Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-06-08

| IOBleunl Viaum Skntek SultanuV DylO
pry vydani taineho rozkazu k nenadale,
mu vpadu tureck6ho vojska do Srbska a
Cerne Hory. Kdyby ministr valky ma
hodou nobyl do spiknuti k svrzeni Abdul
Azise zasv6cen byval, mohla dnes zufiti
ma pdlostrov6 balkanskem valka mezi
Tureckem iedn6 a Srbskom, Cernou
Horou pozdvizenymi Slovany Herce-
govine. Bosn6 a Bulharsku druh6 stra-
ny. 70 Turecko ma valku knizectvimi
svrchu fecenymi opravdov6 pomyslelo,
tomu nasv6dGovalo soustfedovani vojska
II Mise proti Srbsku a We Skutari Podgo
rici proti Cern6 Hofe jakoz opravovani
pohranicnich tvrzi a straznic ma fece
Drin6 ma pomezi srbsko.tureck6m. Sui
tan Abdul Axis byl neispise Cd yeliteli
svych We Skutari Mise zpraven, ze
isou hotovi pfipravami ku vpadu do
knizetstvi anebo ze jest svrchovany cas-,
ably tam vpadli valku ma ciz6 uzemi
ptenesli, nemaiili cd Srbska potom cd
Ccrne Hory napadeni byti ma jich vlast-
MIN uzemi. Velmoci vlada turecka,
ney6douce kterak propuknuh valky "a
meziti, dorozum6ly Sc nepochybn6 svr-
zeni sultana, coz SO Jim tim snaze pove-
do, an velmi mocna strana mohamedan-
ska - softove, tfida bohoslovcd a uGencI
tureckych - vladou jeho nebyla spoke.
jena.
III ktefi isou toho nahledu, ze by yojna
Srbska Cerne Hory Tureckem yeci
slovanskG byla prospela, budou moe pra-
VEN litovati svrzeni Abdul Azise. Ted
mohla jiz nejedna bitva svedena rozfe
Semi vychodni otazky mohlo notnY hon
uspiseuo byti. Lee jscu poltikov6 vazni
a Slovanlm pfejici, ktefi budou t6siti Sc
&c odstranGnim sultana valce sc pfedeslo.
Rusko nenf ply ami touto chvili valce s
dostatek pfipraveno bez neho neuollo"
pry Jihoslovan6 Turka poraziti Euro
by vyhnati. Nuz, nestaGili tito ma pora
zeni Turka be- Ruska nenili toto val
&c pfipraveno, pax Jest lepe, ze odstrane-
MIN Abdul Azise valce SO pfedeslo My
ale nemyslime ze by Rusko bylo ma val :
ku memo pfipraveno nez Rakousko =
Anglie. Ono SO pfipravoyalo nj pc
dvacet roka sce "a jedineho statnihC
!, ministra - G. orcakova. RakouskC
svedlo ga tn dobu dy6 ano til valky - r
: 1859 Italii, r. 1864 Danskem r
1866 Prusakem; ~ prvni tfeti byl'
porazeno, druhe dalo Sc osiditi ovoc'
vit6zstvi. Krone toho pfestalo nekolil
pokus1 pfetvofeni politickeho zfizeni
lako Smerlingovu lzi.ustavnost, uhersk
vyrovnani r. 1867, prosincovou ustavu
a Hohenwartovu vyrovnavaci vladu po
i sleze krachovou yladu Auerspergo lasse
i. rovskou a mad to jeste tax htozny narodC
O. hospodafsky krach (1s73), jcmuz neni
le d6iinach tinancnich bankrot1 a narodohc
podafskych upadk1 rovno. A tato fls
: mela by byti pfipravenejsi k velike vale
nez Rusko2 Kdyby vskutku bya, pa
by lide ktefi Rusku cd dvaceti rok
vladli byli bud nicemni nebo neschopni
o pov6stne heslo Gorcakova ,,Rossija sobi
r raiet sia" (Rusko Sc sbira) bylo nejsmei
t nesim humbugem dejinach tohoto stC
lett.
ch Ma Et9sti tomu tax neni. nemdze a
byti. Rusko jest pfipraveno k valce
ne Tureckem Rakouskem tfebas A.
Ao- gill, ale ono j z bazne pred Nemecke
on podniknouti nechce. Go sc mluvilo p
ym telstvi nemecko- ruskem nebylo nez jal
w tlach vladnich casopisd petrohra
'ke skych berlinskych, zalozeny ma naho
'le- lem 0 n m pFatelstyi tech flsi !
yen novnika. V nasi dob6 ale takove pfa
stvi nema te ddlezitosti politicke jake
stoleti pfedeslem, dnes rozhoduji zaj
zivlove JIM. jimz j tax mocni neob
. zeni panovnici jako car Petrohrade
-. cisaf Berline podfizovati Sc musl.
:, Ber.in6 ma ten cas- rozhoduli zajmy W
~ nemecke a tenn jak pochopitelno sesi
Slovanstva nemdze po chuti byti. o
bozenim tureckych Slovand nepoch
nym rozsifenim uzemi moci srbsk
/. a cernohorsk6ho knizetstyi by Slovan
,4.5O znaGne sesililo, nehleda ami tomu, k
by Rusko ma dernem mofi anebo dol
&C Cafihrade panem Sc stalo. 10
ssing bylo by NONE, kdyby Nemecko r
u .>od,orovalo huT vzhledf