Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1876-07-05
ROCNlK v.
Rozhodna doba !!

koncsns zda sc 10 dostoapiia
kriso otazcc vychodni sy@h" vr-
ehole. Jak telegrafick kSeh zPrav
y dnesnim isle otsaienych vid-
no. rozhodnai 50 -rbsky knike Mi
Ian konCtne ka kroku X nsmuk
SC jik po delsi DOLBY narod SrbslSS
pFipravoyal. Nzdor nedavnSho
iesls ujiseovani diplomatic evroP>
-kych, ze mir jest ma dobro zaji'
s.su, stoji jiE armada srbsks ma
hranicieh V Selc jeJim srbske
knizc. ktcrSk vydaI jiz valesn6
provolanf, nskolika malo
dnech, bezpochyby dive nez ste-
nafoyS nasi list Sisti budou, zas
posne SC strany Srbska boj O
syobodu, boj jednotu slovan-
stva, boj na zIvot a ma smrt SO
syeFepYm Turkem, odvskym ne
pfitelem a utiskovatelcm ubohe
raje. Pletiehy diplomaticke ne
dovedly zadrEeti kolo osudn a
nadesla vzdor jejich odporu do
ba, kdy ~nemocny muz" blizi sc
ku svemu koncI, kdy spojenym
asilim sloyanstya, vzdor ochras
ne skytans mn velmoeemi evrop-
skymi. vytlaten bude II do A
sac, odkudz pFisel a kan tez ma
lezi. Ze 10 K tomu dojiti musi,
bylo pfesvedSenim vseobecnym,
po kolik jif desitileti jedinou O.
tAzkou bylo, kdy k tomu doJde,
jak dlouho snaseti budc raje uti-
sky tureeke. Zvlasts netrpslivs
oScLavali nadejiti toho momentu
nArodovs slovansti. zpominaiice
utrpeni bratri svych, tisiccr6 lti-
sky trpicich. A rozradovalo SC
srdce kazdeho Slovana, kdyz mi
nulf rok bodfi iunaci hercegoVstf
pozyedli zbrah proti p6lmssiee.
Nebylo jednoho mas, kdoz by
byl dychtiyosti nesledoval
eely prabsh iyyyin poystAni, kdot
By : radosti nebyl titaI o jejieh
skutcich udatnOsti z hlonbi srd-
&c nepfai, aby spasna iieh hyszda
vedla Ic vitszstvi. 5 hzkostlis
vos1i stFezen zglasts kazdy po-
hyb, kazds vyjadfeni Ruska ose-
4. .kavajxe oi nsho jistotou ze
pomof sve poskytne kmendm
sbratfenym. A neklamali jsme sc.
Neb za 70, &c neciteIns X upicimn
pod tureek ym jafmem ktesranstvu
velmoei, nezakrotily M dosud
moei branou ku pomoci Turecku.
name Gajiats co dekovati pouze
obezfetn6 bedhve politice Ru-
SKA. Samo nejvice radio K ne
zakrosovani nasilnsmu, samo da-
valo navrhy na upokoieni krajin
povsiaIeckyeh, ysdonc bezpochy-
BY 2o navFhy iakovs jsou marns,
a mezi tim dovolovslo, ably po-
vstalei podporovani byIi. A kdyz
nyni Povstani vzplanulo po vsech
krajinAeh tureckych, kdyf Srb-
sko. Hora, Herzegovina, Bosnia
Bnlharsko We zbrani stoji, a Re-
cko k povstani sc chysia, vidiRu-
sko Sas vystoupiti tinns zasA-
hnuuu moenou rukou do WYNN
udalost. yelevfznamnA jsou slos
va, kteref, die Berlinske zpravy,
pfinasi ministersky organ rusk I
"Golos" a jimiz hrozi celS Evro-
pc, pakii &c by chtsla pFekAfeti
pobratFenym kmcnGm boji o
syobodu. o cerne hole pFichAzI
zpravy 3 pramend nsmeekych, zC
porta nabizela knizeti EAST po.
bFezniho uzemf za TO, ably nc
sinnosti q pokoji setrvai a knize
10 sllbil pokojne SO zaeh0vatL q
pramtni slovanskfcb, Cetyns
same SO ysak proti tomu oznamu,
je, 10 jiz po diva tsdny stAvk spo-
letns 1mluvy mezi Horou n Srb
skem, a ncmGzeme tedy vsfiti, IL
by Hora chtsIa zraditi zajmy slo
vansk6v neirozhodnsjsim okamz
ka, ze by ehtsli bodfi junaci Ger
nohorstf nynf nechati handzary
pochvAch a pusky rezavsti, ny,
ni, kdy mali nejlepsi pFiIezitosl
zbaviti Sc nenaviden6ho souseda
a utiskoyatele. Ba naopak, We.
Time, 10 ujisfoyani o pokoji jsoI
lichA sIova n 10 cerna Hora jed
matt bude die spoIesneho planu
o vysledku name male pochyb
nosl. Bye celia Europa postayl.
la 80 prot snahAm sIovanstva
douf.me pevns zeSlovanstvo o WI.
de tohoto boje pro pravo, zivo'
svobodu vftzzns.
(MsI. jsme jiz tcnto eIAnek m
sazenS, kdyz dosla zprava ze Srb
sko Hcra jiz k valce vytrhii)