo Sc to sc
strany nepfatelske, tedy cd Anglicand,
nybrz Sc strany franconzskych theologG,
prelati doktord, ktefi vynutivse ma nj
zneucfujici vyznani, pfipravii
il az ma hranici; Johana dare nebyla
pro politicke zlociny syetskymi soudy u
tracena, nybrz co carodeinice soudem in
kyisienim. - A tataz cd ueomylne cirkve
q carodejstyi obyin6na potom upalena
diyka ma tomto stoleti touz neomynou
cirkvl "a sgatou prohlasena bJtil -
Rec Jul. S i'm on pronesena po-