Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-29

Ntmec ma pr. mrha iiz 1000 let silou
svou, ably 81 podmanil pl6m6 roman
skt **#) pfi tom Jest sam absorboyan
ci pohlcovan, q jak DIR. Frank to oznaGu
jo, stava Sc z a 5 dou, iiz ky elm
(romanske plem6) pohlcuje. Neinadher
n6isi kmenove germansti (nemeGtil jake
Got, FrankovG, Longobardi, Burgundi
oni strasivi Vandalove byli timto spdso-
BEN pohlceni, t. j, poromansttni Zna-
mot, ze Francouzove nelson zadnym Gi-
stym plemenem ale sloueeninou Keltd
yyse vyjmenovanych kmeuG n6meck ych.
Cop pomohlo, 70 nemeeti csaiov6, 20 dim
habsburgsky cele poklady n6mecke silly
do romansk6ho jicnu, t6to chemick6 ktivo
le (retorty) vrhal? Pres vsecka vit6zstvi
ntmeckych vosk, nebyla ami iedna ro-
manska vesnice pon6m6ena. Naopak vi,
dime, ze Sc francouzsky italsky iazyk
vzdy dale ma vychod sever dere. Y /
talii, jez celia stoleti od-N6mcd podman6na
byia, nepon6m6ena taktez ami jedina yes
nice; naopak derou Sc Vlasi Tyrolsku
vzdy vice ma sever hrozi liz pfekrotiti
horu Bremen, rozhrani iazyka n6mecke-
no a vlasskGho Gi romanskeho
V Uhrach, kde ty nejrdzn4iSi narodo-
We vedle sebe ziii a n6mecky osadnik snad
no DO slovanskych osad Sc zazira, pozo-
ruieme ze prot Rumnndm ci Valacham,
teto podivn6 sm6sici romanstyi, slovan-
stvi turanstvi (azij5tvi) niceho pofidti
nem6ze, Sask6 osady V Sodmihradsku
5 til dovedou Cd stalet Qzeml Cd mich u
sedI6 proti Rumun6m obhaiiti. Nejen BE
AMI edinou obec rumunskou nepouGmcii,
ale Cd te DOLBY, co Rumuni narodnG ozili
a vSi silou o zachovani poyzneseni ma
rodnost svG Sc zasaznii, mali co dtlat, a.
by Sc co zvlastni narodnost udrzeli. Ne
snaselivost mafarska, kteraz je odporu
prot zah!adn6mu madaronstvi drazdi, roz
ntcuie Mich bezd6Gn6 narodni vGdomi a
tim sill ie prot Rumundm, kten ie ko-
netn6 pfedce pohlti.
Vsecka n6mecka vit6zstvi touto dobou
mad romanskym plemenem DOLBY ia ma
t6chto vztazch niceho nezmeni. Roma
ne jsou kyselinou, prot niz nemecka "a
5 a d a (base) niGeho nesvede, byt N6mci
sebe zufiyGj odv6ke soupefe sve do blata
nicoty slapali We spisech, nogiDach ma
teeniSti pohlcovali. Nemci romanske
pl6m6 nikdy nestravi. IDA Sc, ze ntmec
/ ka pfirozenost jaksi instinktivnG (pudem)
jest 81 toho vGdoma, nebot iakmie te
strany nebezpe6i tuji, lined Sc shluknou
jediny narod, ably ltok romanskeho pie
meme pc pfipadG Francouzi, odrazili. Kdy
by Romano (Nlachd Francouz1) neby-
10 pochybujeme, ze by Nemci byli dnes
siednoceni. Francouzov6 donucuji ie, aby
dbali narodni kazn6, jako ma pr. touto do
bou. Strach pred romans k J IN
p emenem n EN- ce s ednct
strach .iaksi instinktivni, jaky vdechuie
nebezpeGi ztratu vlastni narodni byt-
nost.
Jinaky jest lucebni pomGr N6mcd
Slovanlm. Sloyan6 odedavna iako snih
pod dpalnymi paprsky letniho slunee roz
pousteli Sc V = N6mce. Dya male ne
mecke rady rytifske dobyi dobe pomer
ne kratke rozlehle slovanske Izemi. Rad
n6meckych rytiFd dokazal dilo mistrovskG,
podmaniv 81 cel6 kmeny sloyanske, mezi
temi Lityiny, ktefi samostatnou, moe.
nou fi5i tvofii. Ntmci b6hem dvou sto-
lett podmanili 81 Slovany polabske, ktefi
nejvGtsi cast nyn6jsiho Severon6mecka o.
byVali. Ovse.n ze ohn6m, meGem kr-
vi - ale podmanili 81 e tax dokonale,
ze ty kdysi rye slovanske zeme, jadro ny
nejsiho n6meckeho clsafstvi tYofi. Ustu-
povani Slovand pred nemeckym osadni.
KEN jest nejzalostneisim dkazem star
sich novtjsich ba nejnovejsich dtjinach
zapadnich Slovan6.
DR.. Frank mysli, ze Jest pravym ste
stim pro Slovany, ze Nemci sllu syoji ne
obraci proti Slovandm, ale stale
a stale prot Francouzdm ci Romanim.
My nesoudime, ze N6mci tax cini jake
hos rozmaru. V6dit odkud jim neiv6tsi
nebezpeCi hrozL Sovane, ktefi sc prot
MIN jen braniti musi, neohrozuii jelich
narodni bytnost, aniz .jejich politickou jed
notu, ale Francouzov Jzz toho
vysvita, ze nejpfirozenejsim spojencem