Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-22
HOdina dvanacta Sc bIizi.

doseely jiz tax daleko, ze sebe zoufales
1sili diplomacie nezadrzi katastrofu
Vsecky pokusy usmfeni nebo pokofen
povstalcG zmafeny ziedne strany ned1v6
rou t6chto tureckou vladu, kteraz iak Sc
ukazalo byt vile mela nema prostfedka
aby hloubeji zasahaiici opravy provedla,
drnh6 strany tureckeu zaslepenosti, KITE
raz nechce vid6ti propast, jez turecke
panstvi Europe iiz iiz pohlcuje. Mimo
to vzrosta sila udalosti do te miry, ze liz
neni moci ami Turecka aniz kohokoli
iineho, ably moh1tny a zelezny postup a
vyvin jeich zadrzel. Severni velmoci,
totiz Rakousko, Nemecko Rusko ucini-
ly zaiiste sec byly, aby udalostem ma w
chod6 postavily nepfestupnou mez, ale
marnG. Katastrofa Sc blizi, velmoce Eu.
ropy, hlavn6 Iii prave jmenovane mocno
sti musi Sc rozhodnouti, jake postaveni
vdci nj zauimou. Rakousko ma ma Wy
branou: bud We spolku Ruskem rozfesiti
vychodni otazku We prosp6ch zveliceni L.
zemi sveho anebo spojiti SO Nemeckem
prot Rusku tedy proti Slovanstvu a to k
iedinemu uzitku N6mecka, iez cd mnoha
let Rakousko tn lsti Gskokem, onde
moci zbrani zene do zahuby. Ze Nemoc
ko pfipade vseobecne valky ma vycho
dc Rusku stati nebude, jest vice nez
pravd6 podobn6. Ono by jiz velmi RADIO
vymanilo Sc ruskeho vlivu t. j. splatilo
ruskou pfatelskou pomoc "a valky pru-
sko-francouzske cernym nevdekem. Phi
hodna chvile k tomu zda Sc nyni nadcha-
yeti, nebof ze strany Francie, kteraz jiz k
vIli svetove vystav6 prImyslove, ma
pfesrok ohlasene, mir zachovati musi, ne
ma sc echo bati mize tudiz ysecku silu
svou soustfediti oslabenf potent Rus
ka. Nedavno pfinesly ultramontanni
tasopisy n6mecke zpravy tajnych pld-
mech pruskych, zosnovanIch jak obycejne
ma tlcet vrub Rakouska. Bismarck "a
da pry, ably Rakousko korunou eeskou
vsemi d6dicnymi zem6mi pfistoupilo k
nemecke jednot6 t.j. aby obchodn6 vo
jensky fisskym n6meckym zakondm SO
podrobilo, zacez mu d wolf pfivteliti 81
n6kter6 nyni tureck6 zem6 jake Hercego
vinu Bosnu. Plan tento, jakkoliv sme
ly, neni prav6 neuskutecnitelny, povaI-
meli, ze touto dobou nebohou fisi rakou-
skou kormidluji diva horlivi pfatele Ne
mecka a obdivovatele Bismarcka, An
drassy Madary a Auersperk prusa-
ckym dstavactvim. To jsou ovsem plany
a kombnace mozn6 sice, ale prozatim u
skutecnGni svemu hodne vzdalene. Jisto
vsak Jest, ze Nemecko vtira Rakousku
sv6 pfatelstvi a ze hlavni nemeck6 taso-
pisy, iako Kolinske noviny, Weserske no
yiny a jine zajizdeji 81 velni neslusne a
vyzyvave ma Sl)vany Rakousku a Ru.
sko, iehoz politiku nazyvaji oboietnou
ano ptimo falesnou hrou, vypocitanou ma
osaleni Nemecka a Rakcuska. Zpomen-
me 81 pax na nedavne zpravy vazne roz
trzce mezi Rakouskem a Ruskem - kite
raz mimochodem feceno nejspise dskoc-
nym pletichafskym N6meckem nastro-
Jena byla - a situace nyn6jsi objevuje SO
nam dosti jasnou. -a1 -,
A mad touto situaci zableskla SO jako
rudy blesk zprava - G Cerna IL ora
opovedel Turecku valku ze
liz 1000 Cernohorca do Hercegoviny
vpadlo, kde Turky po starem chvalnem
zvyku bez milosti rubaji. Soucasne zve-
stuie telegraf, ze armada srbska ma chyat
mem pochodu k pomezi srbsko tureckemu
Sc naleza, "a nj pax ze Sc dopravuli veil
Ike zasoby stfeliya a ze knize Milan co
neidfiye narodnim jezdectvem do hlav.
niho stanu SO odebefe. - Pakli Sc pr7nl
zprava ,potvrdi, neni pochy bnosti ze i
Srbsko, kterez jest ma Cernou Horu zarli
yo. prave teto zarliyosti Turecku valku
opovi valecDy rel zapocne ma zelenaii-
elm SC Balkane We vsi opravdovosti.
Srbsko dostalo ujisteni, 70 Rakousko
nezakroci - tax mu neyadl mic ably
povolilo bojechtivosti ldu a voiska. Zds
Sc, ze mocnosti ponechaji Jihoslovaudn
vymlatit Turka Europy, nacez sc de-
leni dedictvi jeho dostavf. Mozno tez
ze budou nuceni drive zakrociti, nebot po
tvrdili Sc zprava, ze sultan zamysli vzty
citi ma dzamii sofiiske posyatnf prapo
prorok1v, ably timto desoplodnym sym
, holam roznAlil nabozenskY fanatismu