Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-11


ky. Marat, hrozny ten revolucionaf, via
dl Pafizi Francii hrdzou, pGlpater Kou
deka zkousi to take hrizou. Ma vefici
pousti hrdzu pekelnych muk ma nev6rcC
nebo pokrokate hrdzu = hmotneho zniGt
nj. V nedeli ieho pfitinenim usnesl st
totiz tamn6jsi kostelni spolek, ktery tam
cuje, jak pdlpater hvizda, vyslati Ike ka-
zd6mu obehodniku a hospodsk6mu, ktery
odbira ,,Pokrck" diva cleny Sc vakazanim
aby ,,Pokrok" pustili nebo jej neodbi-
rail-, jinak ze zadny katolik Mich "a
cent nekoupi kvart piva nevypiie; kdy-
by sc n6ktery katolikI die tohoto usne.
Semi nefidil a u pokrokafe kupoval nebo
pill, tedy takoveho re spolku vykopa-
ii. Skoda, ze zapom6li doloziti, 2e pGl :
pater takoveho katolika da do klatby,
Ne6pi tohoto usneseni odporny zapach
sutodate! tenkrate palila inkvizice o
pfitrl lidi in e no smysleni. Ia
nasich osyicenych dn1 ovsem Ia lasky a
milosrdenstvi- plna katolicka cirkev pail
ii neIn1ze, coz il asi nejvice hntte, nebot
upalovanim zbavovala SO nejpohodln6j-
Sim sp1sobcm jinovercd a svobodafi, a
proto hledi jinym, dovolen4isim sp6so.
benz jinak smyslejicim slapnouti ma hla
yn, kteryztc iiny spdsob jest zkraco
vanf ma zivnosi ei hmotne nieeni.
kacife upaliti nebo syobodatc "a pfiei-
nou smyseni hmotne kazit, jest zasa-
de ieden tyz zloein steine ohavny, stej.
ne podly zatraceni hodny. Kdyby ia
to prakse m6la zobecniti, kdyby neverci
a protestantG rovnou m6rou nell splaceti
katolikdm, pax zda sc, 2e by katolici lez-
Ii brzo Ike kfizi, nahlizeice poSetilost me-
fkuli hanebnost takoveho iednani
katolici testi jsou po nejvice lid delnic-
ky, odkazany ma zamestnavatele nekato-
lcke nell docela beznabozenske. Define
tomu, 2e by n6kolik prdmysnik6 prote
stantskeho yyznani Sc usneslo, nedat Ia
dnemu katoliku nebo ,clenu katolickeho
spolku praci, - co by 81 ii katoluti delni
ci pocali! a iak by skutek tento nazva
ii! Necht jsou ii cesti tanatikove ma vest
SaJd pametliyi zlateho prayidla Kristova
n Bddhova konfuciova) ,,co nechces a
by ii JIM chill, necih jim" Zbran
hmotneho kazeni ma dvoii ostfi; V tomto
pfipad6 pax mdze mnohem nebezpe3neii
zraniti ty, ktefi nj zamysli usmrtiti po-
krokafe nebo ,,Pokrok." Coz kdyby.
chom n. pf do zdeisich anglickych easopi
sd, zvaste do Leadera Heralda, ktere
json katoliky a katolictvim bez toho ma
stirn, Podali obsiruou zprayu haneb-
nem, padonsskem terrorizmu, jejz pdlpa-
ter koudelka balapartnici ieho prot 30
krokafdm a >, ,Pokroku" provozovati "a
mysll a snad iiz provozuji kdyby tn
zprava mela MA nekatoIicke zamestnava.
tele jisty utinekl Poor, zpozdilci, ne.
hrajte 81 tfaskaykami at 81 prsty nepo.
palite nebo do povttfi nevyletite
Podobny terrorizmus Jest Americe
Yeci neslychanou; bylo p6lpateru Koudel
koyi a ieho nerozumnemu, nesamostatn6-
mu stadu zdstaveno iej zde zavesti Ia
dny American, zadny nev6rec Sc nepta
toho cd nejz kupuie nebo toho, iejz zame-
stnava, Jake jest viry, jakeho politickeho
smysleni, jake Odbira nebo cite noviny;
on cti syobodu smysleni praye tax iako
syobodu osobni, svobodu tisku. svobodu
slOVa a shromazdeni, svobodu zivnosten-
skon atd A take zadny clov6k, ktery
ma jen jiskru samostatnosti a sebe-1cty,
zadny clovek syobodny by netrpel,
ably mu nekdo pfedpisoval iak ma sny-
seti nebo co ma nebo nema cisti. Kdy-
by takovou sebe bohatsi katolik pfisel
ma americbeho delnika, byt 1plne ma tom
bohaci zavisleho, vytfel by mu ten chu-
das zrak tax dokonale, re by mu pro po-
druhe pfesla chuf pfibliziti Sc svobodne.
mn Amerikanu tax drzym podlym IL
myslem potfnanim.
JEST svoboda smysleni ia nejdrahoce-
nelsi re vsech skv6lych vymozenosti lid
skych. la svobodu smysleni bojovali a
trpeli nejvytecnejsi, nejvelebnejsi muzove
dejin clovecenstva. Ona jest tim ohnem. .iejz
smelly Prometheus nebe ma zem snesl,
zacez cd rozhnevanych bohd ku skale
kankazske byl pfikovan, kde krkavei ia
ira jeho ponenahlu uzirali; ona Jest
ono zlate rouno kolchicke, pro nez smell