Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-06
TajuplnG ZriZeni ySehO-
mira.
SLUNCE.
PokraGoyani.)

1lZe sluhce preVySuIe teprVe Nsecky
nase pojmy. Udenci vypotitali, re jest
$4,000 kvadriliond centnyti tezke. Cislo
toto, vypsano Gislicemi, vyhlizi nasledov-
ne
53,000,000,000 100000, 10000, ,000, 900
Gin t9zsi nebo hmotntisi Jest ttleso,
tim vttsi Jest ptitazlivost jeho. Slunce,
jsouc ze v5ech hytzd a t5les tGto plane.
tarni soustavy nejttzsi a nejhmotntjsi.
musi nutn6 ysecka IA ttlesa, jez meme
hmotna isou, pfitahovati. 4 tax tomu
vskutku Jest Podle zakona tie, Newto.
mem obieveneho. oylada slunce vsecky
pIanety a ysecky komety a mutt je maie
statni pfemoci svou, ably drahy sve. po
sIusn6 mleice, kolem n6ho opisovaly
Hmotnost slunce pteyysuie hmotnost
vsech ieho ob6tnic 72Okrate. Rychloylak
potfeboval by objitdce slunce q l6ta,
K objizdce zem6 ale jen 32 dny. Tato
3isla mohou, jak slavny americky kultur
nj historik Draper poznamenava, domGn
ku cloveka, &c vsecko iemu Will stvofeno
Jest. naprosto zvrhnouti Ze slunce pozo
rovana snrsti sc zeme prasn6 zrnbo,
ichz paprsku sluneGnim biliony bilio-
nd Sc kmita. Chceli ctenaf opatfit 81 ne
lake mefitko pomtru slnnce zemi, nechf
drA rozeyfenou knihu co mu ruka staei
81 ocI a pozoruie tam n6kterou te6ku.
Poyrch teto tecky Jest iest6 mnohonacte-
krate vtts, nez povreh zeme, diyameli
sc nan &c slunce. = Jaky yyznam. jakou
dulezitosf mdze takovy punticek vdGi
vesniru NIT! M8zem 81 snadno pfedsta
vii. ze mdze zrnizeti, aniz by to pozoro
vano bylo. A jaky vyznam mdze miti
kouecn6 6loyek, iichz Sc ma tomto ze
slunce neviditelnem puutitku pies 1000
milionu hemzi nichz sotva jediny z
tisice n6jakou trvalou stopu po sobe zdsta
VI!
Y pravde, hyGzdafstyi u6i mas mnobem
pfesy6dGiytji nez cokoliy jineho, pravou
skromnost, prayou Pqkoru; pravou, pro
toze pfedmetem pokory te neni ptelud
nebo yidina obraznosti nasi, tax zvany
bah bohosloyi, pouhy to fantom, ale sku-
tedna velikost a yelebnosf pfirody = jejiz
dscelujici Gaste6kou jest Glog6k. Pokoru
X tomu, echo castecka jsme nikoliv k
tomu, co jest Gssstkou nasi, plodem obra-
zotvornosti nasi, jako jest bdh. Povazi-
nell kone6n6, ze samo slunce re stalice
jemu nejblizsi IA Y Ceutauru) ami nejo-
stfejsim dslekohledem spatfeno byti ne
mdze tedy Sc skad drze tvrzeni, ze vsec-
ko clovekn vili stvofeno, do bezedne
nicoty.
Vyzpytem zjisteno made vsecku pochyb
most, ze ma zemi neni jineho tepla, net sin
necniho. Teplo, iimz parostroie vytapime
i teplo t6iesne, ODE jest darem slunce. Ny
jsme kazdym ylak6nkem ma sIunci zays
Il. Tepli paprskoye tlunecni vzbuzuii
v5try, ktefiz plachty lodni nadYmaji, ia
koz vichry, ktefiz Sc fvouci rozkacenosti
vsecko ryou. kaci odnaa a boufliye ptl
yaly ma bfehy zem6 zenou. SIuneeni
teplo zveda vodu We spisobe vyparu
vzhdru k oblakim, odkud iako z1rodnu-
jici desf prsi prameny potoky napaji,
mlyny zene, ale hraze trh4. Promen6
ne slunecni svGtlo osvecuje nase pfibytky,
sally ulice - nebot petrolei plyn ne
jsou posledni piicine sye mic jineho, lee
slunetni sv6tlo. Ono jest pdvodcem mad
hernYch barev .jakoz libezne vdnt kve-
tin. Kratce, bez slunecniho tepla nelze
pomysliti 81 ziyota prospivani, ale noe a
smrt.
Kdyz tedy slunce jedenkrate vychlad-
ne, stihne nasi..zemi tfz osud, jaky mno-
hem dive stihl mesic, satel.itu ieiiho:
ona musi strnouti znrtveti. Ma zersi
nastane vecna noe, m6sic nebude ma nj
vice stflbrolesklou, jemnou zafi svou vyli-
yati, zadna vecernice ami dennice nebude
ma obloze Sc tfpytiti, snih led budou il
jako pfikrov pohfebni pokryvati, kratce,
vsecko bude pod kfistaloyou pokryykou
krute zimy noe pustotu pobfbeno, az