Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-05-04


iednotlivych odbori vladnich, ably navy
davali snemovne poslancd Originally Ci
Ep6vodni listiny 1fadni. Snemovna musi
Sc tedy nadale vile presdenta spokoiiti
pfepisy potfebnych ufadnich listin, byt
timto nafizenim iista Gnnost snGmovny
sebe vice ochromena byla. President, iak
snadno pochoptelno, chce timto nafize-
MIN polo2iti "a jistyeh okorosti dosi We.
likou pfekazku vysetfovanim, iez jednotli
We vybory snGmovni k odhaleni potlado
nj porusenosti, kteraz sc 'Gmef kazd6m
odboru zem6spravy zahnizdila, zavedly.
Avsak my neulinime tuto rozbirai proc
president nafizeni to vydal t. j. 2 ziakych
pohnutek k jakGmu uceli a lzeli nafizeni
to omluviti nebo fadnG odIvodniti. Ia
mysime icn poukdzdti ma skutek, kteryz
stavi presidenta opet n ad moe "a ako- =
n odarnou, skutek kteryz ma novo do
sv6dcuie &c vlastn6 on est panem
ieiz v jistYch to az pfilis castych a vaz-
nych piipadech kongres musi uposlech-
nouti to tenkrate, kdyz nafizeni eho
cell proti obecnimu blahu, jako piipad6
syrchu uvJden6m.
Pfedevsim objasn6me sobe, co jest kon-
gres. Die 1stavy defnic vynikajicich
statnik1 politikd demokraticko-republi
kanskych zastupitelstv EN- n ar o.
d a. Ndrod 81 iej yoli, ably mu daval "a
kony, ably ma ieho mist6 neiyetsi d1lezito
sti eho obstaraval. Moe privilege je-
ho jsou proto TAX velike obsahl6, ze pra
vomocnost svou odvozuie il u, je-
hoz v6e existuie Kongres vypovidd
valku, kongres uzavira mir; kongres u
klada dane urcnje a povoluje vydaje;
kongres usnasi Sc zakonech, on ma ta-
Ike pravo zakony cestou V 1stav6 pfedepsa
nou doplnoyati, mGniti nebo dokonce zru-
sovati; jeho pravem i povinnosti jest do
hlizeti ma pdsobeni vsech odborG vladnich
jako moci vykonne, kteraz jest mu podfi-
zena; on ma pravo zkoumati yysetfova-
ii Ginnost vsech hodnostaf6 a oufadnikd
zemsk ych, iez k zodpov6dnosti pohnati
ano i V obzaobu dati mize, mali k tomu
vIl podstatn6 pficiny. Moe tato jest
velika a povahou svou svrchovana, jak to
no prav6 neutrality-suspicious. zfl
zeni ci princip lidovlady vyzaduje. A
tato moe zastupuiici cely narod sklesne
phi nedostatecnosti spolkove dstavy ma
pouhy konstituGni sn6m statu monarchic-
k6ho, kteryz mnohych zhusta velmi
dGlezitych yecech podflditi poddati sc
musi v1ii rozmaru jedineho cloveka,
kteryz zde presideutem, Rakousku, M
mecku, Italii a .jinych polo cello kon5ti-
tu6nich statech panovnikem sloye. Ten
president ma prayo moe = nemali,
on 81 to pravo vezme nebo vykrouti = "a
stupitelstvo naroda die ibostisve v pra-
vech cinnosti ieho zkracovati, ten presi
dent ma pravo fic j d president isern pa
mem zemi a ne ty, zastupitelstvo naro-
da, ne ty narode, kteryz isl to ga
stupitelstvo zvolil. Kongres chce vysetfo
vati porusenost k zodpovednosti pohna
ii a spravcdlnosti vydati viEniky, on ma
k tomu sice nepochybne pravo, ale je-
diny clovek, ifednik zeme, pre- d u t
m moe pfekaziti to bud moci ze spat-
nych zakonA odvozenou anebo zneuzi 3 l.
t i m moci, k temuz ma pfilezitosti az ma
zbyt PAX ale neni kongres pa n m
ale ten iediny clovek, president zvany'
kteryz ptedce die rozumu naseho sboru
tomu a skrze n6j narodu zodpov6den le
no poslusen byti ma. Ten, kteryz by mel
poslouchati rozkazuje omen, jenz ma pra
vo rozkazovati, posloucha. Podfizeny
mIze opiraje SO vadne zfizeni, o spatne
zakony nejen yzdorovatiydh naroda ale
pfimo potlaciti zniciti il. A toto zfize-
nj nazyva SO dokonalym, toto zfizeni ma
zyva SO lidovladou. President ka
ze, zastupitelstvo naroda volky nevolky
musi uposechnouti; president kaze ma
rod musi pokorne schyliti siji svou po.
slechnouti. Nuze, temto vysledkdm W
de presidentstvi. Ale pres to pfedce ne
napadne ami jednomu americkemu statni
ku, ably tento nesmysl, tuto ochromenos
moci naroda, tento pramen ya poruseno.
sti politicke znemravn6losti odstranil
RoZum, svoboda, pravo, spravedlnost
\ 4