Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-22

(
m6fiti hlavnim m6stem britske fise,
Londynem. Londyn je nejv6tsi m6sto
cele zem6, nemz spoiuie Sc obchod nei-
vzdalen6isieh narodd. Rozklada Sc po 4
anghckych hrabstvich a spolknul ji2
pres 100 blizsich Il vzdalen6jsich vosnic
NEST D6lka Londyna obnasi dvanact
Sifka deset anglickych mil; 52s,794 do
mech bydli 4,025.639 lidi, kdezto r. 1000
! obyvateld. Delka ulic obnasi 6G12 mil
a poFadek udr4je 1912 policaitd.
Phi obrovskem rozsifeni nasich NEST
muscle Sc ovsem pomyslet zahy ma ry-
chile a pohodlne spoieni mczi obyvateli
ijednotlivych cast mesta Napfed uziva-
10 Sc nositek, ktera podnes ASH Sc udr--
2ela. Doprava ma nositlsdch byla sice
pohodlna, ale meme rychla. Povstaly ko
cary koGmi tazen6. Tyto byly pocatku
ien yysadou bohaG6, az Sc PafiM utvo-
filo zylastni drnzstvo maiiteld povozG,
ktefi je "a jistou nahradu kazdemu pro
pdiGovai. Die stanoviska povozd tech
to kostela sv. Fiakra nazvany tyto po-
vozy tiakry. Nazev drozka ie pdvodn6
rusky i znamena jednospfezni povoz.
Po tiakrech povstaly omnibusy, povo-
zy to vetsi, kter6 iezdice jistym urcitym
smGrem malice mista ma vice osob, mo-
hly "a mensi poplatek kazdeho pfiimouti.
Zfizeni toto doslo sveho neiv6tsiho vyvi-
nu Londyn6 Dne Z. cervence 1929
zatal V Londyn6 jezditi parni omnibus,
dnes je iich tam 1.400 je pfi Mich "a
mestnano ma 1000 osob. Lacine ceny
jizdni pfivadeji onniousdm hoine obecen-
stva. Anglican pocita, &c peniz, ktere
zaplati "a jizdu, nahradi Sc mu hoine ma
case MEDIA ma zdanlivou usporu, iakou
by ucinil tim, kdyby sci pesky.
Nedle toho zafizeny sou v Londyne ze-
lezne drahy, po nichz kont tahnou dosti
znatn6 naklady S v6tsi lehkosti, pone-
vad4 ma rcvn6 cest6 ie trent kol mensi.
Y Londyn6 vsak nespokojili SO pouhou
doprayou mad zemi, nybrz zfidili celou
soustavu podzemnich drah. Vede toho
.je take ma Temzi 800 malych parnikG,
ktere "a nepatrny peniz dovazeji cd je
dnoho konce Londyna k druhemu.
Take V prostfedkovani dopisd e Lon
dyn yzorn6 zafizen. M6stska posta vybi-
ra kazdou druhou hodinu tisice lstI re
schranek dodava ie steine dobe az do
neikraineisich koncd m6sta. Ale ry-
GHOST tato Anglicandm nestaGila. Elek
tricky drat pfesel sluzbu obecenstva
prevail 1lohu listu. Poselstvi posylaji Sc
do ysech cast m6sta telegrafem.
Telegrafick6 posty Londynsk6 uziva Sc
ku ysem uloham, iez jinak zastava listov-
nj posta. Tfeba tu povaziti, ze obrov-
skem .n6st6 je k iedine ceste mnohdy "a
! potfebi ce6ho dne, ze vsickni velkokupci
' City It. ]. mesto, tax Sc nazyva pdvod-
nj starry LondJn cili iak Sc mas fikava
vnitfni m6sto) bydli daleko cd syfch
kanceldii ma predmestich SO anglic-
kych mil vzddlenosti.
Ku ysem moznym soukromym zpra-
yam, pozvanim, pfedvolanim k soudu. k
povolani l6kafe, k vydani policejnich ma
fizeni ma stihani podvodnik6 neb zloGin-
CD atd. uziva Sc t6to elektrick6 m6stskG
posty.
Pro cely Londyn zafizen je jeden 1fed-
nj telegrafcky dfad, kolem nehoz je zfi-
zena celia sif hustt rozstavenych stanic,
mezi nimiz dstfedni stanice prostfedkuie
spojeni. Pro electricity proud neni ma
zemi zadn6 vzdalenosti i ie to lhosteino,
jake mnsi prond ciniti zachazky. Meme
ne .ie mezi stanicemi, mezi nimiz Sc Wv
mehuje znacne mnozstvl depcsi, zafizeno
take pfime spoieni telcgraticke obeiitim
tlfedni stanice
Mimo stanice vedeny jsou draty take
do soukromych domd, takze obyvatele
zcela die libosti mohou 81 mezi sebou W.
m6novati zprayy a Sc spolu vyrazeti.
Tim spdsobem ovsem Londyn6 vsecky
ulice pfetazeny jsou draty, jichz Jest tu
iako V obrovsk6 pavucine.
Nemec Renter byl prvni, ktery pony |
slel na zuzitkovani telegraph We prospecb |
rychleisiho sdelovani zrray. r. 1851 |
pfelozil svou kancelaf each do Londv-
ma. Prave tenkrat polozeno bylo pod
mofsk6 telegratickG lano mezi Kaletv n
Dunrnrn ,nnhlr tod y