Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-06

svobodomyslneho opozicniho listu ma
ton" p. Lukes nasledujici nvahu liz "a
iiste Gtendfoye hlavnich kusich shleda.
il praydiyou:
,,Slovane co politikoye hraji dejinach
veskerych asi tn nejsmutn6isi dlohu. Jak
daleko ideme nazpet Y podrobne historic
slovanskych narodd, iakoz iv historic ce.
leho naroda slovanskeho vesmes. nikde
nelze Sc zastavti nj mad politickymi Gi
ny leiich uspokojenim. Velike fise zti-
zeny - rozpadly Sc; male staty zaloze-
ny znizely beze stopy. V6tne to roztfis
tovani v6tSich tvari statnich mens, We
cny to boi techto roztfistenych tvard pro
ii sob6, v9cn6 to podlehani a mizeni
statech sonsednich: Tot ia politicka hi
storie Slovand. Jest tomu TAX, jake by
kletba tizila ma narodu tom, ktery nyni
do druheho tisiclleti Sc stal jen miGem
jinych, meme tetnych narodd. Zadna 2
velikych myslenek GIovetenstva, ktere o.
vlady od sestnacti set let veskere lidstvo
nedovedla spojiti vsecky Slovany, aniz ie
dovedla roznitit pro sluzbu spolecny
boi IN pokrok osvetu. Ovsem rozniti-
ly Sc jednotliv6 ttisky Slovant rozlic
nych dobdch pro mnohou velikou myslen
ku, ba oni Sc zakrvacely skorem "a ieii
uskutetneni; avsak fax iako roztfisteny
zevne, zily rozbyty co do mysenek tech
az liplne yysileni iednu tfisku po druhe
nechalo klesnout smntny spanek trvaiici
staleti.
Ovespoln6m podporovani a ST pomaha
nj tn a tam ma nekterem ''slovansk6m
dvoru kraloyskem Sc snilo; vSak ostalo
to pri snu, anebo t. priSlo k neiakemu
spolku pfechozimu ma tax dlouho, dokud
ma sebe optt nevrazily. Go tedy divp
pakli vyima krvi a meGem statne~' dohro.
mady shnetend Rusy, jizni zapadni Slo
vane, teprv hlavne cd roku 1913 k move
mu zivotu probuzeni, est6 jako We sun Sc
potaci, kazdy "a jinym - nepravym -
cflem Sc honi, kazdy po jine ceste Sc mo
ia. Buhafi daleko dole ma jiznim vycho
du Evropy potu tvafi ST dobyvaii sv6j
denni chleb no pdde, iiz 81 byh kdysi hr
dinsky dobyli zivofice podavaii zkaze-
nemu turkomanu sva siroka zada. Kfe-
stansti Srbove sni o fisi Dusanoy6, avsak
pro soupefnictvi mezi ,,syny Cernych
hor" onemi ma Dunaii nechavajl iednu
prilezitost IA druhou nit, aniz by pfisli
len krok dale. Posledni skutek krva
W Podgorici mohl byti OWEN .iinak Wy
iizen nezli II zelen6ho stolku diplomatic
kych tichoslapkh Evropy. - A tax iak
TO ide v cizozemsku ma jihu, tax to cho
di donna ma obou stranach Litavy. Chor-
vate jseu ma nelleps ceste, svou samozpra-
vu ztratti. Srbove jihu fise svarteho
Stepana Sc takfka re vsi skutecne Ginnosti
vykfiti. Rusini Uhersku Sc ulnodli k
smrti. Slovaci dovcdou sotva vice nez
zpivati nafkati pest pod halenou "a
tinati. Tam odtud Ease posilhavai Srbo-
We dalmastii do Zahfebu, nafikaii ale v
Zadfe, nicmene vsak knp6i zatiln We Vi
dni.
Slovinci dosud jeste sn6i 0 samostat.
mem Slovinsku, zatim ale ztraceji skoly,
obchodni komory, sn6m Rusini, nepotfe-
bujice vice Kijeva, umiraji ma prsou Jen-
Nemc6 We Vidni. Polaci dosavadc isou
ma ceste pres Widen do Varsavy. A Ce-
choslovane konecn6 - toz tech celia ia
slovanska m.4erie slavi hody. Cechove
moray5ti upravuji ma rade fisske zpatee-
nictvi pddu. Starocesi hraii - Rabagase.
Mladocesi ale ztraci lined mad kazd ym
spatnym vtipem zbankrot6lych Starych
hlavu a mari cas- silly sve protidemon-
stracickach = prot Rabagasovi Zatim
ale zem kolule dale. Italie navzdor En-.
rope stala Sc spojenym staten jednotnym;
Nemecko vzdor rozmanitym tenn naukam
a vzdor Francii stoii to iednolite We vsech
smerech; rozpinavost Ruska ale Anglie
pccina yychod cd Dunaje az do stfedni
Aisle vtahovat do viru politiky evropske,
kdezto Cafihrad poloostrovem balkan
skym tvofi cenu niz IA nedlouho En-
rope bnde Sc bojovat Bez ohledu k re.
vnimu tvaru Europy vJchodu obesla
myslenka n rod dnosti kolem We sye
te vzdelanem az ma to beztvarne Slovan-
sko. Tficetiletou valkou seslabeny boi
mezi vfrou a Weldon koneGu1 ubasIna. CO.