Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-06-03
V. Palda tai .

U vitani katolic keho bis ku-
pa y moura. katolici naseho mes
ia pouzili navraceni Sc bskupa sveho, KITE
rye SO re zdravotnich ohled6 dive l6ta
Europe zdrzOval, do stfedu jejich k velko
lepemu osvedceni nabozenskopolitick6mu
We ctvrtek veGer otekavaly iei vsecky
kat. spolby m6sta po6tem osmnActe v o.
bleku svatecnim, odznaky a vlaiicimi
prapory a korouhvemi peti nell vice
hudebnimi kapelami ma nadrazi. Mezi
spoIky byl tez tesky spolek svat2jansky 5
hudbou. Mimo to shromazdlo Sc neko-
Ink tisic katolik6, hlavn6 Ircant N6mcl
ma nadrazi a ulicich n6rnu vedoucich.
hdyz vlak do nadrazi viel, spustily vsec-
ky kapely, lid zatal iasat a prapory, klo-
bouky, satkami a rukami mavat - KRAFT
ce nadseni bylo vseobecn6 ba az divok6 |
Biskupa otekaval koGar n6mz zapfaze-
nj byli ctyfi sn6hobli Grove Kdy2 vsedal |
nekterymi kntzimi do koGaru, provoa- |
val mu lid boufliv6 slavu. Znadrazi tab
ly spolky die programu sefad6ne vneko-
ne6nem Priivodn sv. Janu kde biskup
vystoupil. Kdyz Sc byl do biskupskych
satd oblekl, udalil Cd oltare shromazd6
nym tiscdm biskupsk6ho pozehnani. Ne
ktere katolicke budovy domy horlivych
katolikd byly osvttleny nebo prapory O.
zdobeny.
Biskup Gilmour byl pdvodn6 protes-
tantem, Obrativ Sc ma katolickou viru,
stal Sc jednim z neihorliv6jsch a nejbo.
iovnejsich knGzi.
On dial heslo k boii katolikI prot
svobodnym skolam. On vybidnul katoli.
ky, ably politick$imi zbrantmi domahali
Sc pray svych t. zni6eni svobodnych
Skol dosazeni nadvlady katolikd obci
state On pokladan jest Cd katolicke
cirkvev Americe "a ELECTROMAGNETIC pre-
lata tax zvane ecclesiae militantis G cir.
kve boiuici. KatoIici zdeisi, schystavse
mu TAX velkolepOu oyaci (osvtdGeni odda.
nosti dcty) dali ma ievo, ze MIN i V ma
hledech politickych souhlasi a ze nabozen
sko-politicky program jeho schvaluii. V
tomto snysiu vyslovil Sc pfipisu k zde
Slmu Plain Dealern' pater Thorpe fka,
re ,katoIici Cleyelandu ukazi, ze k bisku-
PA svemn lnon jeho stanoyisko skoIni
otazce schvaluji.' Patrno toho, ze 6tvr
teeni osv6dceni meo miti meo tez me-
Jen nabozensky ale politicky raz.
My dstdyicn6 dokazuieme, ze katoIicka
cirkev Jest t6lesem organizaci neien ma.
bozenskou alebrz politickou ze
zylaSt6 touto dobou vyhradn9 "a politicky
mi ucely Sc befe ze iako ysude tam. kde
okolnosti jen ponekud tomu dovoluii, tax
teto zemi politickou nadvladu Sc "a.
sazuie. Ctvrtecni osvedGeni cleveland.
skych katolikd mohlo neiednomu tech
snasellvci netecniki, ktefi kato;cke
cirkvi zadneho nepfitele nasich republi-
kanskych fadd nevidi ale "a to ma kazde
no, kteryz ,katolikim pokoie media co ma
skndce nabozenskeho pokoje, rnsitele sna-
sellvosti a nesv6domiteho styace obGana
prot obcanu hubuji, oGi otevfiti. Takoye
velike mnozstvi slep6 oddaneho a ma po-
kyn ba mrknuti poslusneho lidu, isouc
vedeno biskupem tax vysoce nadanym,
vzdelanJm, raznym bojechtivyn, iako
Jest Gilmoure, mize dnes nebo zytra, az
nabozenske zretele vice jeste do popfedi
vystoupi, syobodam zeme teto velmi ne
bezpecnfm osv6dciti se
ysetfoVa mi zaveden6 nafizeni
m6stske rady V ufadovne policeiniho pi.
safe neni dosud skonceno.
Frah d dopad n. Asi pred tydny
obdr&el policejni feditel Schmidt Napo
leon, o. psani, v nemz zadan byl, ably
vrazdy obzaloyan6ho Geo. Hollingsheada
zatknouti dal. Ufady mestecka toho
domnivaly Sc neispise, ze Sc stihany
Cleveland6 zdrznje. Reditel Schmidt O.
patfiv 81 opis obzaloby podobiznu vra-
hovu, vyslal tajr eho policistu Hulligana
povolenim policeini komise do Pennsyl
vanie, jezto vsecky znamky poukazovaly
tomu, ze stihany zlocinec tam Sc zdr.
zuje. Hulligana vedla stopa do Madeiry,
okresu Clearfield jmenovaneho statu.
Blize feceneho mestecka napadl cloveka,
!ehoz podoba shodovala Sc podobiznou.
Clovek ten kacel tn dfivi HulIigan iei