Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-13

stale teplo sluncem saiant Dale vypo-
tital Helmholtz, 2e kdyby slunetni hmo-
ia t6m2 pom6ru jake nyni houstla, te-
plo tim plozen6 k uhraieni vydavani te-
pla ma II milioni let VISTA ti.
Tato dom6nka shoduie sc vypocty hy6z-
data. Nuz, ten konec syeta by nebyl te-
dy ptedce tax bizky, nebof pokud slunce
dost tepIa yydavati bude, nevyhyne ma
zemtkouli nasi ustrojny 2ivot Ze tn vse.
like yelikanske prom6ny a PFeyraty Gas
Cd tasu nastati mohou, pfevraty, joz by
mohly ' nasledcich vyhlazeni velike easti
lidskeho pokoleni mih, to nepopirame;
aySak iakoz zem6 nase pteyratl takovych
liz vice $tastnt pfestdla pti tom ob5ta
la pfestoji ty budouci.
Krone tohoto hlavniho pramcne slu-
uetniho tepla Jest pramenem podtizen6j-
SIM obroysky lutebni process, jakyz '
slunci pred Sc ide, t. lutebni prom6noya
nj Sc rozli6nych latek, nichz slunce Sc
sklada, latek veskrze roztayenych nei-
prudsi gar vydavaiicich. NSecky tyto
priGiny pGsobi, ze teplota sunecni zdanli
We steinou sc zachovava. Pravime d a n
live, nebof We skuteGnosti tomu tax ne
nj anil byti mdze. My tax ncnahly uby-
TEX nepszoruieme, protoze smysle nase
ma to nesta6i anit potfebnych nastroj1 K
m6feni tax nenahl6ho a tudiz jen mno-
hych tisiceletich patrneho lbytku name.
Nebot slunce nema davno teploty jiz me
10 We SVEN prastavu. Jest tedy iisto, ze
slunce mladi svoje profile, &c Sc znenah-
la ochlazuie ze neuprosnem postupu
easu nadeide okamEik, kdy zcela vychlad
ne a pustou temnotu Sc zahali. Ono
teplo, JET vzbudi ma slunci planety, jez be
hem easu ma ne sc sfiti, nestoii ami "a rec,
uebot naSe zem6 poskytne vychladlym
hadrum jeho jen ma 20 LEI, obroysky kra
lomoc ma n6kolik set let tepla. AZ slun-
ce vsecky sve d6ti, podobno staroteck6mu
bohu Saturnu, pohlti, bude blouditi CO
studena, tmava, pusta lavova hmota bez-
m6rnym yesmirem.
\ CO potion: Snad ze tim osud skvou-
ciho t6lesa tobo zpe6et6n jest.
X otazce teto odpovda hyezdafstvi
n e, slunce nezdstane ma vSecky easy c
svetlo a teplo oloupenym telesem syGto
wynn; tento stav Jest docasny 6i pre-
chodni. Jako nase zem6 V slunci, tab
zmizj zdanliv6 slunce tax zvan6 * o ;
mic K (sy5totvorne) m lze." ,,Jako ma
zemi nasi"- Plse dlmyslny prof Spiller
- ze smrti novJ ziyot kliti, iako zde ,
nekonttu6 zm5n6 umirani a yzuikani poo
minky vysSiho gyvinu ytzi royntz tai
Sc TO ma on6ch bezmarnych presto
rach. Kdyz totiz n6kter6 odumfel6 t6les'
settovt ma tcmne draze sve do kosmicke
ho oblaku, We yesmiru daleko rozestfene
he plynoyych latek slozeneho, zablot
ii. nastane nadevsecko vyA6eni yelebn
udalost - sy6toyeho pozaru
yzpIanuti." Takovy syttovy poa
daje Sc pfitomnt, jak hvtzdat lord Ros
obrovskymi hvtzdarskymi nastroji syyn
pozorovai, kosmickem oblaku p m
Y mem objevuii Sc totiz temn6 koule, ktt
rez bezpochyby Pozdstatky starych, Cd
umfe'ych svttd jsou, iez zhouci mlze t
; spaluii. Latky, nichz tato t6lesa sloze
ma isou, rozpusti Sc tedy obroysky mi
hovy chaos lsm6sici). A takovyto chao
(obrovska sm6sice neiprudsim zarem hoi
cich latek) bylo slunce neipryotAtisir
stayu SVEN, "a mladi sveho. A tim do
spell jsme K dokonalemu kolobehu syeto
veho vyvoje Mamet pied zrakoma "a
rod ei po6atek move slune6ni soustag,
: Rozruseni tvofeni svttovych Nib
oblakd. podavaji 81 tedy, prav6 jako n
: nasi zemi zmsr zivot. smrt wink, r,
ce i = nekonecnem vesmiru nebesk 5c
tel. tam, jak kr4sne Schiller We VI
; lemu Tellu pravi ,,nOvy ziyot re zficeni
puci."