Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1876-12-27

NAL&NSc Az nNIOtuu u NIStN LastAS
Iii pod velenfm kapt. Norwooda.
To ueinili demokrate jen pfiein
politickych a dosud zadne vyse-
tfeni a stihani vinnfk6 Sc nedalo
dociliti.
14. V okresu Ouachita fe Ia
vratdeni DIR. B. III. Dinkgrave by
10 politioksm xloeinem spacha-
nsm cd demokrata 10 demokra-
Is t9hot okresu nedovoluii, ably
to bylo vysetfeno a vinnik po-
trestan.
10. v okresu Red River ze byl
cd demokrat6 najat vrah, ktert
pfepadl .urova senatora Twitt-
chella hanebns jei zohavil. O
tom vsem lie tajne vadels celia
obec beloch6, schvalovala to ST.
ce pcuEe Z politickSch pfiein.
l6. Koneene odporueujeme ct.
vtboru vasemu aby srovnal stav
udalosti r. 1875 Sc stavem z roki
minultch a poxna, ze to ztsta>
vA vtdycky steine. A ty rio.
einy Z roku 1865 neupfe ted lad
ns demokrat, a ktery by ie upf-
raj, df o sobe, ze je Thar.
Hugh CAMPBELL
pfedseda vtboru rep.
Pfedseda demokratickeho w
boru Hewitt tvrdIl minuls tsden
V kongresu, fe behem minule
volby otvirany byly ma poste
New Yorkske dopisy, zasilane
demokraty. vyiadfeni to spHso
biIo znaSne pohnutf, vsak osved-
clio Sc v brEku co hola pomluva
a utrhAni, jelikoz Hewitt odpo-
roval tomu ably zavedeno bylo
ihned vysetfovanf, jak navrfeno
byIo republikansktmi tleny kon>
gresu.
Minul5 tSden jednalo Sc V
kongresu o iom jsouli telegraph
spoleenosti povinny yydatI kor-
gresnim vSbor6m vysetfovacfn
vsechny telegramy jake vybory
potadaji. otAzka tato vyvolana
byla odeptenim ptedsedy telsgra-
hcke spoletnosti Great Western,
Orton q. vydati telegram my, ktere
poslany byly do New Orleans
cd repubIikana. Pfedseda demo
kratickeho v5boru narodniho,
Hewitt, odporoval tomuto poza-
davku a soudtme fe S pravem,
nebor depese, ktere sc telegraf1m
svsfujf, msly by povazovany b5ti
IA osobni majetek zssiIatele a
neb adrcsata co iakove, mely
BY b5t nedo,knutelne. De pred,
seda vsboru demokratickeho od.
poroval tomu navrhu, Jest pozo
ruhodne. BeEpochyby poslany
byly cd demokratd mnohs depe
Sc, ktere vfbor 81 nepfeje, aby I
vefejnost pfisly. ysak vEdol
odporu Hewitia, byl navrh pFi
lmut velkoa vetsinou.
Jizni Karolina Jest nyni bel
legisIatury, yak ma dosud dvs
guvernery. Obe legislatury
Chamberlainova i Hamptonova
Sc odroeily. Chsmberlainova le'
gIsIatura vyffdila vcskerI 1alezi
tosti statni b5hem sveho zaseda
nj, a ustanovila veskcre potfebnt
6fadniky. Hamptonova legisla
tura nevyfidila nieehot.- poux,
jen vyzvala ebeany ably dani ne
platili. Chamberlain hodla +,
nskolika dnech vyzvati Hamp
tona, ably SO vidal vsech na
rok6 ma guvernerstvi pfesta
osobiti 81 opravn9nf jaky ym
koliv vskon6m s dfadem tin
spojenych- Pakli neuposlechne
pfinuti jej Chamberlain mocf.
| H Obs odvetvf kongresu usta
novily vybory, kterez Sc mali pc
radit o tom, kterak by Sc spor
presideutstvi vyroynau nechaI
Nam ada sc snaha takov& marni
nebof nem6fe To vyrovnani byt
feei. Hayes ma bez vsi pochyb,
vstsinu zAkonitou a strana repr
blikanskk neb vSbor il xastu
jfcf, nebudc chtet nieeho slyset
tom. aby Sc snad Hayes narok
svych vidal, maje zakonitou ve'
sinu na sve strans. Rovnez
strana druh& nebude so chtft p,
drobit X narovnhnf, mimi by tt
! den Ia zvoleneho nebyl uxn&l
Bude to pouh6 mafenf easu.
II Vxdor tomu ze dstavS stat
Florida ustanovuje q uklAd& VI
borl sftacfmu m povinost, ab
| nejen secftal hIasy We volb9 od'
! vsdane, nsbrz tsz. pakli shled
J nSkters hlasy podvodn6, uklad
mu n povinost, aby je zamitnu
vsdor tomu sfeJmemu ustanoveI
dstavninu, osobf 81 nejvySsf sou
. stAtu onoho prAvo, mfchati sc d
Eklezitostf volcbnfch nafidil m
} nuly palek sftacimu v5boru, ab
znovu setftal blasy pfijmul I
I, pIstn6 j takove, kter9 drive
! pffsiny podvodn phi volbs, zamt
null. NyDf naskytuje sc vsa
: otizka, zda ma soud pr&vo pfet
pisovati vSboru citpcimu, jche