Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-27
RuskO v ASH.

V Case, kdy skoro vesker6 zraky napnr
te pohlizeji ma poloostrov balkansky, sta
ly Sc mimoevropske politice zahranicn
dve udalosti, jez by v dobe meme pohnu
te nelvyssi mife poutaly mysl vsech po
litickych kruhd europskych. Novy po.
stnp Ruska We stfedni ASH prohlaseni
kralovny anglicke "a ,cisafovnu indickou'
tot jsou zaiste politick6 skutky prvni tfi-
dy. Pfihlizejice pax Ike vmtfni iich sou
vislosti Ike mluv6 naneivys napnute, ne
eli vyz}vav6, Jakaz zazniva orga
mech obou soupefG nadvladu Aisle. mu
SINE miti "a to, &c Sc nepratelstvi
Ansiic n kusi dostalo udalostmi te-
mito move potravy. o tom neni ami nej-
mensi pochybnosti, &c stale postupovani
Rusd We stfedni ASH, zejmena pax pfipo-
jeni Kokandu k panstvi ruskemu spdsobi
10 Y Kalkut6 a vLondyn6 takovy poplach,
ze uznala vlada anglicka "a dobre odv6ti-
ii ma neobycejne dsptchy politiky rusk6
= titucm cisafovny indickG. Usty lorda
DisIaeliho prohlasla vlada anglicka, zo
titulem tim chce dati ADglie RusHm ma
srozumenou, 20 bude prot MIN haiti sve
zaimy sve panstvi ASH, slovem, ze bu
de proti MIN haiti ,jednotu cisafstyi Indie
keho.' Ruske vefejn6 minGni pochopilo
pravy vyznam nov6ho toho titulu velmi
dobte, drive ieste, nez iej lord Disracli Wy
svetlil. Dnes odpovida ,COlOs' politi-
kim anglickym spisobem tax srozumitel
nym rozhodnym, &c pfani, iez Ike konci
dvahy sv6 vyslovuje, ably totiz novy mi
stokral indicky spoil Sc Rusy prot ma
homedandm asijskym, spise vtipem nez
opravdovym nabidnulim ruky Ike spoiled
ne praci byti Sc jevi Solos obral 81
totiz "a dkol, podati pfehled posavadnich
dsp6chd ruskych ASH dokazati, ze
jsou zcela liche obavy ontch anglo-indic
kych politikI, jake by Rusko zamfslelo
udefiti ma Indii. Jestli kdo ucini panstvi
anglick6mu Indii konec- budou to An
glitan6 sami, tot smysl nejnov6isiho o.
sv6dceni ruskeho zurnalu, jez tuto pod
state chceme op6tovati. ,Vstoupii isme',
pravi ,Golos,' .skoro soucasn6 AngliGa-
ny, koncem stoleti 16. ma uzemi asiisk6.
Anglicane pfepluli ocean a dobyli Indii,
my pfekrocili ,Kamenny Pas (UraD OBJ
sadili jsme Sibif. Tenkrate mas DELLA ne
smirna rozloha Aisle Dnes Sc znaGne
vzdalenost ia zmensila. Generalni guver
ner turkestansky Jest neien pfedstavite-
lem Rusi nasich stfedoasiiskych zemich
ale vliv jeho zasahue income do Chivy
a Buchary. Mistokral indicky jest nejen
pfedstav vtelem Angle Indii, ale vliv ie
no jest mocny Afghanistane. Mas po
stup We stfedni ASH spdsoben byl nutno-
sti pomerd, byli jsme nuceni bojovati
Bucharou, Chivou a Kokandem, uzavfeli
jsme pfatelske smlouvy, Kokand jsme pfi
poiili cisafstvi nasledkem vnitfnieh bou
ri. Hranice dzemi naSeho tyofi bodaky
nasich stateenJch vojini. Vsude, kde
jsme voienskou slos nabyli pfevahu, "a
vadime obchod, zaklada.ne die moznosti
cesty, skoly, slovem, vzbuzuieme ddv6ru
v domacim obyvatelstvu a ucime ie priti
lniru. Rozvoj stfedoasijskeho obchodu
dokazuje, ze jsou nase 1spechy nepochyb-
ne. r. 1850 vyvezeno ze stfedni Aisle "a
500. 900 rubld zbozi, dovezeno "a GOO
600 rubld; roku 1867 vyvezcno vsak jiz
"a 16, 100000 rubl1 dovezeno za $4,000
900 rnbld zbozi. Tot nezvratny doklad,
20 Rus jest civilisatorem stfedni AISLE
Doloziv pax, ze celia Europa takto posu.
zuie politiku ruskou ASH, pokraenie
,Golos': ,Jinak pohlizeii ma nasi politiku
Indii Anglii. Kazdy mas postup We
stfedni ASH sp6sobuje neobycejny po
plach Kalkute, odkud SO rozsifi vzdy do
Londyna. Vyslovme to upfimne, tyto o
bavy jsou podstatny opravneny. Rozdil
jest .jen tom, ze Sc rozchazime d1vo-
dech teto obavy. Angle nemusi Sc bait
naseho obchodu, Anglie nemusi Sc bait
naseho vojska. Ma Indi 200 miliond
odberateld panstvi jeji baji Indii 200.
900 muzd vojska, 400 del, 10000 verst
zeleznic, 5000 verst prIpiavd, ohromne
lodstvo rozpocet, jenz nezna deficitu.
Rusko ma naproti tomu We stfedni ASH
vseho vsady asi 10000 muzd, ami stopy
zelezne drahy, ami jedine lodi valecne mi
mo lodice ma fekach Oxu Jaxartu. PHI.
Gina obav tech jest tedy mnohem blubsi.
Naz se nhiayili ma severn Rusoye. hyla