Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-10-17

knezi, hlavne vyznani protestantskeho
zmocnili Sc dplne vyssich 1celisf vzd6la-
vacich We vsech statech jezto sc pravovsr-
most kazdemu uchazcci stoici -ncitel
skou "a hlavni a pfedni podminku kade,
nedostane Sc "a uGitele ma yyssi skoly. nj
kdo, jenz by Dovov6ke vy.Eozenosti we'd
pffrodnich, ktere nejvice ktestsnske wife
Sc pfici, "a prave uznaval nich pred
naseti 81 troutal. A TAX fyne v6da A.
merice hnusnem bahne povery, znehoz
potud nevybfedne, pokud vyssi skoly bu /.
dou d6ve6kami bohoslovi: Do te DOLBY
zistane tez v6da Americe poubynf me-.
doch1dcetem a TO tim zalostneisim, ,cim
statneji pocinati 81 bude veda v Europe,
hlavne ale Anglicku ma veleduchy tax
bohatem. Ano, jsou muozi vyborni u.
cencove, kteti tvrdi q dovozuji, ze A
merice neJake samostatne vede vdbec
AMI feci bYti nemdze. Pestovatele yedy
zde jsou pry skoro vesmes pouzi ochotnici,
lide ducha melkeho neststecneho, jimz
na zachovani dobre vile bohoslovci a
nabozue smysleiici spolecnosti stokrat vi
CO zalezi, nez ma vedecke pravde. Vzdyt
sam prof. Agassiz, po professorech Ora
perovi u Marshovi neiprosluleisi ueenec
americky, cinil dstupky orthodoxii (pra-
vovernostD ma djmu pravdy.
A proto jiz jen t6chto pficin byly
pfednasky professora Huxleyho, nejpfed-
nejsiho stoupence Darwnovy nauky ne
nahlem vyvinu vsech tvarI pfirodnich,
ma teto p1de velevitane iicinek jeiich
bude nepochybn6 blshy. Psali jsme jiE
jedne Huxleyovy pfednasce tomto lis
te. Byl to tivod druhym dvema pied
naskam jebo, nichz nauku o nenahlem
vYvinu 0he theory of evolution), Darwi-
nem vytknutou, zevrubneji rozbiral a pra-
vosf ieji dovozoval Ty ptednasky jeho,
jimz pfitomen byl cely vzdelany svet no
voyorsky iako spisovatele, ucenci, novi-
nati, kn6M milovnici we'd um6ni, uho-
dily jako blesk do umrtvujiciho dusna jez
vedu americkou obklicuje provanuly je
proudem v6tru tax svezihO, re mizeme
doufati, ze cd te DOLBY nova doba = doba
uvelneni vedy amerieke - nastoupi.
Huxley pfeduaskach svych nedora-
Eel ma bohoslovi ci nabozenskou viru pfi
mo, jako IL. pr. my tomto list6 Chime;
jestit on ptisny badatel pfirodoved6cky,
kteremuz Prime potirani bohoslovi nej-
mensim nebezi. Ucelem jeho jest odkrf
vani zjisfovani vedecke pravdy, a "a
tim uGelem 80 befe bezohledu k tax Eva
nym pravdam bozskym, kterez ovsem
ucinkem one nivec SO rozpadaji.
Tu neni arci divu, 10 bohcslovci anne
ricti vystoupenim jeho podeseni byli hroz-
neji nez tilistinsti, kdyz lisky hoficimi
ebony do obili jejich byly vpusteny. Ne
ktefi vyfitili SO ma Huxleyho spdsobem u
kfesfanskych bohoslovcd obvyklym - t.
i. nadavkami a hanobenim neinaruzivei-
sim, kdezto ii chytrejsi Mich tesil Sc
tim, ze uceni Huxleyovo myslenku boz.
skou pfimo nevylucuie a nevyvraci. X
prvnim nalezi tasopis Orbit, n6mz
biskup Coke ma Huxleybo velmi surove a
spoln nemotorne 81 vyjel, k druhym Hen
ry Ward Bcechera christian Union. F"
Ale ami jedni AMI druzi nauku MIN haze
nou vyvratiti nebo aspon oslabiti nedo-
vedli.
Ostatn6 stara Sc prot. Huxley hrozne
malo o to, co mem iebo uceni soudi
bohoslovci, pise ,,Novoyorsky Jour
nal" V jeho rozlicnych knihach stoii
ma stanovisku pfesne vedy. V jeho kni
ze % vzniku druhd" pravi ma pr:
,,Kdezto uceni stareho pohanstvi Osi
risu Zeusovi davno "a baiky imina
jsou, tadze by 81 kazdy vysmech utrzil
kdoz by je opet ohfivati zacal, vefi ne
scislni dosud jeste utvory obrazncsti
iez ST staff obyvatele Palestyny byly w
tvofili nichz nam neznami nevzd6
lan spisovatele bibli vypravuji. Lide
jenz Sc "a vzdelane mali, pokladaji po'
hadky ty "a skutecnosti a "a mefitko pr
pravost pfirodovedeckeho badani. On
starozidovska, barbarska myslenka
stvofeni sveta trci dosud jako hrozna he
: ra ma prahu novoveke vedy a pfirodozpy
tee dosud pod Thou ieji stena. Kdo
B spocita onu dlonhou fsdu muz6, jimz cd