Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-10-19
MaSO n vZdGlanOSf.

narodoye, kteff isou icdlici masa, mno =
hem vice dokazou; statistikove pax soudi
mnozstvi masa Cd riznych narodd poi
teho ma blahobyt toho ktereho naroda.
Jedni druzi mali do jiste miry pravdu,
ak nasleduici cislice dokazi: We Spa
nelsku pfipada ma jednoho clov6ka 25 Ii.
ber; Italii 3S; Svedsku "a; Prusku So;
Rakousku 58; Belgcku 81; Francouzsku
73; Jihon6mecku II; Meckenbursku 50
Il Anglicku z05. Spotfeba masa We
Spo. statech jest jest6 vetsi nez An
glicku, nemdzeme i ale Gislicemi udat,
anto SO nam nedostava veci tG urct5ch
statistickych dat. Neimene masa sui Sc
tedy We SpanGIsku, Span6love vskutku
neinevAdelaneisim a k nejzvrhleisim M
rod1m vzdelaneho sv6ta nalezi; po nich
ptijdou Vlasi, (ltalove) kteryzto narod 10
prve cd slednocenl Itaie osvetove u mrav
ne SO povzneel. nebot pred tim, pod i
mornou kn6&o- a liboviadou, co nelzalost
n6il hynul, a6 od pfirody k buaremu a
plodnemu 4ivou madam Jest. SvGdSko Il.
vahu nasi zdanllv6 rusi. nebof zei6 ia Il
81 SO vedle Svycarska Observation-Disclosures
zfizenl vedle Begicka Holandska noi
osvlcenejsimu obyvatclstvu; kdyby ted,
Qua domenka pfimem pomeru spotfebv
lnasa k dusevni zdatnosii naroda prava
byla, museli by Syedove nemnoho lepsl
Italh byti. Je&to tomu tax nen, mus
me pticinu teto neshody hledati iinde
Nalezneme II snadno. SvedsEo, znaGn6
Ma p1lnoc polozeno Il nofen obklopeuo
jsouc, zabyva Sc vice rybolovem neS cho
VEN dobytka poziva tedy vice ryb nez
masa krmnebo dobytka. Rybi maso, cho-
vaiic vice dusicnate latky, slouzi zvlaste
k vyziv6 mozku, iehoz latky rychleji OBJ
novuje. Svedov6 mail tedy vice nez po.
sta3itelnou nahradu za maso dobytGi v
mase rybim Vice lnasa sni Sc Prusku,
&C zeme Ia pro nedostatek lucn chovu do
bytka neni pfizuiva. Ia to ma zem6 ia
vyborne spojeni zelezniGni potent a no
pfekonateluou sit silniGni, take Sc tam
snadno odjinud dobytek vseho druhu do.
pravovati mdze Vsak severni pfimnf-
ske kraliny Pruska rybolovem Sc zivi.
Spotfeba masa Rakousku jest zdanliy6
v9tsi nez Prusku; mat ono urodnGisi
dzemi nctucn6isi pastviny na pevnine;
ale ta vetsi spotrcba obmezuie Sc ien Ma
n6ktere krajiny (Horni Dolni Rakousy
a Uhry) u Ma velika mesta, kdezto Ma
yenku spotreba masa jest nepatrna. Ma
dafi v politice v6tsich usp6ch6 dokazali
nez kterykoliv narod rakousky Rakusa
ci, ac dosti nehybn jsou pfedce jen ia
drem NGmectva rakouskeho, kter6z "a
padni polovici fise prvni housle hra a
snad dlouho jest6 hrati bude Po Rakous
ku pfijde male Belgcko, stat velmi ely
ma pevnine europske pomern6 neiprd-
mysln6jsi. Potom Pride Francie, kteraz
ac jizneji polozena tedy ma ovoce boha.
ia, pfedce ien znacne mnozstvi masa spo.
ttebuie. Bylt narod francouzsky do nc
davna jeste pfcdakem vzd6anosti Euro
pc. (Ve Francii mnoho rybiho masa
Sc spotfebuie.) V jiznim N6mecku by.
vala vzdelanost v minulych stoletich do
movem. We Virtembersku Badensku
nekterych mensich statech iihouemec
kych pro vedu u um6ni a duchovni po-
krok v6bec mrohen vice vykonSno nez
Nemecku severnim,. .vyse "a Mohanen.
Vlastne Sasko bychom K Jihon6mecku
m6li poGitati; lisit SO narddek sasky spd
soby vzd6lanim svym tax znacne cd Sc
veronemca, 20 k MIN nema byti potitan
Sas jest ,trancouzem' mezi Nemci, - on
dial jim jazyk spisovny prdmyslnost Sa
sd jest daleko siroko povestna. Ano i Y
umeni statnickem a valecnickem nnoho
velikeho vykonali. Sas jest nejpfi em-
nejsim Nemcem, jejS cd hrubeho domy
sliyeho Prusaka na Ilili rozeznavame.
On take vzdycky k Jihon6mcdm sc cital.
V Mecklenburku sni sice mnoho masa --
ale III nestesti nalezi Mecklenburak k nei
zanedbanejsim nemcckym hromotluk6n
Pfitina toho bude sotva asi jina, nez sta
lety dtisk pod nejsuroy6jsimi panovniky
jez kdy mimoruska Europa znala. Vel
kovevodove mecklenbursti byli tax hroz-
| mimi tvranv Ia t,oddarf iaiich Y,xaa ySao