Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-03-14

lasti 5ye, ktcrez Sc tn dobfe uialy. Stej T
ne prtiny mai prayida steinG nasled
ky. Bucklcye znamenitych dtiinAch
yzdtIanosti tvrdi doyozuie, ze 6Ioyek
Jest vytyorem pfirody iej obklicuiici jako
ponc5i, poyahy pddy atd. Velika podob I
most Peruanska Sc zem6ni mmalayskymi +
nusela nutn6 levitt Sc vnapadn6 podob- ,
uosh yzdtanosti Peruand a Indi.
Udoli vysotin kordillerskych (Cordille
ry imennje Sc mohGne horskG pasmo
probihajici zapadni pobfez iizni Ameri-
T ky) byia uejcn rozmanitosti a splyvanim
ruznJch poneb, ptirozenou bohatosti ma
drodnou pddu siroce rozyatveuym vod /
stgem tim podminSnou bujnou vegetaci
(rostlnstyem) k zuslechttni pfirozenemu
sebeyzdGlani obyvateli neobycein6 pfi-
hodna, ale tez te pficiny, re vysoke hor-
stvo zemi tn kolkolem uzayirajicl, iaksi
/ pfirozenG peynosti tyorilo a zemi proti
ualezddm sonsednich naroda chranilo a
4 tim polehnani trvaleho miru j popfavalo.
ZachoyanG zbytky stayeb staroperuan
skych nasyddcuji, 70 Sc obyyatelstyo
/ prvnich dobach vyhradnG horach zdrzo
yalo tepry6, kdyz tu nadmiru stdsna
nym Sc yidtIo, sestoupilo ma bfeh mof-
sky.
Y dob6 obieveni Peru panoyali zemi
dospotoye, kovG. Tito zvai sami
5ebe ,,syny slunce' a pfipisovali sob6
vsecky zasluhy vzd6lanost zem6. Il toho
havnt soudili n6ktefi utenci, ze sc sem
pred davnem chytfi indieu knezi pfist6ho
vali, kteH nevyasi vlady lsu dskocnosh
zmocniti Sc dovedIi Ay5ak despotizmus
neni yyhradnG aziatskym plodem, aG Sc
V ASH neilepe dafi; iestif nezvratnym
skutkem, ze pti jistem stupni vzdelanosti
'dcsPotizmus sam seDou, prirozeEou cestou
sc vyviue, ntiaky cas- nezbytnou pakou
yzdeIanosti byti muze, pozdtii ale co bez
.uceluy, vzdeanosti "A svobod6 nepfatel-
SKY ma ten uebo omen spu-ub odstran6n
. by>a. to Jest pfirozene, ze lnkoeG pc
ruansti yNsSlho puvudu -- ozskGho, bYti
chteh. kterk despotove neodvozoyali
payod svdi cd sarnych bohd; ba az ma
nase dn, name panovnky. ktefi nell rod
syd aspoh moe svoii cd bJha odvozuii
D,sti: Iukov6 byi roden des potd,
narod pokadal ie N vyssi bytosti a pro-
kazoval jim bozskou uctu. Tran byl v
prime posloupnosti dGdicny pflbuzen
stvo pauovnikd dtlilo Sc o nejvyas ufady
kn6lske, vojenske "A obGanske. Aniz by-
chom Sc takovemuto patriarchalnimu
zrizeni obdivoval, musime pfedce donna
Il, &c sc "a n6ho n6m n5rodu mnohem
elveoii darilo, ne2 "a ohayne, loupezive
"a ukrutne knezovady span6lske. Dnes
jestt, $50 let po dobyti Peruanska Cd
SPan6ld, rozpominaii sc lndiane hlubo
kym zarmntkem a trudnou touhou minu-
Iych vekI a vypravuii horoucnosti
zanicenim neen o lnkach ale n6kterych
vybornych zafizenich mnulosti Uvidi
me, ze Inkove nepopirateln6 pfednosti
NELL ze obyvatelstvu nikdy zvot ieho
nestrpcoval ton mtrou, iako pozdtii Spa
n6sky dobyvatel, kntzstvem vedeny.
Pdda byla fisi Inkd nezadatelnym
vlastnictvlm stdtd; jeden dill byl vyhra-
Zen lnkdm, tedy panuiici tfid6, zbytek
nalezel vsemu narodu spolecn6. Kazdy
mnz, iakmile Sc ozeni a rodinny krb 81
zalo2il, obdrzel iisty uda pozemkovy,
kteryz die pottu dtti jim zplozenych zvdt
soyan byl, 20 vymteni rodiny ale Ease
statu pfipadnu!. Vsecky davky poplat
ky zalezely V osobnim konani iiste prace,
an kazdy prace schopnf mu2 die do6asn6
potfeby statu sluzebny byl. Pomoci
ttchto praco,nich sill vykouano echo Wy
zadovala obrana a bezpecnosf zeme, vide
!avany pozemky Inkd a lidi praci ne
schopnych (yekem eslych, mrzakd a ne
mocnych), provedeny ySecky vefejn6
stavty, jako palace, chramy a silnice,
kratce y5ecka Ia prace vykonana, jiz obec
nebo stat mimo rodinne hospodafstvi, Wy
zadoval Zafizeni to zajiste ma ten cas-
yyborne ka1dy Peruan byl u4ivatelem
JiistGho ndee pddy, - mel tedy cd echo
byti &iv; ty, je& pracovati nemohli, bylo
rpvnez postarano, to zajiste mnohem
epe. nez IA nasich dnd. kly takoyi lde
odkaz'ini jsou neiv6tsi casti ma vefeinou
dobrocinnosf, ktera1 k odstran6ni bidy
nePostaGule; stavby statni konal narod
sam q nknliY vlada kontraktnfi. mi |