Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-06-06
Turkovi vytahnouti "a osvobozeni a
sjednoceni svoie bojovati.
Srbsko k boil hotovo.


Sr Isl ko k boil hotovo.
Srbsk6 vo;sko jest ma hrancich srbsko
| tureckych rozestaveno a botovo kazdou
chvili do tureckeho dzemi vpadnouti a
valku zaGiti. Stab odebral Sc do Alexi
novce, nedaleko tureckeho opevn6n6ho
lezeni u Mise. Hlavni sila srbska posta-
vena Jest IL Losnice, kde lodni mostly k
pfeprav6 voiska pres feku velikytn
chvatem sc zfizuji. Rusky general Ger
nysev, kteryz tureck6 arnad6 veleti bude,
odevzdal srbske vlad6 s 100000, dar to
srbskych spolkd ma Rusi. Bulharsko Sc
take pozdvihlo. Ma sta SrbG, Rus6,
CernohorcG RumunI, cd vlady srbske
ozbroienych, podn6cuii bulharsky lid, kite
ryz celych kraiinach Sc boufi. Bulhar-
sti povstalci iaou dostatek zasobeni pal
nou zbrani, stfeliyem ano n6kolik do
brych del mali. Vseobecny vybuch ma
Balkan6 jest neodvratny nezakrocili Ru-
sko nezasadili Sc celou vahou svou o
zachovani pokoje, Rusko neni pry ma
tax rozhodnou dobu pfipraveno a zvolna
a nerado Sc odhodlava. Y Berlin9 pre- !
vlada nahled, ze stojime ma prahu veli-
kych udalosti.
Anglie I Tureckem.
Berlinska telegrafni jednatelna zv6stu
je, ze Anglie vesla Tureckem We smlou
vu k zachovani celistvosti icho. Ctenafi
Sc budou pamatovati, ze jsme clanku o
svrzeni sultana dom6nku tn "a yelm
pravd6podobnou naznacili.
Turecko zada mohamedanske a ma
nem die jmena zavisl6 staty severoafric-
Ike, Tunis, Tripolis Marokko, "a podpo-
ru boii prOti = kfestanstyu.
Murad Effendi, nebyl dosud vefeine ma
trdn povysen. Obfad ten poodlozen.
Z Londyna telegrafujc Sc novoyorsk6-
mu Heraldu, ze povstalci pomysli provo
lati prince edinburgskeho (syna anglickG
kralovny), kteryz ina "a zenu rqskou
princeznr Marji Alexandrovnu, "a VIA
dare Hercegoviny a Bssny. Tim by pry
docilili spojeni zajmG ::Anglicka Ruska
nyni tax neslnifitelne rozrdzn6nych.
Srbsko zdraha sc pry uznati sultana
Murada Effendiho "a zakonniho panovni
ka, an pry spdsObem nezakonnim ma
trdn byl povysen.
Rakousko, Rusko Francouzsko male
hail ma knizete Milana, ably niceho proti
Turecku nepodnikal.
Va Drin~. Minnie zy6stoval telegraf,
ze srbske vojsko dne "a. cervna tedy ma
Jana Kftitele, pfekro6i feku Drinu a
vpadne do Turecka. Ze Turecko tento
vpad pfedvidalo, tomu nasvedcuie ieho
ovevhoyani prav6 podel Driny. Ctemet
o tom V prazskem Gasopise nasledovni.
o cinnosti nov6ho voienskeho velitele
bosensk6ho, Redita pase, pse re Saraie.
va: Hned po SVEN ptichodu vydal Re
diff pasa narizeni vsem velitel1m podel
hranice bosensko srbske, ably nejvelsi
rychlosti provesti dali veskera opevnEni
ma Drine proti Srbsku. Osm zeni iinich
ddstoinikd sveho stabu vyslal Ma dotytna
mista, aby opevnovaci prace fidil. Pc.
del cele drinske hrance panuje ely ruch
a opravuji Sc nejen rozbofen6 drive ka-
rauly, nybrz stavi Sc ma cel6 hranici pew
nIstky, do nichz Sc zavazeji della naboj.
X jednomu konsulu prohodil Redif pasa,
ze pry Turecko nezamysli prozatim mic
prot Srbsku, ackoliv by pry m6lo dosti
pficiny je potrestat. Turecko tidi pry 50
pfanim Evropy, jez 81 zada mir. Jestli
pry vsak Srbove hranice porusi, pfestane
pry kazdy ohled. S touto chvastavosti
spatne sc vsak srovnava faktum, re Sc
Turecko domaha u dakovarskeho biskupa
st ossmajera, jehoz diecese saba daleko
do Bosny, ably pdsobil ma katolicke oby-
vatelstvo, by zdstalo pokoji nepodni
kalo mic proti Turkdm. Phi tom dava
Redif pasa obsazovat vsechna strategicky
d1lezita mista to S takovym chvatem
jake by jiz zejtra valka mela zaGiti
q tom blaho6ytu. o hmotnych pomerecl
ma Sumav6 Sc pise: z okoli Chodova
odstehuje Sc Z rodin do Ameriky. Marnt
Jest vsecko liceni truduych pomerd ny
n6jsich y Americe, vypocitavani vsect
tech, jenz bide Ameriky Sc vraceji
Ceske rolnictvo, zejmena pohorske, nema
JIG iine vyzivy nez kousek te skoupe, da
n4mi stizen6 mildly horsk2. ononsti hnnfn.