Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-14
% OZOnu.

DJchdni cloveka stava Sc tim obtiznej-
St 81 iinak feceno nezdravejsi. cim vice ky
seliny uhlitite vzduch tbsahuie. kdyz
t6to latky mad jiste procenta We vzduchu
obsaEeno jest, stava SO dychani nemoz-
nym nastupuie smrt- Obecne sc "a to
melo - uGenci ma slovo watt mineni to
zastavali - ze nezdravota uzkych ulic
mistnosti ma pficinu svou pfilisnem
(abnormalnim) mnozstvi te6ene kyseliny
uhlieite. Nez ale novejsi vyzpyty doka-
zuii, ze omen stav, kdy kyselina uhlieita
nepom6rne We vzduchu obsazena Jest, ne
nastupuje ami tesnych uhckach a ne
zdravych mistecb, kde Sc denne neobyte
ne mnozstyi kyseliny uhlicte vyvinu-
ie. | shledano, ze mnozstvi teto nezdra-
We po ptipadu smrtici latky tesnych
ulickach velkych NEST a uprostfed sa-
mych lesd tyz jest.
Tento zvlastni dkaz rovnomernem
rozd6leni kyseliny uhlicte ma cele zeme-
koul - jest nepopiratelne zjist6n. We
da jmeuuje ukaz ten vyrov / m.
Kdyby tohoto vyrovnani, jehoz podstatu
pficinu nizeji vysve.lime, nebylo, nashro-
mafdilo by Sc ma i;stych mistech We yzdu
chu takove mnozstvi kyseliny uhlieite, ze
by tam 6lovek ami dychat nemohl. Tax
ma pr. vyzpytoval jeden nemecky utenec,
ze by vetsina obyvateld Berlina poroy-
mani Patizi, nejdele do podzimku udusi
ii Sc musela, kdyby nebylo toho vyrovna-
nj, ielikoz Patiz nema tolik tabrik jako
Berlin, "a druhe mnohem nize polozena
jest, takze tam zima pozdeii nastaya a
dive ptestava pax ze Pafizi okoli
vice zahrad, hajd, kratce bylinstva Sc ma
chaz nez Berline a okoli.
Avsak pres to pfedce jsou ODE mesta u
porovnani venkovem zdrava.
Pfieina tohoto vyrovnani jest latka O.
20 zvana, ktera nedavno teprve objeve
ma byla.
Bylo to roku 1S40, kdyt professor
Schoenbein Baselu jistou pfemenu ky
sliku, kteryz vedle dusiku hlavni prvek
vzduchu tvoh. objevil; pfemeua ia jest 0
celou ttetinu tezsi, nez obycejny kyslik a
ievi We ysech slouGenich znacn6 silnejsi u
Ginek.
Die sirnateho zapachu pojmenoval pre-
menu tu feoeny professor ozonem cd rec
keho slova ozein, kterez znamena pa
chnouti. Neni osamotnelym dkazem, ze
nektery prvek iinak dcinkovati a jinakou
podobu miti m1ze. Nejznamejsi jest pc
doba diamantn uhli; diamant slozen
jest teze latky jako uhli, ac ODE ma rdz
nou podobu. Take pryky srazi Sc pdvod
ne V molekuly - (velmi malinke eastee :
ky, jez sc vsak tim cd atomn lisi, ze je
jiz mefiti ci deliti lie, re jsou tedy delitel-
n.y. = nezli do jineho slouceni vchazi.
TAX obievuje sc kyslik obycejnem sta
vu We dvou, co ozon ale We tfech atomech.
Tim lie vysvetliti o tfetinu vetsi tizi ozo.
nu silnejsi jeho 1cinkovani ma jina tele-
sa- z toho tez vychazi, ze jiz pti obycej
ne teplote tento kyslik (ozon) nejvetsi
east nstrojnych a nedstrojnych latek ry-
chleji spaluje nebo okyslicuje. Vsecky
plynove nebo vyparne podstaty cini ozon
rychleji neskodnymi, nez obycejny ky
silk. Zvlaste ale uGinkuie ma miasmy
I. j. ma ony latky We vzducbu, ktere ma
kazlive nemoce rozsifuji, jez nici. Ozon
jest tedy nejlepsim prostfedkem k cisten
vz9uchu.
DIE berlinskeho profesora dra. Linder
steina zmiA pfi objeveni Sc nakazlivycl
nemoci ozon 1plns, objevi Sc ale Siren
opet, jakmile nemoc takova (epidemie) by
la ochabla nebo zmizela. Pti posledn
cholete bylo to neklamne pozorovano.
Ozonu eni 1 tesnycb ulicich, zvlas
, te ne tam, kde Sc mnoho fsbrik naleza
tim vice ale objevuje Sc sirem, zvlast'
vsak pobln parkd, hAji lesd. Tim 81
do liste miry vysvstluje, proc 90 ve svetn
CT, kde ozonu naprosto neni, dtchA obtiz
neji, kdezto sirem, zylASte ale pobli
, lesikn prsa vysoko se dmou.