Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-07-15
Zlod6jstyi ma zIOdtjstvi.

| ,,huOKoilV ma nelak0u ZnaiOSL polltlckt
historic teto nebo iinych zemi, nebude Sc
pfiti, ze bylo mezich vzdelaneho sv6ta
ostudneisi, nepoctiv6jsi a neschopn6isi ze-
mespravy, nezli Jest ona, ktera cd neko-
lika let jako ketba TIL nasi velikou re
pnbliku." We stinu neschopn6 admin
strace Grantovy rozmohla Sc korupce iako
plisen mistech vlhkych sunetnlmu
svttln nepfistupnycb, take jedpoho roku
nenplyne, ably ne ieden ale zrovna n6ko-
lik vice meme obrovskych podvodd tom
nebo onom oboru vlddy odhaeno nebylo.
Ia porusenosf nabyla "a ,poslednich pet
sest rokd tax obrovskych rozm6r6, re ne
nj federaniho ufadeGku, od Bileho Do
mn poelnaje az 20 posledni postu nebo
indianskou agenturu, kde by ona vice
meme teple hnizdo nebo pafiste sve meme
la
Ze zodpovednost "a tyto politovani hod
ne ukazy, "a tn obecn6 pokleslou mrav-
most politickou, "a ten hrozny upadek
ctnost obeanske 2 neivGtSi Gasti pada
ma vlddnouci stranu republikanskou -
kdoz, neisa zaslepen stranckou vasni, by
toho upral! Nebylo We Spoj, statech
siln6isi strany nez teto; nehylo strany, liz
by tax pfevazna vGtsina nejlepslch zivld
naroda byla tax slepG dGvtfovala: kdyby
kongress, kdyby president, kdyby nacel-
nici ielnotlivych dopartementi byli m6li
dosti vlastenectvi, dosti upflmne vile
raznoati, mohli potfiti draka kornpce dfi-
We nezli Sc stal nepfcmozitelnym, mohli
tim zachovati stranu, ktera sobe pfedce
len nejleps zivly naroda chovala mohll
tax stran6 demokraticke, ktera vsecku
davGru sc byla pfiprayila, pro vzdycky
zatarasih cestu k vladG. Ale oni nelen &c
kldem pravde olympickym k tomn
Sc divali, jak rak korupce vzdy dale a
hloubeli Sc zazmd, jak neien ilfedni ale i
obGansk6 spoleeenske kruhy zachvacu-
e, poctivost vlastenectvi umofnje sp-
navou zistnost osobni prospfch ma 1kor
obecnosti fedruie: oni sami eSt6 zym
pfikladem pfedchazei tim pornsenost
laksi legalizovali. sg
Porusenost Jest zabijakem ka2de stra-
ny = dol,ud ndrod vjadrn SVEN jest ne
porusen, dokud pravni cit ieho neni otu-
pen, dokud pnliticka mravnost, kterd je-
dine narod pred dpadkem zahynutlm
chrdni, neni uslapana. Nepravost mstl
Sc na kazdem nezdarniku - byt ne hned
zaiist6 pozdeji, - tent jest zakon pfirody.
A porusenost, pravde nenapravitelna
porusenost repnbiikanske straiy msti SO
ma nj liz od dyou let tim, &c neilepsl OBJ
cane dtivery nj pozbyyaii, take tim
samJm ten zkazeny a bezectny zivel nj
vrchu nabJva rozklad zkazn ieii tim
vice urychlnie.
Nez neminili isme rozpisovati Sc tom
to. cd mas tomto lste iiz kolikrate pre-
tfasanem pfedm6tn Vloudilo Sc nam,
co pfedcslano name do pera, kdyz jsme
Sc chystali podati obcanstvn novy doklad
ze rcpubilsanske konvence hrdlo lhou,
kdyz nazyvaji Grantovn administered ma
NEWS nspesnou. chvaly n dayery hod-
non. Nebot sotva Sc utisila poneknd ne
yole obcanstva, vyvolana Credit Mobi-
Ilicrem, salary -grabbems vysetpvapim
tichomofske paropavebnl spolecnosti, zlo
deistvim pacharym ' distridta Columbia
ringen shepllcrlovym, a j.y., jiz'tu Wy
chazl ma sv6tlo nova Fobrovska korupce
ktera co do nestopdnosti q ,zAopbnosti
lkazde uvedenych Sc vyroyna a nekte-
ron pfeddi. Korppce ia ma sidlo svt
odboru ministerstva vnitra, do neho;
spada sprava veci indianskych; hlayam
pax isi isou ministr ypitra Delano n in
: ,lianskf komisaf Smith, ASolcm niclz .
utyofil tax zvany indiansky ring, t. /.
krnh lidi, ktefi Sc spikli k nejhaneebnels
mn okradani IndianI ma, (ljmu zemsk
pokladny na necest americkeho narodf
Il Znamo, &c sloyuny professor Mars
posledni leta zajmu vedy nskolik vyle
til ma nejzazsi meze vzdelane Amerik..
/. i do zeu,es midland pednikpul, tn
mu opetne nehledana ,pfilezitost naskyt
pfesvedciti SO podvodech, jichz Sc zil
zenci spolkoye vlady a dodavatele min
r. spolceni V ed o m IN ministra Delana
;ndianskeho komisafe Smitha ma nebC