Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-10-10


nj. Jeli tento ucin6n, snadneji odvdzimt
SO druheho tfetiho, name vyhrano
Jeli koule narazem b6h uvedena, nelz,
j jiz tax snadno zastaviti. Co so pryui.
no punktu tyce, ucin6n iiz prvni krok ,
ltalii. Nekolik obci zvolilo 81 zcela sa
mostatne, nedoprosuiic SO schv&leni do.
tycnych biskupG, farafe sve. Vlada pax
lsouc We veci te rozsouzeni pozadana,
dala "a pravo obcin Cteme tom v
prazske ,Pravd6' nasledujici:
,Otazka: k cemu Sc zlobiti knezmi dc
sazenYmi cd jezovitsk6 kurie vatikanske
a proc 81 nevoliti vsecky kn6ze, cd neiniz
SIGH do neivyssich sam, ia rozciluie nyni
income vefein6 mineni italsk6.
Dv6 razne obce blize Mantovy ucinily
pocatek, Mai tam pekne fairy u ODE Sc
nedavno uprazdnily. Obce, iez zovou SO
Paladuno S. Giovanni obyvany jsou Ii
dem velmi pokrociym dusevne tilym;
umlnily 81, ze nevezmou kazdym kne-
zem "a vdek, nybrz vyhlidly 81 kn6ze sa-
my, ktefi 50 jim zdali byti poctivymi svo-
bodomyslnymi vlastenci. Biskup Rota
vSak cht8l jim mermomoc vnutit sve
stvdry, upiral osadnik6m vsechno pravo
,pfedpisovati cirkvi' (kdo pax ie tech
svatousku = cirkviO necht6l ieiich
odporucencich ami slyset. Osadnic tedy
ncbyli lini, neptali SO ma wa em Ease pa
ma biskupa, nybrz sesli Sc hromadu We
svych obclch, zvolili 81 farafe podle sve
chuti a uvedli 81 je ma svou faru. Rozumi
SO nynl byl oheh ma strese. Biskup hro
zil vyobcovanim, kletbou, Rim oba kneze
pod pfisnymi tresty vyzyval, aby far ne
pfllimali atd. Vsak ami novi faratove.
ami osadnici nedali SO zviklat. Ponevadz
ale drza hierarchie kficela o vettelstvi. 0
loupezi, vedouc 81 TAX jakoby fairy ty by
ly leJim vlastnictvfm nikoli maietkem
lidu vtticiho; obratili SC obyvatele Clio
vannstl Paladunsti ma vladu o pravni
rozsudek pomoc. a ylada rozhodla We
prospech lidu. Bee ohledu M to, 70 fe.
ceni farafove nebyli dosazeni potvrzeni
hiersrchii fimskou, prifkla jun vlada ital-
ska tary Sc vsemi prislusnymi duchody
20 zadusl. pon6vadz, iak ddvod rozsudku
znel, katolicke obce 81 tGchto kn6zi zada.
j a Ie ga sve farafe uznavaii. To byl pry
nj ptipad ltalii od nepameti SpGso.
bill, rozumi Sc, obecnou sensaci, dosel
brzy - nasledovani Jiz asi We tfech pro.
vinciich name tom priklady, ze lid 81
voli sve farafe sam bez ohledu ma kirk
Vatikanu.
Ably pax hnuti toto nebylo jezovity u
duseno, sestupuji Sc probudili narodovci
po mestech zfizuji jednoty svobodomysl
nych katolikd, jez mali "a 1cel uskutec.
nit program Cavour6v: pSvobodna cir
kew We svobodrem state" - We smyslu ie-
dine spravnem rozumnem. Kdezto to
tiz ultramontani zmocnili Sc iak znamo
tohoto hesla, ably mu podlozili smysl ta-
ky, ze cirkev ma bft 1plne neodvislym,
vSemu dozoru Sc vymykajicim staten We
statu, pravi stoupenci Cavourovi: We svo
bodnem state neni misto pro zfizeni des.
poticke: Cirkev fimska musi Sc stat nei
prve We SVEN celem zfizeni svobodnou,
musi Sc vratit k tenn zakladdm demokra-
tickym, ma nichz vyristala prvnich sto
letich po Kristu, takova cirkev bude pax
miru a volnosti ziva We statu, nikoliv
vedle statu nebo mad staten Tax tomu
chtel Cavour, ten byl smysl jeho posvat
neho slova: ,,svobodna cirkev We svobod.
mem statu."
s jakym ohlasem snazeni to Sc potkava
lidu, znameneite toho, re jiz same
Neapoli, vykficene svym pobozndstkaf-
stvim, zfidila SO jednota pro osvobozeni
katolikd': ,Societa Emancipatrice', kdez
to Rime, pod okny Vatikanu sestavil Sc
spolek ,svobodomyslnych katolikd' pracu
jici k tomu, ably jiz pfisti papez byl volen
lidem fimskym nikoliv nekolika iezovit
skymi stviirami. #ne3
ErhSka wilma