Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-09-23
OndfRj CernySeV.
Ronadn od Julia Zeyero.


ly dv6 velke Shy, tax bohate, ze chvi
prctekaly rnezi clanky rnekktch prstd,
tax vrouci, ze samych hluhin srdce Sc IL
nouci, ze patrne ihned uIevily jeho bolu
byly to prvni slzy, jez cd DOLBY Gtleh
detstvi byl vyronil.
~Ondfej Cernysev byl mladik neco Vi
ce nez dvacetilety, postavy vysoke mo
hutnych ddd. Tvaf jeho vynikala spa
nilosti tem6f divci a emilia podivnou pro
tivu herkulsKym pom6rdm jeho tela
oko .ieho pax zafilo samou upfimnosti |
dobrotou. Sedel ma vrcholu maleho pa
hrbku strmiciho uprostfed Stroke plane
vyzdobene kolem vsim ''pdvabem lesn
samoty..a oziyene malym jezerem, polo
zenym polou do tuna cernych sosen, kite
rez Sc n6m shlizely jako jasne vyle.
stAnem safiru. Celia kraiina pohrouzens
byla do hlubok6ho mlceni "a ma bezkone6
nych temef lesinach rozkladal SO plnym
zlatym konzlem prvn6 styofeneho dne
vzduch co kfistal iasny pr1hledny
pravidelny to pfiznak letni rnsk6 kraii.
ny. V dali, kde koruny les1 modrem
nebes splyvaly, myslil Ondfej, ze posud
lze rozeznati cerny bod. nemz Sc domni
val, zejest povozen, ktery unasi pana
Lugardona na zapad k hranici, odkudz
tento asi ma perutich touhy posp6ie ku
svemu domovu, do ladne Zenevy. Nebylo
veru divn, 2e odchod leho tax bolestne
mladika SO dotykal, nebof pan Lugardon,
byvaly Ondfeidv vychoyatel, nebyl uti-
telem femesla. Bylt synem iedne z
nejpfedn6iSich rodin sveho rodneho me-
sta, We kter6nz toho casu divoky, ba ne
kdy az krvavy rozbrol mezi m6stanstvem
aristokraty zuril; avsak Lugardon ne
dbaje toho, ze no slechticti pfibuzui pro-
hlasovali "a odpadlika cd dobre v6ci V
slavne republice m6sfane opet "a nepfi-
tele volnosti, nesucastnoval Sc nikdy v je-
jich sporech a vasnivych baokach, kterez
Sc mu nezdaly ami hodnymi povsimnuti.
Jsa kobema stranam spravedliv, byl o.
bema nenaviden osamotn6l upln6. Mir
ma vnimava mysl jeho hledala pax
knihach nahradu "a kid pdvab, jehoz
mu skutecny zivot poskytnouti to ne
byl.
Nevychazel tem6f polopusteho domu
v stare ctvrti mesta, naproti chmurnemu
chramu sv. Peterskemu, jedineho temef
dadictvi po schudlych svych rodicich, po-
hrouzil SO aplne do cteni badani ma.
plnil takto casem nitro sve hojnou zaso-
bou myslenek hlubokych a vznesenYch,
vseho, co bylo malicherne a
vsedni. Zatim, co po SVEN spGsobu kni-
ham Ill skutecny svet mu cim dale tim
vice mysli mizel, stoupaly Why rozbro-
ia pdtek domacich vzdy vys vyse
pfibuzni jeho, ocenivse iiz vlohy jeho a
silu ducha, obcas vzpominali ma mel
snazili SO vzbuditi nem horlivost, jak
fikali, pro ,dtlezitosti republiky'. Jedno-
no dne, kdyz velky zvon la clemence' 8
we kathedraly slavnostne ,velkou radu'
svolaval, vyskytl SO eden &c sloupGv
,protestantskeho Rima' pana Lugardo-
ma, jehoz nalezl schyleneho mad ohrom-
nym foliantem.
X cemu zijes?' ptal SO velkou trpko-
sti.l Coz to zivot snad, to neustale sne-
MI X cemu jsou knihy, necerpameli z
Mich nauceni praktickychg A kdyz
zrak jeho, bloudici po pergamenovych
vazbach knihovny, setkal SO jmenem
Hugona de St. Victor, pfidal: Go pravi
mysticky tento bohoslovecs - Rozjimani
jest nebe, pdsobeni pax zeme. Naucil Ii
se's stoupat ma perutich ducha, uc Sc Sc
stupovati konanim skutkd uzitecnych,
sice spadnes umdlen nerozumnym le-
tenn -
Dobry ten pfibuzny pfisp1sobil citova-
ma slova trochu ku svemu zameru, tax ze
nezdstala bez dcinku ma pana Lngardo-
ma, kteryz SO pax skutecne ma nejaky
Gas, poslusen ac pfesvedcen, zadal sluzbe
aristokracie; avsak nemelo dloubeho tr :
vani to dcastneni Sc We yefejnych zalezi-
tostech: byi snilkem a snivost ie nezhoji-
telna. Pfibazny jeho byl mem beze
vseho dmyslu vzbudil chut ku cteni stfe,
dovekych mystikG, po Hugonu de St
Victor pustil Sc pan Lugardon do cele fa
dy tech mnohdy podivuhodnych myslits
Id. Jednou tetl We spisech sv. Bernards
de Claivaux:
TIL naivHfsi nfadnoati SlovAka ison