Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-09-21

6etn6 dlouh6 fasy. Jakmile Sc hmyz do t
tkne chloupku, list veikou rychlosti Sc I
veipal slozi, fasy obou okraiG zatknou Sc
do sebe ako prsty obou rukou ] utvofi
tax tasku, niz hmyz chycen, usmrcen a
ztraven byva. Jest totiz hofejsi povrch
listu obsazen tetnymi zarudlymi zldzka-
mi, ktere, iak Sc hmyz chytne, vylutnji re
sebe stavu zazivaci, latky pax rozpustene
stfeban. Po ukoncenem ztraveni list Sc
op6t rozevfe.
Podobn4 chyta u. mas hmyz iina bylina
celedi Droseracei, Aldrovanda vesicnlo-
sa Ia plove ma shnile vode pfikopech
nemaiic ami zadnych kofend. Pod vodou
rozestira east listd utvotenych ma spdsob
zebh. Oby6ein6 byvaii tyto zeble zayfe
ny vedle trochy vzduchu obsahuil zvifat
ka vodni vice meme ztravena. kdyz lis
tex ma spdsob plneho zaludku uplne uza-
vfeny vytravi, otevfe Sc pon6kud, ne vice
nez zeble ziva, iakmile tam zvifatko vie
ze a vlasku citlivych Sc dotkne, zeble Sc
zavfe po6ne trayiti.
X iin6 teledi patti druhoy6 rodu Utri-
cu,aria. Utr. vulgaris, bnblinatka obecna,
u mas t6z bahnitych vodach zijicl p!o-
We 20 vod6 bez kotinkI. Pod yodou ro-
zestira rozvetvenG listy nolupenate, ma
iichz stonku upevn6n jest m6chyfek po
klopem; tento Sc otvira dovnitf, tax ze
hmyz tam sice mdze, ale ven nikoliy. u.
vnitf m6chyre jsou zlazky, ale ty ze sebe
mic nevylutuji, nybrz pou1e latky re hni-
jicich ttlcs vsttebaji. Ide tedy neni zad
nGho traveni.
Druh Pinguicula, roStouci ma vlhkych
mistech hor stfedoevropskych, chyta
tax, ze ma hstech syych zlazkami yypocu
ie lepkavou ,atku, ma kterou kdyA Sc
hmyz nahodou ptIepi, list vsecek doynitr
Sc zAtoce utyoril rouru, nizto zaziEani Sc
dele.
Y iinych dilech sveta rostou rody Ne
pennies, Darlingtonia Sarracena, ktcre
sou opatfeny dlouhymi trubieemi, konri
cemi. napn6nymi tekutinou Nepenthes
pro Ghlednou formu svych konvic byva
! pestovan We sklennicich. Tekutina tech
to konvic rozpousti kousky masa, bilku a
3 tudz hmyz. Ably hmyz pflakan byl
: jsou ona pouzdra nejen lesklych barev
ale t6z na pokraji posazena medovitymi
zlazkami. Naleza Sc Mich vzdy hojnosi
utonulych, rychle omamenych, vice me
ne liz ztrayenych zylra;ek.
Viiime tedy ceIou fad0 hylin, ktere ia
1 ko iin4 kyselinu uhlicitou ze vzduchu phi
ii imaiice il rozkladaji kyslik. jeIz pusti
V V uhlik, nehoz 81 vybuduii srou kost.
u ru; ale ostatni east potfeb svych nepriji-
a mali pouze kofeny svymi, nybrz cbytaji.
k ce hmyz. semiuka, pei a p, travi ie ma ter
e spGsob, iak to tini zyirata yys8i. otav'
u ze zlazek vylutovana je tem6r totozna ST
e stavop zalude6ni vyssich zvifat; je kySel;
zabranuie hnilobn a rozpousti aiky blk
(. vit6 (obsahuiici dusik). Rozpastena latk
= skutku Sc vstfebava, nebot Jest videti
. ze lnizi, a rovnez vid6ti, kan: bnnky to
/. til byv5e drive bez protoplasmatu (atk.
~ to bilkovite) isou jim pax nasaknuty, a
!. neb, kdyz tato latda jiz V nich byla, jel
eI Sc nj pohyb zivot zvetseny.
lie Nasledkem toho mali kofinky jen ne
to patrn6 aneb naopak nabyly proto silly tr
Ii vici, ably mohly ziti pdde latkon dusic
le natou chude, ra5elinach. Kofl,ky iii
: slouzi hlavne k pitt vody; must ku p
rosnatko okrenhlolista mnoho pitt, alb
lu "a parneho dne yzdy kapkami lesklyn
"a pokryta zIstayala. Dr4hy zijici We voc
ez nemaji kofend zadnych.