Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-11

Z
pre- podporu, jiz dosud uprchlikdm herce
govskJm bosenskym poskytuje.
Times" sc telegrafuje, 10 fran
couzska vldda bez podmlnky rakousky
navrh oprav schvalila. 1
Temuz casopisu Sc zyestuie, ze Turecko
zamySh podel hranice srbsko-bulharske
osazovati Gerkesy. Cerkesy isou divoky
loupezivy knen, kteryz poslednlch
dvou desetiIetich pdyodni vlasti sve ma
Kaukaze Sc vyst6hoval, jezto necht4l pod
danu byti caru rusk6mu. Cerkesov6 isou
vesm6s vyznani mahomedansk6ho. Via
da turecka yykazala CerkesGm sloyan-
skem Bulharsku cele 2 6l a okrsky
Ia sidla, nedbajic osadnikd bu!harskych,
ktefi Cd divokych | / n ! c h CerkesG
mnoho snaseti museli musi NGkde L.
fady tureck6 porucily prost6 bulharskym
osadnikim, ably statky sv6 pfist6hovalym
Cerkesdm postoupili. Haiti Turecku
naproti tureckym ufadim sve pravo bylo
by poclnani svrchovan6 posetile, a tax ne
zbyvalo zhusta usedosti svych vytisknu
tym Buhardm, noz poslati zeny, d6ti a
starce k pfibuznym a odebrati SC ia Bal
kan - mezi IA duk ky, t. j. mstitele
Bnlhard. 3. .a
Cerkesove, jez ma pomezi bulharsko-
srbsk6m osazeni budou, stanou sc zsiste
pramencm neustalych stiznosti Sc strany
knizectvi srbskeho snad pficinou u
pine roztrzce k valce. Divoci horal6
budou zajiste caste vpady ma srbsk6 dze-
mi podnikati a srbsk6 poddane pleniti,
cot srbsko nebude chtiti trp6ti.
PaFlS, 9. ledna. Nota hrab6tc Andras-
syho pfitin6 Turecka nebyla dosud Wy
soke porte (vlad6 tureck6) ufadnG sdGle-
lena. Stane Sc vsak TAX, jakmile ode
ysech mocnosti, ktere pafizsk6 smlouvy
r. 1856 podepsaly, schvalena bude. Xe
dosud Cd Francie Anglie neni schvale
ma ma pfiGinu svoji tom, ze arglicky
ministr zabraniGnich zaleztosti, lord Der
by neni Londyn6. Franconzsko pax
chce jednati Anglickem soiidarnG ci spo
leGn6
Anglicko' h 70 S SpanGIsku.
Lonolyu, Q. ledna. Spanelsky casopis
Gazetta daya vystrahu anglickym lodim
ably Sc vychodn6-od-Blbaa nepfiblizova
ly k $pantlskemu pobfezi, protQze karli-
ste ma kazdou bfehn Sc pfib,fzuifci lod
stfili. Times teto vystraze pisi: ,ziii-
ce Sc SpantlSkem vmiru, name pravo
kazdou tasti 1zemi ieho obdhodit spa.
nelska vlada Jest poviDna maietel kraia.
nj nasich chraniti, nalezali Sc lnezi tie
mi milemi Cd pobfezi span6lskeho. Kdyz
anglicti plavci ntkterem pfistavu spa.
nelsk6m zayrazdtni nase lode spaleny
6udou, mell bychOm Sc to zasaditi, ably
zlocinci potrestahi byli nam aby Sc do
stale zadostucin6ni. Spanelska ylada mI
ze namitati, ze Jest pfilis slaba, ably sye
nespokojen6 poddane ma uzde drzeti mo-
hla anebo pills chuda, ably platiti mo
hla. Je Ii vlada span6ska vskutku ma
lonocna, tedy bychom my misto eii "a
ujmouti zivoty maletek poddanych
nasich chlaniti m6li -. kdyz kariste
nekterou britickou lod poskodi, mnsime
Madrde hledat zadostuGineni Bud mu
ST kraP Alfonso ahebo my sami pobfezi
stfihati. Zfejma povinnost Spanelska
Jest poslati k pobfezi cd karlistd ohroze.
n6m span6lske lodstvo pfivesti karli.
sticka della k mlGeni.l Nechce Ii vlada
vlastm pobtezi sv6 chraniti, musi potom
skodu rebeIly spdsobenou zaplatiti. Ne
mdzeme nahhdnouti, proc by Span6sbo
sprcsteno byti melo povinnost .chraniti
pobfezi sve. Jeho lod'styo jest tax vel-
Ike, ze by padu valky Sc Sp. ST. pocat
ku bylo We vyhod6. Nektere lode mo
hon We vodach kubanskych kotviti, lee
to Sc mas netyka. Kdyz Spanelsko trva
ma tom dovoliti 81 luxus vzboufene osady
kdy obcanskou valkou pustoseno jest,
mnsi nesti nasledky.' 4
Clanek konei vyzvanim k mocnostem
ably ptestaly k Spanelsku shovivavyn
byti a ably ie pfinutily k zaplaceni kazde
no sillinga skody karlistickymi pumami
lodem cizilh spdsobene. PAX pry iasne
il pozna Spanelskop nebezpeci = zahra
vati 81 obcanskou valkon." BAL Il
Clanek tento zajste neostane bez 1cin
KIN ma spanelskon eladu. Anglicko nera