Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-02-10

sledni schulz republikanskYch tlend byv.
smomazdeni otiskuie Sc ,e
vSech republikanskych 6asopisech. Pro
sluly yddce republikdnsk6 levice licil w
raznymi tahy d6iiny zakonodarneho sbo
ru, natez konGil: ,,Chceme Francii op6t
ne znovuzroditi; Francio test Sc dnos
bahobytu, jaky po tolika nest6stich malo
kd~ ooekaval, Chteli jsme zalozn repn-
bliku, dnes il maine, dnes Jest republican
sk6 zfizeni zakonitou tistavou 2eme. Pet
uplynulych rokd bylo sice tezkych, vsak
konecuy vysledek ySech utrap Jest ptec
ienom dobry! Obycein6 vytyka Sc repu
bIiSam, ze nemai dlopheho trvani. Nase
udrzuje Sc iiz pc pet rok6, prod6lavSi
zkousky druhu nejt6zsho, take mozno
sm6le Sc tazati, kter6 2e mocnafstvi bylo
by S to, aby podobne utrapy mohlo ptesta
ii. Nezapomenme, ze cas- sam "a mas
PRAGUE Pro republiku jest prosp6sn6j-
Sim, ze Sc vdbec drzi, nez ably Sc m6Ia
porad opravoyati lepsiti. Neitrp6livejsi
mas .isou neipiln6isimi republikany.
Jim tez patfi neiv6tsi zasluha, Pouze
ien n6kolik iest6 rokd, republika bude
neprekonatelnou; nenavist nepfatel nasich
nam nikdy tax veice skoditi nemohla,
jako vlastni naSe neprozretelnost nev6-
domost. = Jsme my snad nepfately nabo
zenstvi. Pravymi neptatei nabozenstvi
jsou ii, doz-nabozenstvi tupou pov6rou
zneuctiti Sc snazi. n a dale ebude
Z a du no nabozenstvi, lee no,
ez opira Sc o svob Cd u, "a svo-
b o d ou me my. Cchceme rozhod
ne, ably Francie We svtt6 zastupovala
zdravy smysl, rozum, svobodu, nikoiv
vsak nesnaSeivost a tanatismus. Zatra-
cujeme nesndselivost jinych a stfezimc
Sc, abychom sami do nj neupadli. Zaru-
6uiemc kazd6mu dplnou volnost phi W.
konech ieho nabozenskych; jest to ia jedi
na ochrana, na ktcrou nabozenstvi iedinG
ma pravc.
Amritti N6mci, ktefi pfi kazd6
! pfilciitost plnou hubou svyln ntmectyim
a svou nesmirnou vzdGlanosti sc chvastaii
mad Amerikany drzosti nesychanou
Sc vyndSi, ukazali Sc opGt t6mi nejspina-
vtisimi sI;udili a mlachuby. Po nGkolk
rokd jiz zasazuii sc osyiceni N6mci, zvlas
t6 vychoyatele, spisovatel6 rcdaktofi
zfizeni utitelskGho semenistG, nGmz by
schopni nGmecti mladici pov)lani ucitel-
skemu patfiGn6 byli pfipravovani. Ma
klad ma zfizeni takovGho ustavu vypo6t6n
prozaiim ma s 10000, kteraz suma neievi
sc velikou, povazimeli, ze t6to zemi pet
az sest milioni NGmcd zije, nichz mno
ii isou velci bohati ano neieden Milo
mar. Avsak po tuto dobu nesehnalo sc
tGmGf mic, ac Nov6m Yorku. kde sc az
100000 NGmcd PoGita, cello sb6racho
vyboru znamy bohaty vydavatel n. Y,
Staatszeitungu SO postavil ke vsem
tamtisim ntneckym spolkdm, iichz Sc
nejm6nt 800 5ita, prosbou o pfispGvek
aspon - sc obratil. NGkterG nGrneckG
listy sc prayem "a to SpinavG skudlilstvi
hanbi ctou N6mcdm zaslouzeuc leyity.
Pfi tom poukazuji ma Amcrikany, ktefi
K uteldm dobroGinnym a yzdelavacim
miliony pence kazdoroGne Il to vlast
n iii 0 p p u u, vGnuji N6mci anne
rickymi to ale nehne Oni budou dale
"a nejkulturn6iSi a nejznamenit6jsi narod
ma ze.atkouli Sc pokladati pohlizeti pin
tom pres ramena nell politovanim ma
narody ostatni; Mimo t. budon pofada
ii nakladne Saengerfesty, Turnerfesty,
Schuetzenfesty, Segestesty iin6 a jine
zbytecue nell dGtinske kratochyie, phi
nich& fetnici jeiich pathosem tragyc-
kych hrdinI deklamovati budou vse.
moznych cnostech ltmeckeho Glov6ka.
Skutek ale utek.
Gnn RnffhArn.