Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-20

Il Pioniera)
Jako neizdravGjsi 6lov6k zaludek sydi
pfecpati, rovnez tax byf neisilnGisi ma :
rod ma syete pfijimanim sobe valn6 odpo-
ruilcich pfiristki svou vzdeIavateskou a
pfipodobhujici silu zazivaci vy5erpati MD
ze. Zda Sc, ze tato republika pfijala vice
latek, jez bude muset zpracovati zaziti,
nez zmoci maze. | nezname zadny narod.
kteryz by sc tizei pfipodobhoval anne.
rickym iedno teleso slival, jakoz ma
rod cinsky kteryz zemi tuto, nezabranil
Sc tomu cas-, hromadn6 zaplavovati md
ze. To vidime liz nyni vsude tam, kde
cinsk6 pfst6hovastvo cetneli pospolu by
dli. Ono tvofi Sc vsemi svymi s"rovost-
mi a nepravostmi zcela odloudenou q ne
pfissupnou east spolecnosti, kterou jen
prostfedkem penez, jez teto odnima, spo-
eno jest Cinany re vsech tech zajimavo.
sti, jez zem tato skyta. mic nezajima =
lee penize a nevestky.
Y Kalifornii vyvolana jest opo ice pro
ii cinskemu pfist6hovalstvu hlavn6 tim,
ze cinsti d6lnici nepom6rne levn6ji pracu
j nez beos, ze tedy praci bilfch delnikd
nepfemozitelDou konkurenci tini Ami
kdyby jine pficiny krone tGto proti pfi-
st6hovalstvu Cihand nebylo, byla by die
naseho nahledu postacitelna. | beg mon
golskych konkurentd (soupetI), ktefi
otrockG uskrovnelosti "a kazdou zoldu
pracovati hotovi jsou, mali domaci d6lni-
ci co d6lati, ably ziyobyti svG uhajii. Mi
mo to jest toto zotrocilG cinske plemeno i
te pficiny vyvinu americkeho naroda
nebezpecne, ze by MIN dobrodini, zruse-
MIN otroctyi vyzdvizepim cernochI
nev6domosti spustlosti dosazene, napro
sto bylo zmafeno, nebot to plemeno stale
by SO podnozi nebo lavienikem onoho
panstva, iez vsude tam Sc vyvine buji,
kde ochotnych pacholki nalezne.
V Kalifornii zadaji vypovGd smlouvy,
Ilteraz Ginandn svobodny pfichod do te
to zem6 dovoluie. Doufame. ze zadosti te
to vyhov6no bude.
Ma tcti, ze by to bylo poruse
MIN zasady, die niz zem6 tato utist6nym
celeho sveta dtotiste poskytnouti ma, nj
ceho nedime, nebot zde ide podminky
naseho vlastniho tryani. Zadna zem6 a
zadny stat neni neinhze ami povinnen
byti obetovati blaho svych domacich oby
vateld prospechdm cizych zivlI pfisteho
valskych. Amerika trefn6 nazyvana 1to
cist6m svobodafi slechetnikd Avsak
tim neni n:kterak feceno aniz Sc tomu
tax rozum6ti smi, ze by s otevfenou naru-
ci vsecko barbarstvi otroctvi vftati nebo
bez namitky sem pfipoust6ti lnela. Toto
GtociSt6 (Amerika) pfijmulo az dosud to
lik nefadu, re zdravi jeho tim trpi. Nj
kdo moudry nebude pfece Americe "a
povinnost ukladati, aby Sc stala kanalem,
do n6hoz by Sc povrhelstvo cele zemekou
e stekalo. Vsak Sc toho nefadu az hanba
zde nahromadilo. Spise nez pro neobmc
zenou syobodu pfistehovaui byli bychom
pro svobodu pfistehovani obmeze
nou b6rem ac nikoliv ien proti
CinanGm. CT snad sou ,untertani", fan-
daci, mnisi a jezoviti zadoucnejs pfisteho
valci nez Cinan6l
Obava, 20 by vypoyed nasi smlouvy 8
Cinou zapeti mela podobne pfekazky
nebo opatfeni v1ci Americe nepoklada
me "a podstatnou. Amerikane, ktefi 81
do Cinska spolu jinymi mocnostmi pfi-
stupu zjednati dovedli, dovedou jei / "a
chovati. A jestli tam znenahla vliv 81 pd-
sobeni europske americke stojatou ba-
finu staleteho otroctvi do zdraveho hnuti
uvede, bude toho clovecenstvo vetsi uzi-
tex miti nez kdyz Amerika dopusti, ably
zvanec mongolskeho vyvrhelstya, ne
hoz jen maloktery domd Sc yrati kdyz
SO vrati, sebou nepfinese nez penize, do
nj Sc st6hoval. 81 88k&98th
>p.