Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-07-15

sobily mu velke nesnaze. Lid iest6 po
rad v6fil ieho hberalnost a zadal tudi&
ma mem, ably il osvedcil take skutkem.
Marn6 Sc snazil papez uchlacholiti narod
lichymi shby, Lid pral 81 razneho zakroce
nj chtel, ably papez vypoved6 Rakous-
ku valku a odeslal papezske vojsko do ia
bora sardinskeho krale Karla Alberta.
Avsak tn Sc iiz octnul liberalismns pape-
zIv koncich. Papez zamitl rozhodn6
vsehke uGastenstvi siednoceni ltalie, tyr
de, &c Sc valeGna 6innost nesrovnava du- |
stoinosti hlavy cirkve. Y konsstofi svo
lane ma den 90 dubna vyiadfil Sc, ze Sc
mu vaka hnusi nikdy pry Sc nepostavi
cello italske republiky. Nadseni Rima-
ma pro hberalniho papeze haslo skoro tax
rvchle iako vznikl. Pom6ry Pia IN. k
sn6movn4 poslancd byly stale napnutelsi;
nepomohla mu jiz ami zmena ministers
stva. lid ney6fil vice lichym shbdm. Ia
vrazd6nim noveho ministerstva ma ceste
do snemovny zahajena fada vaznych uda
losti. Jiz ma druhy den obievily Sc ga
stupy ozbroieneho hdu pred kvirinalem,
zadajce, ably papeS utyofil demokratcke
mini8terstvo svolal dstavodarne shroma
zd6ni Plus Sc zdrahal. kdyz kone6ne
doslo ku krvavym srazkam mezi lidem
papezskymi zoldn6fi a DO pokoje pape-
zova zaletelo nekohk kuli, povolil papez
ma 2ko, slibiv vyhov6ti zadosti idu, a
vsak iest6 noci uprchl pod ochranou Wy
stance bavorskeho Rima, odebrav Sc do
Gaety. Zde vydal ihned manifest, KITE
rem professional prot nasilnemu zFizeni
ulinisterstva, prohlasiv neplatnymi vsec-
ka nafizeni DOLBY te, ana postradaii "a
konit6 sankce. Rimane vsak nedbajice
protestu uprchleho papeze, zfidili Rime
prozatimni radu, kteraz svolala zakonodar
ny sbor. Plus professional op6t, nazyva-
ie usneseni narodniAo sboru stra5nymi,
svatozradnymi zlotiny spachanymi ma ie-
no neodvislost, kterez zasluhuji nelen
bozskeho, nybrz lidskeho trestu. Prese
vsecko to nezapomina pry, ze jest ma
mestkem toho, jenz byl nejen spravedh-
wynn ale milosrdnym, a &C Jest nucen
vysloviti klatbu mad nenapravitelnymi,
! modli pry Sc pfece We dne noci, aby
Bah napravil tech, jiz pobloudili. ko-
neene koii &c nad6ii, ze RimanG Sc polep
, Il opet navrati Sc DO lana cirkve. Tito
vsak neievili chuti navrata do ovtince,
naopak byli lhosteinyui k papezske klat-
be starah Sc tim horliveji, ably zfidili a
i lupevnili novy pofadek statni. Vseobec
:. he uznavano, ze Sc Wade kn6zskf musi jii
navzdy nGiniti konec Kn6M kardina-
ly nechf Sc sice staraji ma dale o zalezi-
y tost ono h o svtta, avsak at Sc nemichi
e il do zalezitosti pozemskych.
Al Cstayoddrn6 shromazd6ni prohasilC
% hned prvni sye schulz fimskou republi
, ku; nacez dne @ unora 1549 papeie sve
y sk6 vlady zbavio. V dalsich schdzicl
svych pfiials navrh zakona, kterymz vs.
4 like moyite ne,novite statAy mrtve ruky
8 nabozenske nadace jm6ni duchovnicl
j. fadi "a jmeni statni Sc prohlasuji a V je
i no prospech kontiskuji.
D. Zatim vypukla nova valka horni Ita
Iii, Novary svedena bitva, ktere zyit
b. I'll Radecky mad yoiskem italskym. Zpr
Il va ia zarazila sice Rimany, avsak neo
q chromila ie; pfipravovali Sc k state3n6
: ma odporu. Zakonodarny sbor ustavi
E. lined diktatorsky triumvirat Mazzinin
t tele.
/ Nebezpeci vsak hrozilo jine strany
; Papez snaze Sc protestdm svym ziednat
+ vahu dovolaval Sc zakroceni katolickyc
l. mocnosti tax dlouho, az nasel syeho spa
y sitele. Ludvik Napoleon, naGelnik repu
q bliky francouzske, postal voje republican
l. sk6 proti odbojnemu Rimu, ably spacha
i ly - bratrovrazdu Marsalek Oudino
pfistal dne 20. dubna 1S49 Y Civita Vec
e. chi iiz dne 30. t. m. objevil Sc pre-
branami Rima, doufaje bez namahan
N m6sta toho dobyti. Vsak zmylil Sc. 9
,e branci Rima pfivltali nepfitele tax state
ne, ze mnsel po tuhem boji ustoupiti. TX
"a PRIV ku konci cervna podafilo sc m
zmocniti sc v6Gneho m6sta,
/. A6koli francouzske bodaky poskytova
II ly papezi dostate6ne ochrany, odkladf
j; piece navratem svym do Rima. Tepr
:. V dubnu 1850 odhodlal Sc opustit GaetI
a. Jiudy aspoh ma oko liberalni papez vrat