Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-06

ne ust lvy 1Gel1m v6deckYm a mrav-
nim jake Anerikane; zadny narod ne
rozuiti Sc tax snadno a horoucn6 pro
vzneSene zasady a zaimy mravni jake a
merikaue, Maj ovsem sve chyby a velke
cbyby - ale kteryz narod jest bez chyb
Ostatnt velike 6etn6 naroda toho pred
nos6 daleko chyby jeho zastini q pfevdzi.
NetSinu chyb jeiich zavihuje ptedne phi
liSna mladost naroda pfirozene po-
merry. Silna ziskuchtiyost vyvinula Sc
mem len velikou a neodolatene vabivou
ptiIezitosti ( kknadn6mu rychlemu zbohat
mutt velikou naklonosti domacimu
pfepychu Zde G.oyek mali cileho ducha.
pevnou y6li, podnikavosf neztricii ii hla
w kdyz jel stihne nehoda, muze ba must
sbohatnouti. a odtud to zimni6eni pach
t9ni sc po vSemohoucim dollaru. A tato
stranka amerikansk6 povahy jest tel nej
rozAtten9jsi poklada Sc "a nejv6tsi va
du. Nez tato vada ma tez sve dobre
,tranky Ten ktery Sc spokouje tim
CO ma. jenmt malitko dostati, enz ma
skrovnink6 potreby zaiiste mic nepodnika.
nic netvofi, nekuti a nepfispiya tudiz nj
Sim t6mef narodnmu bohatstvi, blaho-
oytu q pokroku. kdyby American tax
vasnive po hohatstvi nedychhl, nedopustil
by Sc arci mnoheho zloeinu, ale mnohy
velkolepy podnik, mnohe yelebne dilo du-
cha prace idske, mnohy pomnik ddmy
siu a poaroku 10y dnes znamenitych
vlohaeh vysokc osvicenosti americkeho
naroda nesvedGil.
Nsecky vyse uveden6 ptednost Ameri
Kama sv6dti nepopirateln6, ze musi byti
mrayn6iI a tudiz meme zlocinim ma
ehylny. net oni narodove. ktefi pfednosti
,tch nemaii. t. ktefi isou meme pokro-
6ih.
Nemame pohtichu po ruce statistickych
Hat, abychom Gislicem dokazati mohli,
2e potet zlocin6 We Spoi. statech menS
Jest nez kteremkoliv state teze iduato
III Europe. Avsak pres to pfedce lii ma
laklad6 v6tsi politicke svobody, vysSi a
lobecn6leisi vzdelanosti v6tSiho blahoby
IA yedle toho ma zaklad6 nasi vlastni
zkuSenosti zde Europe tvrditi 81 troufa
me. te mravni stav Spoi. statI mnohem
vyse stoi nei chvastaveho Nemecka A
uvazime. posleze, ze velike procento zlo
emu pada zde ma vrub pfistehoyalcI "A
ternoch0 pred malo lety re stavn zhova
dilnsti d. stavu 6loye6enstyi uvedenych
objeyi sc nam mrayni stay tohoto narodG
IleSt6 pt.zniytisi. kazdym spusobem ale
obst9ji poroynani mravnim stayem
Ntmecka, kde dncs iest6. aG Nemci Sc
syou kulturou pred celym syetem Sc homo
81 a iinym naroddm il pfesmoc vnucni,
nalezneme tolik barbarstvi, tolik zhovadi
iosti, ze BY narod ten mnohem moudfei
utinil a sam sobe lepe poslouzil, kdyby
zametal drive pred syym prahem nez
pied eizym. kteryz narod ostatn6 vyhle
dava neivetsi blaho a uspokojen sve Y
plazive oddanosti k ahlavnim nepfatelm
svobody, jakym jest Bismarck kral pru-
sky. ten nemlze byti ami ten nejosyice
neisi AMI ten neimravuejsi. X zavGrku
ehceme uvesti co jeden IN k 7 list
americky prayi mravnosti naroda
sveho:
,Jest primo padousstyim pohazuieli ca
sopisectvo N6mecka poyabu amerckeho
nAroda blatem Gnili ie "a zocin Thomp
sonlv zodpov6dna. PrayG n6mecke case
pisy mely by sc takovych obzalob vystfi-
haiti, nebof kdeze deji Sc sprostSi haneb-
nosti, neprayosti, loupezne pfepadan a
p. net N6mecku! Zde nikomu nena :
padne iineho pro kabat nebo ntkolik gro
81 zamo7dovati; zde nevrazdi krkavii
matky hfichu zpozene ditky tax zhusta
a mysli tax chladnou jako Nemecku
zde nemnsi okna az do druheho ano tfeti-
no patra mfizemi bJti opatfoyana; zde
nemusi osam6li farmafi bait Sc spati pfi
oteyrenych dvefich a nechati dobytek svdj
bez pasak6 a cele dni noci svobodne
venku behat; zde jsou polni kradeze vtci
neslIchanou; zde nepokrade sc tolik pra-
dla, ae kolikrate cele noci venku visi,
ani2 tolik hus, prasat jineho domaciho
dobytka iako Nemecku.
a pripisujeli Sc zlotin Thompsoniv ma
vrub AmerikanG, na ei vrub melo by pf
psano byti postfileni reyolucionafd Ra
stata."