Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-27
CislO 1874
Zm6na sous'avy vladni SO ocekava. 81
tuace jest velmi vazna. aN
Volby We Francii.

Volby We Francii.
PaftS, %. dub. Phi doplhovacich vol
bach do komory poslancG proSel tfinac
TEN okresu NJ. Contagrel, radikal. VSt.
Denis prose mirny republican M. Camil
le prot Dugerdierovi, radikalovi; prvni
obdrzel 6,3O8, druhy 5,763 hlasy, coz
sv6dci 0 znaene sile radikala.
Slavnost kupoct6 Ameriky
25. dubna Cd francouz8ko americkG
Jednoty uspofadana slavnost operni Sc
hnani fondu ziizeni ddstoin6ho pomni !
ku svobody v Nov6m Yorku, odbyvana
vtera "a velikeho dcastenstgi neivybranei
81 spoletnosti pafizske. Mezi pfitonnymi
naezali Sc tel p. Theirs, byvaly president
republiky, Wadiington, ministr vyu6ova
nj, Oscar Lafayette, potomek velikeho
Lafayette, kteryz IVashingtonovi co nei-
vydatnGii k vit6znemu provedeni revou-
ce ponrahal, Toqueville, slavny spisovael
knihy americke d5tave, mas vyslanec
Washburn Sc vsemi vysaneckym CURED
niky iinych vice. Sin jevist6 bylo o.
krasleno americkymi prapory. 500 w
bornych zpevakG zap6lo kantatu pojme.
novahou ,Svoboda svet osvecuici', zvlaste
k teto pfileztosti sepsanou a cd slavn6ho
5kladatele Gounoda hudbu uvedenou.
N6kolik vlasteneckych pisni, cd obrovske
no sboru toho zapenych, nadchlo obecen
styo. Slavny spisovatel Laboulaye mel
vybornou rec. On liGil stav Francie
Ameriky roku l776 podal pfebled revo
lucnich udalosti. Americke prohlaseni
nezayislosti, pravil, jest uyedenim svo.
bcdne republikanske vlady do novOv6ke
ho sv6ta. Rec svou skontil nasledovn6:
pNavrzeny pomnik jest znazorn6nim a.
mericke svobody, kteraz vsude poko
osvetu Sill. On bude v66nym pomnikem
pfatestvi Ameriky Francie; on bude
stale rFipominati spoiena jmena Washing
tona Lafayette spolek narodI, ktefi
Sc kdys spoiili, ably vydobili nezavislosf a
ktefi Sc pfitomn6 spolcuii, ably bratrst,i
to utyrdil." = Slavno8f skonCena zap6.
MIN vlastenecke hymny ,Iiail Colum-
bia." Hs....
OPomGr0ch CafMrad5 pfindsi Go.
los nektert zaiimav6 zprayy. Z poGatku
pry byl sultan velice rozhn6yan ma An.
drassyho jeho notu, nemoha mu odpu
stiti, ze sc micha do vnitfnich zalezitosti
tnreckych po prohlaseni opravni irady.
Nevdli svou projevoval sultan zcola zfei.
me pravil, ze Sc mu nijak nelibi jedna
nj Isakouska ze by 81 Rusko, jez Augli-
cane stale obvinuji nepfatelstyi pr, ii
Turecku, nGco podobn6ho nikdy nedovo-
lilo. Sultan prohIasil, ze Sc nikdy nepo.
drobi pozadavkdm noty t6. Veliky weir
pomohl 81 V techto nesnazich spasobem
skutku originelnim. Pfelozil totiz notu
Andrassy no ma turecky iazyk fekl, ze
ie tc ell o ylastni navrh. Sultan
81 notu pfecetl, schvalil domaely navrh
sveho yezira a jest dosud pfesv6dcen, ze
Sc provadtii navrhy jeho vezira a ne poza
dagky zapadnich velmoc. General lgna
tev test Sc dosud neivetsi pfizni dJ we're
sultana, a pfizen ia vzrostla u yelike
mfe po posledni jrdnni feci kralovny am
glick6. Zejmena zminka cisafstvi indi
ckem' dotkla Sc velmi nemile sultana,
jenz Sc poyazuje "a panovnika vsech mo-
hamedanG. Kdyz pfeGetl rec tn, pravil
pry sultan rozhof6en6 pred svymi mini.
stry dvofany; MAN jen jedin6ho spo
lehliveho pfitele = cara rusk6ho."
Server pasa, jenz Sc vratil Hercegovi
ny, oznamil sultanu, ze panuje Bosne a
Herzegovina uplny pofadek, ze Sc pod
danym jeho velmi dobfe dafi nepokoie
ze spdsobili jen Cernohorci Srbove.
Sultan uvtfil tomuto klamu strasne Sc
rozhneval ma diplomacy zapadni, ze no
pfinutili pro takove ,malichernosti' k d :
stupkdm, jez budou skoditi ieho pravo-
vernym poddanyrn. Strana Hussena
Avpi pase uzi,a teto okolnosti iiz moe
ne ohrozoyala mir, hlasajic, ze Sc musi
Cerna Hora a Srbsko obsaditi. Vse ne
bezpecl to odstraneno upfimnosti Ahme-
da Muktara pase, ienz oznamil, ze byl
Selim pasa cd povstaicd porazen ze jest
vojsko turecke velmi nedostateGne.