Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-12-04

neho VGstnika," jeiz temtf cely pro ne
smirnou dtilezitost nize uvadime. Clanek
ten dokazuie, ze Rusku ami We snach ne
napadlo uchyliti Sc cd sv6 stare politky
vychodni ze pres vSecku zdanlvou lho-
stejnost bedlivosti a soucitem neiv6tsim
sedoyalo a sleduie prdb6h udalosti ma
poloostrov6 balkdnsk6m, ze odhodlano
jest V dob6 pfihodn6 veskerou vahou iii
plomatickon po pfipad6 vojenskoU We
prospGch povstalcI zakrociti, tureckGmu
panstvi Europe kirk zakroutiti Carl
hradu tim Cern6ho more sc zmocnit.
he v6ci k tomuto konci spell, tomu ma
sv6dcuj nenadala koupe suezskeho prn-
plavu cd Anglick6, kterez Sc strachovalo,
aby mu Cd Ruska, Cafihradu sezmocnivsi-
ho costa do vJchodni Indie nebyla zame-
zena. Koupi toho prdplavu zabezpecilo
81 Anglicko cestu do Vychodni Indie,
cimz odpada hlavni pFicina pfatelstvi an
glicko-tureckeho, jez bylo cd valky W.
chodni (1S53) jedinym skoro piifem
zakad6 otfesen6ho vsude Sc trhaiiciho
panstvi tureckeho. Augicko, iak vysvi-
ia onoho Glanku veledennika Times"
n6mz rozbirano jest nizei uvcdene osvtd-
ceni rusk6 vlady, II e o b IN J ) Ii uimouti
Sc Turecka a. brannou moci snad, ak r.
1858, protiviti Sc pokusn Ruska dobyti
Cafihradu a rozkotani europsko tureckG
fise
Kazdym spdsobem vGsti osvedteni toto
vehky neocekavany obrat V zalezitosti
vychodni KGzby skonGil sc ma prosp6ch
utstGnych usouzenych bratfi nasch ma
Balkan6.
Nadepsan6 osvedceni ruskych vladnich
novin zni
,Vazn6 politick6 unalost, jez Sc nyni
uskutecnuji ma poloostrov6 balkanskGm,
neshledaly Rus osamotn6lou, ale We spoil
kus dv6ma staty, jez rovn6z jake ona
jsou proniknuty pfanim, zachraniti "a
bezpeGiti europsky mir.
Avsak Rusko, uGastnic Sc We spoku
tomto, neob6toyalo mu sympatie, jez cho
valo vzdy k uhn6tenemu kfestansk6mu o
byvatelstvu Turecka a .lez MIN sdilela n
ma made vsi pochybnost inyni sdili veske
ra kfestanska Evropa. Obeti. jez prinesl
rusky narod We prosp6ch kfestand turec
kych, jsou tax velike, ze opravnuii Rus
ko, ably projevilo sv6 sympatie j nyni pied
tvafi cele Evropy.
Proniknuta davnymi sympatemi Ike
kfesfanskem1 obyvatelstvn balkansk6ho
poloostrova poznavaic nebezpeci, jez
ohrozuie mir Evropy, vlada ruska nyn',
jakoz drive pfi podobnych okolnostech
nemohla ostati lhostenou necnnou po
zorovatelkou udalosti, ijichz jevist6m jest
Herzegovina, ktere jiz jiz strhovaly Srb
sko a Cernou Horu nerovny BOZ VINE
covaly valku, jejiz konce rozmery bylo
tezko pfedvidat. 49,. Ona prvni pozdvih-
la hlas k ochrane uboheho obyvatelstva
hercegovskeho, jez bylo dohnano nepo-
mernymi danemi postaveni nesnesitel-
ne "a pficinou zachovani miru, jenz jest
tax nutny EvropG vGbec Turecku zvlas
te. X tomuto vyzvani vlady spojenych
statI Nemecka a Rakouska, iez chtey
rovnz zameziti dalsi nepofadky Turec-
ku, pfispely ochotn6 ku spolecnemu kro-
ku ma smifeni Poriy jeimi poddanymi.
Nkdo ostatn6 nepochybuje, ze j. V.
sultan upfimne 81 pfeje, ably sc zlepsily
nynejsi bidue pomery jeho kfesfanskych
poddanych Vlady vsech velmoci proje
vily sc souhlasne tom novem ,,irade"
(statni listina, niz turecky sultan kfe-
sfanskym poddanym svyn znacne opra
Wy dati slibuje) co ddkazu D nepochybne
peci sultana sve poddan6. Avsak pr
klady nedavne minulosti zfejm6 dokazu-
zuji, ze podobna sympatcka proieveni va
le sultanovy kfesfany ostala bez nasled-
ku ze ona pomerne nepatrna prava,
jichz uzivaji kfesfane v n6kterych mi :
stech Tnrecka, byla dana toliko pr i n u
!, &c II i, k nalehani diplomacie evropske
Okolnosti tyto isou ddvodem, ze vefejnt
mineni evropske nepohlizi k neinovejsi.
mu ,,rade" 8 tou dIveron, jakez by "a
sluhovalo' jakozto vyraz soucitu J. Y
sultana neblahymi pomery ieho kfe
sfansk tch poddanych. Ddvera pax tech
to K podolnym vladimir osyedcenim ies