Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-06-10

veny" A pax ma skoro kazda y6tSi sob
ia kfestanska ylastni svou bibli name
tedy n6kolik ,.svatych pisem" Cd sebe tn
ze rozdilnych. z toho jiz nell re same
ho obsahu knihy te souditi mnsime
ze Jest to klam. udrzovany od knezstya k
bulikovani Salient lidu. n6hoz ii bfi-
chopasci ziji tyji.
w p. Sestak jste svoii exortu zrovna 5
toho ksehovniho stanoviska drzel.
Josef FiSer.
I = Pan Sestak nema die toho ami
neislabsiho poimu Q pomeru mesice ma
81 Eemi a slunci a nesmirne zavislo-
sti. ' niz nesic zem6 naSe slunci Sc
nachazeii. iinak by musel v6d6t, ze me-
sic nema sveho ylastniho alebrz ien u :
netniho svetla ie tedy sou6as n E
Sc sluncem nemdze ami ma zemi ami ma
nebi aniz kde We vesmiru svititi, protoze
svetlo slune6ni mnohonasobn6 silnejsi a
vydatneiSi jest, nez sv6tlo m6sice a ostat-
nich planet naSi slune6ni soustay6 pfi-
nalezicich. Dale by mel p. Sestak v6d6
ii - to vi dnes kazdy osmlety chla-
pee, ze zemA kolem sve osy, mesic pax
kolem zelne a ODE kolem slunce Sc otaCi a
toto otaGeni zeme m6sice he jest prGinou
stfidani Sc dne a noci sviteni mesice ia
koz rdznych tvar1 jeho (prvni, druhe a
tteti etvrte ouplhku). Pokud zem6 a
mesic kolem slnnce obihati budou, potud
nebude moci mesic Sc slunceln AMI souGas
n6 ieste meme v6Gne svititi. Vzdyt
veda hvezdafska nezvratn6 dokazala, ze
vsecka nebeska teesa mezi mimi slun
ce CO do tvaru a slozeni sveho pomijejici
jsou t. ]. ze iako vsechno pfirode ona
zmenam sice ohromnym zmenam pod :
lehaji / planety vznikaii, rostou, hynou
a umiraji iako ne;mensi travicka nebl
neinepatrneisi muska. Zadny tvar ne
nj v6cny, nebof neni AMI vtefiny niz by
Sc neprom4hovaL Nasemu oku PRONE
/ hovani to neni tfebas patrne, ale v6da
dokazala ie vsude kan pronikla made ys
cku pochybnost. Jen b IN ota jest vec
ma protoze neznicitelna.
Kdyby ale i ma krasne nebi m6sic
slunce neustale swiftly coz jak ism,
svrcbu pov6deli nemozne Jest - pax b,
/ obyvatele toho nebe uGinkdm syetla te
pla podlehati musili, T. j. svetlo a tepl
slunecni musely by ma Mich jist6 zm6n,
sp1sobovati, jakoz zde ma zemi sp1sobuj
pax by nebestane, jak bohoslovecti po,
vodnici vefici balamuti, nebyl nepro
menlivi. Slunce Jest jak znamo grid
lem buditelem v5eho zivota, ono podm
! nuie vzr1st ale nemene rozpadani sc
hniti, hysuti. Ono Jest zfidlem tepla
bez tepla jak znamo neni AMI zivota an
rozpadnuti a smrti. SvetIo teplo slu
neeni 1cinkuje ma e o, ono dGinku
je ma mas zrak, ma mas cit I. d., nebo
1 JCh JCilo Ia las aClhhOfduliu IsIlle 81 II
We d mi. Slunce muscle by tedy n
nebestany ucinkovati, ably vedeli ze slur
ce vdbec svitl ze to co ma ne sviti es
81 un g, oni by ie museli videti a citit
Vidouce a citice je podlehali by jeho Il
cinkim jakoz my smrtelnici ma teto zem
podlehame. A jezto stejne pficiny nutn
stejne nasledky nebo dtinky miti musi
delo by Sc nebestandm pod ucinkem slul
ce totez co nam, oni by Sc prom6hoval
jakoz Sc ma zemi nerost, bylina zivoko
We prome6uii Pan Sestak, az toto pfect,
ustrne mad obrovskym nesmyslem, kite
ryz kazani SVEN vyslovil kteryz ne
jen vede ale nabozenskemu uGeni, ie
on tax horliv6 zastaya a rozsifuie, Sc pfl
Ct.
Redaktor ,,Pokroku
*+) Dovoluieme optati Sc p. Sestaka
ktera sorta evandelikG bude tax stastnf
ze jeste po smrti slunce mesic vecne n
nj swift budou2 Mamet, jak mu povtdo
mo Dude, nesmirny vyb6r evandeik
(protestantd), nichz kazda sorta Feb
"a nejlepsi, druhe pax vesmes "a dabl
propadle poklada. Nedoufajice ze by ma
odpovedi poctil, odpovime 81 "a neho. Je
l.