Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-15
LepSi Sc Stav CIOveCenStya.

tiie ctdiek, ktefyz nam ZaTdasa VltanOu
pobudku k 1vaze.
Jsou lide, zvlast6 Ii vtfici, ktefi zivou
moci pfipustti necht, ze by Sc stav Glove
censtva, hmotny mravny, zlepsoval.
Gin dal tim hdf,' fikai; ,pcni to ma sv6-
to jiz ami k vydrzeni,' dokladaji druzi /,
ZACH, tehda byly pfedce jenom zlate easy
zelaii tfeti.
,Proti gustu zadny disputat' pravi lee
jaks zcestene pfislovi Latiniki (de gusli-
bus non est disputandum), ale ga to hla ,
YOU svou stojime, ze kdybychom toho ne
DO onoho broukala postavili do pomerd,
jez tryaly sto let nebo dokonce dv6 stoIet
pied nasm letopoctem, ze by jeho brou
kavost brzo vyhoiena byla. Takovi oby-
6eln6 mluvi, anizby pfi tom myself; oni
cht6ji, anizby v6d6li co, a kdyz vsecko ne
jde podle ieiich hloupeho rozumu da-
rebneho zvyku, tn odsuzuii ty novoty
pfelou 81 navrat starych zlatych tasG.
Jen vGfici nebo ncyzdGlanec miize pfa-
ii 81, ably vratilo Sc co Sc pfezilo, t. j. co
bylo obecn6 uznano "a nezdravf, nepfiro-
zene, skodn6. Soudny osviceny rozum
fekne: bufme radi, ze Sc v6ci nemaii
hdfe ze svet Sc toci, .iiHak by to zde tepr
We nebylo k vydrzeni.
Zadati 81, ably bylo vsscko dnes liz ja-
ko ma sloupku, kdyz pred padesati nebo
fekneme pied stoletim vsecko hlavou do
Ia bylo, Jest veru zadost nemirna, neoma-
lena.
Podivejme SO okem pfedpojatosti me-
skalenym co byvalo. Pied refomaci by
la bible zapecetenou knihou, jiz obecny
lid ami Gisti nesmel, nebot kn6zi mu ma
mluvili, ze by tomu slovu bozimu ami ne
roznmel. Jen ii vysoce vzdelani uGeni
meli pHstupu ku knize, ktera jake Sille.
rdv obraz saiskJ zakryta byla nepronik-
nutelnou roaskou tajuplnosti lLide thnI
sell vtfiti, co jim kn6zi k ydheni ptedkla-
dali, at TO bylo psano nebo nebylo. Ro.
zurn byl odsouzen k lnlceni a beda t0mu
4 P
smrtelniku, jehoz rozum by Sc byl odvazil
k pfemysleni iehoz 1sta by Sc lyla roz-
vazaa = k nluveni.
Odyaha srovnavati uceni cirkve fimske
nekterym odstavcem stareho nebo move
ho zakona byla kacifstvim, jez trestalo Sc
pohfbenim "a ziya byli-h soudcove lid
st6jsi, smrti. Nejnepochybnejsi prav-
dy, neinezvratneia pozadavky rozumu by
ly klatbu dany beda smrtelniku, kite,
rW je vyfknul vefejne. .f
Ma miliony zivotu lidskych pablo "a obef
nabozensk6 nesnaselivosti panstvichtieo
Ell jedne jedine sekty. Vsak ami prote-
stantismus, kteryz sam tax kruteho prona
sledovani zakusil, nebyl mnoho snaseli-
vejsi zemich, kde mel pfevahu. Znamot
iak krute nelidsky pronasledovani byli
cd pravovernych luterand novokftenci
jine a jine sekty tom mocnem nabozen-
skem vzruseni vzniknuvsi. Upaleni W.
tecneho Serveta z podn6tu kalvinova vi
Zeneye z6stane nesmazatelnou skvrnou
protestantismu, kteryz pfedce existenci
,svou dekoval prohlasene svobode zkouma-
nj. Ami tato panenska phda nezdstala
nesnaselivosti nabozenskou usetfena.
Vesvobodnem statu massachusettskem,
kde dnes nekohk nevereckych casopisI
vychazii svobodn6 "A kde stoji sin ma osla-
vu duchovniho naGclnika neverc6, Tomase !
Palma, V niz kazdou nedeii ,kfcsfanstyf a
nabozenstvi sirocinou rozumovych We
deckych argumentd Sc stina, vesel pred
sto padesati lety kvakcry, vypovidali bap
fisty a katoliky a palili tarcdejnice Pu-
ritan, ktefi tom statu pfcvahu m6l, ci-
till jak krute Jest jim mu6enu byti po.
vestne anglicke Star Chamber iak, ne
lidske jest utinati jim usi pro jine nabo--
zenske pfesvedceni. Zde ale podobnoh
ukrutnou praktiku prot iinovercdm zcela
v pofadku shledavali. Prave jsme eli,
ze potomstyo Rebeky Nurse owe ze5Sale-
mu, kteraz rokn 1892 co sarodejhice obe-
sena byla, zfidiio sc yspolecnostlk posta.
veni pomniku te nestastne obet povery a
nesnaselivostt Isl JIJIl.
A dnesl MGzeNeI sme.e anlssii \ psar,
ii, co nam .zdravy rozum anebo zkusenost
do pera diktuie nikomu nenapadne, ably
mas pro to pohanel pred soud inkvizicni.
Svoboda svedomi jest dnes vseobecne u .
znana a kde neni, ten stat nepoklada Sc