Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-01-11

sIVI ceskenO, pOule kJerycn pOKfacOVal
roku 1866. Nikdy nezili Cecloye We vet
81 bezstarostnosti nezli nyni, kdyz by
vsichni meli b}ti pine praci ma zacho-
yani sv6 narodni existence. Il prava 2
leva volaji nam JIM narodov6: ,,Pruso
We vas chtGji pohltit!" = ale mas neni
jine pece leda ably prospGchy ultramonta
ndv vzdy vice Sc daily Vnitfni i "a
hranicna situacc burcuje Geskeho ducha 3
ospalost a 20 samovolneho uyGznGni; ale
on posud kleci pred svou modlou, nevida
neslys co kolem ntho a MIN Sc dele.
Kdo toto vsechno ma ma svEdomi, neob5to
i pred soudem budoucnosti
P1rd$ko' stStaU0ctpj na Vzdenskcm
rqjchsrdt6.
Nejdulezitei5 udalosti d6jinach Ra
kouska "a cely tento Gtrap plny rok jest
zaji5t6 rokovani o rozpoGtu ma rok 1876.
Ministerstyo zada mnohem vice penGz
nez loni, vzdor tomu ze nyni jiz poplat-
nici pod nesnesitelnym bfemenem klesaji
a ze hospodatskY stav Rakouska ma cele
pevnin6 europsk6 nejbidntjsi Jest. DIE
yladniho rozpoctu obnaSi schodek ci def
cit 25 mlionG, die rozpottu sn6movniho
vyboru vsak ~, die poctu poslance Pie
ncra kteryz SO We fnancmctvi vyzna, do
konce 60 milion1 t. o tuto Obrovskou
snmu ma Rakousko vice vydejI nez pfi.
jmG. X uhrazeni schodku toho navrhulc
linanGni ministr Do Pretis prostfedek
iednoduchy sice, ale na ten Cas- ptedce
len desperatni - zvyseni dani. Vysle-
dek pamatnGho rokovani toho rozpoctu
Jest tento:
,,Vsickni feGnici az ma jedin6ho srovna
vali Sc tom, re nstavov6rna era konCi
po nemnoha letcch - ,1padkem hospo-
dafstYi a blahobytu naroddv'. Centra-
Iista Skene tax dobfe jake federalsta
Prazak, nGmeckY denokrat Steudel tax
dobfe iallo n6mecky konservativcc Her
man nebo Oelz, Polak Czartoryiski jako
Prusak Hlepsch, tistavak Plener jako Il
stayak Schatfer, vsickni jednohlasn6 odsu
znji posavadni hospodaistvl : Cisaitanii,
vsickni shodpil SO tom, ze lid je pfetizen'
platy a danemi, ze vsechno Rakouskn
.hyne. Il ist n6meckych yyjde tn donna
nj, ze ,,vada zada ma liJu dane, kter6
@ou vyskou i spym rozyrzenim neStej
nym jsou temef nesnesiteln6'', vsak "a to
re nnezarucuje mu AMI nedotknutelnost o.
sobni svobody ami volnost sebeurceni, ny
brit vhani mas toliko We stav nezbyti, kde
,jsme nuceni d III sv6 zaimy = Sane Spra
va voieiska pfiva1i mas ma mizinu pr,6
nezli budeme 5 to abychom j ma bojisti
podlehli. Jeji osudna cinnost S !jistotou
matematickou pfiyodi zahubu stdtn".
(Klcpsch.) Ntmec zufiyy centralista
jest to (Skene), ktery We shode fedora.
listou Prazakem konstatuje uzasne zdra-
zoyani statni sprayy od roka k rolu, KITE
ry VIOLA: ,,NejznamenitejI rozdil slnezi
rozpoStenl lonslzym a letosni'n jevi Sc phi
vydanich ma vefejnou sprawl. Prot roku
1870 pbtfebuje Sc dncs jiz 40 milion1
vice. Dale tato sn6movna protezogala
hojn6 stavbyy zelcznic, vlada cinila totez a
takse ma yzajem 0povoloyaly nakladn6
zoleznicni proiekty. Tim spisobem sto-
jime dnes pied pomery, ktere isou horsi
nezli byly ma pocatku parlamentdrm do
by. Tenkrate bylo 200 niliiona hotoy6
v kasach, zemske statpi statky 5nebyly
prodany. Dnes nemame vice echo pro
davat. Stravili .lsme .hojne nakoupen6
zasoby jsne hotovin Ustavak Heils
berg ne,ndze potlaciti sv6 politovani, ze
berniHdfadove'pfi-yybirani dani tax kru-
te 81 pocinaii, lstayak Schafier konstatu-
je, ze bern sronb jest v Rakolisku tax
pfitazen, ze nelze ma zvyseni dani mysliti
sam temjedipy Benjamin, ktery uiima
Sc vlady, Lstavak Wedl zvola - MEDIA sei
upfiti: js,ne skrsshovani vsicknil''
A k tenn koncnm doslo to Rakouskem
"a vlady cehtraiisticke, I'd vlady prosinco
We astayy,ji4 Nsnici co nejkrasneisi plod
ndmeckprakouskeho mozku velcbili. Jsme
tedy koncem oslneho roka trvaui 1stavy
die vIadniho iistavAka Wedela, siSrachoya
nj vsichnil ani'ol i orb ''5oaf1
Co mdze Rakonsko u tohoto stavu zkra-
chovanost vytrhnouti!es Ustavaci pfizna
vajf SO apfimne ze nevi, kdezto ten spas
10 - - sa