Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-10-19

West Virginii do jiste miry Ohio
zoufali. Oni potfeboval Indianu k ,isto.
padovemu vit6zstvi nezbytne. Kdyz ia
jest ztracena, musl pokusiti sc ziskani
aspoh dvou iiznich stat1. A ielikoz iizni
staty iako jeden muz jsou proti strane,
kteraz je po iedcnacte rokI praviduie
bodaky spolkovymi marsaly, musi byti
ty diva mich donuceny podporovati il,
musi ma hrotu bodaku byti vpuzeni do
macesskeho l6na jeiiho. Jsou to Jizni
karolina Louisiana, o nez sc republ-
kansti v6dcove uchazi. Ma vylhanou "a.
minku, ze svoboda volcb Jest Jizni
karoline I'd ozbrojenych srocenci ohro.
zena, zada desperatni padouch, guverner
Chamberlain, spolkovou vladu nekolik
reglmentd voiakd, aby pry pofadek a
poklid zjednali vlastn6 ale, ably demokra-
ty zastrasili a stat republikanske stran6
zachovali. Spolkova vlada, liz 'maii v
moci takovi nesv6domiti strannici iako
Zach Chandler a Cameron, nelitenou
radostl zadosti te vyhovuje a posyla tam
ma mist6 dvaceti kumpanii ctyficet.
takove listy, iako New York Nation
Herald, kterez oba Hsyese podporuii,
varuli vladu pred takovyrn potinanim
Nation II. pr pravi, lie iedna v6c Jest u
riznouti I'd a jina 5krabati a patlati SO
neustale uriznutem pahylu." A to
zrovna della republikanska strana na Thu
Mnohem pfineji a ur6it6ii vyiadfuie SC
N. I. Herald, casopis sv6toveho imena
Piset: ,,Jestli republikausti vHdcove a
rozumem SO neniinuli, tod budou zavcas
varovati guvernera Chamberlaina. On
81 zahrava s obn6m. On patrn6 roz
necuie nepokoie, jenaby mel
z zaminku ptivolati spolkovou
vi ad u, by vm c halase do vol
by. Ma stesti jest to sibalstvi, kterez
TAX casto sehrano bylo Louisiana,
Mississippi, Alabame jinde ns jihu, 10
oS IL" La oCNoiu NclLlI uODTS IOZulnl, Il
jestli severni republikansti vddcove dosti
podlj jsou, aby pracovali Chamberlainovi
do rukou n dopustili, aby chap ten k
svemu dceli JIG vykofistoval nadGj, 70
vitezstvi jeho jim k vitezstvi dopomize -
chill to, toz ode dncSka do listopadu sp1.
sobi We vsech severnich statech obrat v
smySleni, 10 sc no zdesi. Tato republi-
ka neni Mexiko. Valka doboiovana pred
jedenacti lety, a vSichni rozsafni muzeve
ma sevoru mysl, ze jest jiz cas-, ably jizni
staty SO nechaly sany scbc spravovati, "a
soudi TAX proto, 70 re zkusenosti vi, ze
vsude tam, kam spolkova vlada De newt.
ra, pokoj nastoupl."
Takto pise nejnestrauu6jsi haycsovsky
casopis zemi. Gu dosvedcuje, ze nasil
nosti ma iihu jsou volebnim prostfedkem
republikand sice tim jedinym, jejz lie
ieste prospechem pouziti Jih po do.
brem republikanskou stranou jiti ne
chce; musi tedy po elem, byf tim 80 wy
krvacel. Coz dba ia desperatni banda
washingtonska, ze neko.ika stotisicdm
obcand nejhanebn6jsi kfivda Sc dele, COZ
dba ona byneli obyvatelstvo dvou pfiro.
dou tax bohate obmyslenych statd jako
jest j. Karolina Louisiana, hmotn6
mravne, jen kdyz ona vynuti volbu svych
Is elektord, lez nutns zvoleni presiden
ia sveho potfebuje. Ona vi, ze do Jizni
Karoliny nepotfebuie vojsko byti posya.
no, protoze tam panuje zrovna takovy
pokoj poradek, jako kteremkolv 80.
vernim statu; sami poctivi republikane
toho statu, mezi mimi til clenove neivys-
siho soudu dosvedcuji, NE Sc tam zadnych
nasilnosti nedeje, ale naopak, ze tam pa
nuje vetsi kid mysle, nezli kdykoliv
pred tim volbe presidentske" (vlastni
slova jednobo soudce): republikaHska
strana mali listopadu: vyhrat must j..
Karolinu dostati a jelikoz to nejde po
dobreln, chce il dostati po zlem sice
bodakem revolverem. Herald pfiponi-
na tenn washingtonskym desperadam,
kteri touto dobou iako Muraverove Pol
sku svobodne republice teto ST pocinai,
ze nejsme Mexiku. Ale pomery ma H.
hui rovnsji 30 onem mexickym ma vlss.
Vojsko tam lez jako Rakusane do roku
1859 Italii republikansti karpetbag-
gefi vedou 81 tam, jako drancovnici ze
mi dobyte. Branili Sc nebohy a slapany
lid ton, vrhnou SO ma n6ho pokfikem re-
/ hall ;oko 1;y6 xol,nv a roSs6 NAH ho