Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-15

-
Ctenafstvo ,,Pokroku" zaiist6 bude nam
povdecno, kdyz mu podame vytah z feGi
poslance Webra ma videnskem raichsrate,
aby Sc pfesvedeilo, jak muzny jeste narod
mas ma obhaicd a jak neohrozen6 pocina-
jisi prot utiskovateldm naroda ceskeho.
Moravsky poslanec p. Weber pravil:
,,Slovo sprsvedlnost jest skvrnou vfe-
dem vetSiny t6to sn6movny vlady vet
siny te zvolen6. Nemohou-li mas odbyti
frazemi otfepanymi, uml6uji a ubijei mas
vlada v6tsina svytrvalosti lepsi y9ci
hodnou. Domnivaji-li Sc, ze mas umlci
nebo ubijou, jest nahled jcjch velice klam
ny! Nezabiiou mas, dokud narod, KITE
r6ho jsme vysli, ostane We SVEN iadru
zdrav dokud silou vzdy osv6zenou no
YOU, kterou ochromiti marn6 sc namaba-
te, boioyati bude velky boz "a sye dusev-
nj prosp6chy. Narod mas bohda konecne
zyitezi pax budeme spolecn6 bratrsk6
svornosti snaziti SO dosazeni velikych
cildv prave osv6ty. Mohlo by Sc mysliti,
ze sc snad radujete, vystupuie Ii vice vi
ce deluikI, spticich k t@muz Gcelu, kite
r6mz Wy do sv6ta rozhlasujete, &c je to vas
uGel: nesti totiz osv6tu neien ma vychod,
nybrz do cel6ho sv6ta. Tax tomu ale ne
nj. Dtlate, jakobyste NELL veskerou We
du najmu. Ma vedu udelih jste 81 Wy
hradnou vysadu, kterou stfezite otima Ar
gusovyma b6da tomu, komu by napad-
dlo, tento obecny statek lidstva take sobe
pfisvoiovati, aniz by Nstoupil do ,vznese
neho' chramu ctihodne matky Germanie.
Odsouzen je blouditi We tmach nevedomo-
sti blizko pramenu v6dy zizni zaiiti.
Ucinil Ii pokani, mdze naneivys sluzby
lokajsk6 pfedsinich mOudrosti konati
mize obdrzeti jakozto odm6nu "a to nEja-
Ike : kapralske misto.
Jak Sc tento sechetny spGsob srovna
va sc zasadami one troiice liberalismu:
,svobodou, rovnosti bratrstvim,' pochop
kdo mIzes. ia alespoG tomu nebudu roz-
umeti tax dlouho, dokud Sc nam neuGini
po pravu. Pozadujeme snad n6co neoby
cein6ho, neco nespravedliveho! Slys, sv6
te, div Sc zatrat nasl zadame jiz po
dlouha leta, pres vsechen odpor, urazky a
lsmeSky vzd6laneho iednoho naroda, jak
alespon nam nerstale velikomysln6 vste-
puiete do hlavy, zadame skoly pro narod
svdj. Je to n6co nespravedliveho! Jeli
laska Ike skole zloGinem? Nufe pax tre-
Stejte mas, pfipojte k statnim zakondm, z
nichz jeden clanek zaruGuje rovnoprav-
most vsech zemskych iazykG We skole, v
1fade i We vefejnem zivote, jeste jeden tla
mex tohoto obsahu:
Use chny ces ke ditky muz-
8 k { h o pohlavi must ihned po
narozeni sv EN- utopeny byti."
J Jinak Q ma o d a cesk no me-
Tento zakoD bude niti "a
kratko neilepsi dsptch, volani po rovno-
pravnosti a po Skolach doiista umlkne a
mdzete pax moci miliony dani, ktere
Cechy Morava plati, po odecteni dtrat
"a nahrobek ceskeho naroda, naloziti zee
la die sve .chnti a ibovGle, jestli Sc jest6
V cas- kralovska dcerka, jak Sc to pred da-
vnymi lety stale, nebo kral sam lidu cd
vas tyraneho nenjme.
Avsak kdyby to tax daleko doslo, pre-
ce jest tomu p9hfbivani naroda zapotfe
bi dvou. Jednoho, ktery by pohfbival,
druheho, ktery by Sc nechal pohfbiti.
Nepochy buji, ze Wy ehcete, ale .iestli take
ten druhy chtiti bude, jest jina otazka A
proto, panove, nnsite miti tim poffbiva
MIN naroda cesk6ho strpeni, Cely cesky
narod stoii op6t pred vami nalehavYm
pfanin; Dete nam skoly, deite nam sko-
ly ne "a sve, nybrz "a nase penize. My
nechceme vase skoly. Nechte 81 je. My
chceme, my zadame skoly vlastnil Jsteli
pocestni muzove, musite nam utiniti 20
pravu jiz vdli sob6 samym; jsteli spra-
vedlivi, rnnsite nas " slyseti.
Pom ne t @ zemusi r kous 5 X o
a semu Lii d IL skoly dati, ra-
dill bye h tudi3, aby Sc to Gin
dive stale, nebo omen vel
k y den, k d nepf mozenap
tfeba vyroynani bude slaviti
vi iezd sv q do vlasti nasich,
bude snad mas lid zadati "a
hm otne, nsevni apoliticke