Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1876-04-18

! 4 Prahy dostane Sc en malo kdy n6ja-
ka zv6st do sireho sv6ta kdyz = tn je
nehrub6 pot6sitelna. Takovato zvtst te-
legrafovana dne 13. dubna associovanG-
mu Gasopisectvu americkemu: dekanat
/ prazskych vysokych skol usnesl Sc, nepii
pustiti zeny "a poslrchatky universtni.
Usneseni toto, odporuiici pfimo duchu Ca
su, ned6la prazskemu universitnimu de-
kanatu veikou cest. Temef .ua vsecky
university mali zensk6 pfistnp,, ano Rus
ko otevfelo zenam branu vyssiho v6dec
keno vzd6ani, uznavajic tim, ze jsou ze-
ny k n6mu sp1sobily a opravneny,- jen
dekanat pratske university zavfc jim bra
nu tn pied nosen. Ackoliv jest prazska
universita n6mecka nepadne hanba toh6-
to zpateGnictvi parukafstvi ma N6mce,
ale ma Cechy, jichz stfedu universita ia
Sc nachazi. A tax nepozivameli ted ei
zine velk6 cti, budeme i napotom jeste
meme miti.
Radi bychom znali aspoh dIvody,
nchz dekanat kdys slavneho ucenl praz-
skeho zenam upfel prava k dosazeni vys
siho vGdeckeho vzdGani. Snad Sc mu
nezdaji zeny dosti schopny bJu! Nuz,
proc Jim neposkytne pf.lelitost, ably Sc ia
neschopnost jejich ukazala! Odsuzovati
nekoho, dive nez mu byla podana pfilezi
tost ospravedlneni k ocist6ni, Jest kfiv
dou nasilnictvim. Upirati zenam schop-
most k vyssimu vGdeckemu vzdelani sou
casnG odnimati Jim tn jedinou pfileztost'
ably schopnosti sve osvedcily popiracdm
dsta zscpaly, jest nemen6 hrnbym Xiv
denim a nasilnictvim. Ostatn6 dokazal y
zeny, kter6z vzdor t6m6f nepfekonatel-
n5m pfekazkam nejrdzn6jsich oborech
prace, ved6ni a um6ni vynikly, &c matt
tolik schopnosti, ably sm6le muzi zavoditi
mohly. Name celou fadu yybornych spi
sovatelek neien zabavnych ale ipoac-
nych ptisne vtdeckfch knih; name ze1
ny, kterez jsou tax obeznal6 V pravich,
politice narodnim hospodafstvi, mamo
zeny, kter6z jsou tax ddmyslne myslitel !.
ky, pfesvedcive dchvatn6 feenice a dd-
kladne v6datorky, ze sc smAle muzdm V
tech oborech vynikajicim po box postavi-
ii mohou. Abychom aspoil jediny pfiklad
uvedli, pfipominame jen dobrozdani jed
ne europske lekafske fakulty (nemylimeli
Sc petrohradske), die nehoz zenske stu
dentky lekafstyi v osetfovani nemocnych
a diagnose (poznani nemoce pramene
lejiho) mad muzske mediky vynikaji,v o
statnich pax odv6tvich v6dy lekafsk6 muz
sKJm studentdm sc vyrovnaji
Avsak o to tn nejde. Zde jest otazka
zasadni: mali zeny pravo k vyssimu We
deckemu vzdelani! Zajiste ze mali ne
bude snad ami mezi temi nejsosactejsimi
skolomety cloveka, kteryz by sc odvazil
pravo to jim odpirati. Kdyz tedy toto
pravo jejich nepochybne jest, kdyz toto
pravo jejich aadnou diskussi nepfipousti,
protoze Jest made vsechnu pochybnost do
vozeno zjist6no, nema nikdo prava odpi
rati Jim pfistupu do vyssich skol, jedi
nYch to 1stavii, kde lie systematickeho a
ddkladneho vedeckeho vzd6lani nabyti.
Prayo to nemhlo by zadneho smyslu, kdy
by Jim bylo braneno uziyati ie. Go by
me bylo platno pravo shromazfovaci,
kdyz by me oufady zabranovaly ptistupu
do vefeinych shromazd6ni? Zname ma
milky, cinene cd muzI ma yysady sye
zarlivJch proti rovnopravnosti zen ma po
Ii vzdelanosti prace, avsak vsecky ty ma
milky isou liche a vychazi nejyice re spro
steho sobectyi. Muzove boji Sc konku-
renee zen lekafstvi, pravnictvi, ucitel-
stvi atd. z te pficiny upiraji jim schop-
nosti k povolanim tenn, ac prav6 touto ba-
mi pred jejich konkurenci pfiznavaji Sc
10 zenske potfehnych schopnosti mali, ne
bot jakez jine pficiny bal bych Sc kon J.
kurenta, nez te ze mne bude ujmu pG-
. sobiti povolani zivnosti me! Jeli me-
schopny, pax konkurence jehobude ne
skoda. Ale ii pani lekaii, pravnici a pre-
fesofi vedi, ze by jim konkurence zen u
skodila, protoze zeny zrovna tax schopny
isou leGiti, pfi vesti vyucovati jako mu-
dove, k povolani tomu vychovani a vide.
0 lani, a proto - zabranuji jim pfistupu
tenn povolanim upiraiice Jim schopnost !
MIN. Avsak upirati nekomu jiste nepo-
g chybne pravo pohnutky sprosteho sobe'
IL