Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-11-04
IE BOHEMIAN PRINTING co, 1O4 Croton Str CLEVELANDO
Sobota dine A.. Iistopadu1S76.


zmenu hrozi sc in Popatfte do Europy.
Jest to strana knezska, strana kralovska,
strana slechticka, strana priyilegovan ycls
bohaci, jake monopolistd, peneznika a
iinych piiavic odirateli naroda. Tyto
strany klnon zm6n6 q zjakych pficin?
Protoze je bud liz pfipravila nespraye.
dlivop nadyladu mnohe vyhodne VISA
dy anebo &c je hrozi nc pfiprayiti.
Zm6na Jest jim protivna jake, dovole-
MIN, dablovi konpel We svecene vode,
anebo divok6 seine vykaceni pralesa, a.
nebo'zlodeI svetlo ouplnkaa nrpdra. uni
forma policajta. Ohi SO j d6si, jake zlo.
povestny babylonsky kral dvIr ieho
osudnych slov meme, tekel, ufarsin!
Aysak, zmena, podobna bajecn6 hofe
magnetoyG, pfitahuie neodolatenou silou
vsecko vsecko okrnh svdi. Jako We
kov6eny osud, sedi ma zuloyem tr6ml
SVEN vladne vsemu, sama isouc neo-
vladana. M6ni yse, jen ona sama Jest
nezmenitelna, t. j. ona sama nemIze ami
ma okamzik pfestati. -- #N
Popatfme do naseho mieho Rakouska.
Pred sto lety prohlasena tam vlada n6nl-
einy.a nemectya. Do roku lS4S platla
rise ia za neprdlomnou hradbu zpatec-
nictvis Jednim rokem Sc sfitila ac Sc
zradcp revoiuce (zlneny) A. Bach ze
vsech sill namahal, ably il opet postavil,
byla skoro ma dobro rozlnetena u Solteri-
ma. A iakych zm6n pfineslo Rakousku
poslednich patnacte letl O Rakousku
tvrdili statnici stare skoly, metternichov-
ske a z CAST josefpske, ze jinak neudrzi
50 iee despotismen, lidoSlAdoa. a aihle,
konstituGni cd r. 1860 az DO r. 1861, u
herske vyrovnani, halicskou sainospravu
doideli k tomu, pfetrva ] vyrovnani
narodem ceskym. A tento narod 6eskF
Co pfedpovidali politicti proroci, ovsem
NGnci a odradilcis
Mame to vsichni 1--WE pam6ti. Bude
pry to nest6sti pro risl osvetu, nevyrve'
Ii Sc tomu narodE jazyk, dovoli-li Sc a.
by zil. Nuz narod OIL, rec ieho libo-
zvuGna zazniva opet ma Vltave q Labl,
cd Sumavy az k Sn6zce belohlave, rise
rakouska pfedce stojl tim pevnell stat
bude, az i Y ohledu politick6m nadejdt
enema narodu Gcskemu. pfizniva. Osvet'
pax probuzenim naroda naseho zlskali
neslnirne; vyvstal mem statecuy spola
delnik ma roll vzdelanosti vselidske.
Rusko chtei zapadni statnici szatlaclt
CO barbara vzd6lani nepfistupneho nazpe
do Aisle, "a to ale pfijali do fady stat
yzdelan5ch Turka. Rus nedbal tC
no, ale poslusen zakona Snaeny tlacii
silou neodolatelhou do vzdelan6 Europy
stal Sc neimocnejsi europejskou fisi, po
stara SO nepochybn6 to, ably barbarsk
Turek zatlacen byl tam, kan Rusa pre-
tuse nynejsi velikosti moci jeho poslla
do Aisle. Vsak sama Aisle polovi'
pfipadne tomu Rusovi, ably i'0st1et6
- ably j poevropstil.
pohledme ma Francii! Behem ctN
;; stoleti videli jsme tam trdny obnoyov
., a Ease kaceti, narod pod patou despotu
seryilnosti hanbe hynouci Ease k d
"a. stoinosti sve znovu Sc zrodivsi. A nar
!; neien trva neoslabeny v zivotni sile s
la ale rozhoinil otuzil tuto svobodou reI
A. blikanskou. 86$t Fsk&66E#a
tai A COZ konservativnL znenu nah
H. nemilujici Augliis Bshen patnactl
i asi sestkrate promenilo SO tam mlnist
81 stvo, t. i. tolikrate vystfidaly Sc tam
OH Wade strapy. - v Angli.ku zije ma
UI tomuto nejpfibuzn6isi, protoz pfiklat
hin ieho d9;;n hodi SO mnohem pfipad
za. sem. Pamatuiem se, -ze kdyz pred