Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-19
PraCe mas Blh.

Jest znama trase, ze prace jest pocatek,
zfidlo vzdelanosti blahobytu; ,,bez prace
neisou kolace," pravi trefne prostonarod-
nj teske pfislovi ,,kdo nepracuje at ne
H." ucili mas co male det We skolach. X
praci pfipina Sc cely vyvoj vzdelanosti
lidske, ona jest iejim podmihujicim Gni-
telem Prace, nm otn a prace, vyzado
vala pribehu SVEN tinnost dusevn',
ktera vyyinem one rostla a sirila Sc.
Cmyslove mohutnosti tloveka jedine hmo
tnou praci byly probouzeny a vyvllely
tuzily Sc, az byly spdsobile konati praci
vfhradn6 duseyni. Proto nelze pfesn6
vvtknouti mez mezi hmotnou dusevni
praci, iakoz nemozno jest pFirodnim We
dam stanoviti ptechod Cd eloveku podob-
ne opice clovGku samemu, jelikoz tam
zde oba zjevy splyyaji prordstali Sc.
Jakoz Hellwald 0 cloyeku pravi, ze bylE
iiz, kdyz jest6 n byl, taktez m6zeme
rici praci duseyni, re byl a jiz, kdyz
ieSte e yla.
Co ale praci pobadalo ano neodolatel
ne pudilol Nouze, potFeba Tedy po-
budka tiste hmotna, nebot hlad zirna,
drave selmy nelson pfedce poyahy nehmo
the. Pud praci nevstpil ,,dusl' nasi
bdh, ably clovtka povznesl mad ostatni
tvorstvo, ale ona vyplynula naskytla Sc
pfcn a okolnosti zcela hmotnych. Ci
snad byl by tlov6k pracoval bez potfeby,
nelsa nouzi tomu neodolatelne puzen
/ Vidime, ze prace neiyyssiho stupn6 doko-
nalosti a rozmanitosti dosahla pasmr
mirnem ma rozdf cd pasma horkeho a
studeneho. Y horkem pasmu nenaskyto-
vala Sc cloveku tax mocna pobudka ku
praci, nebof nouze tam byla vzacnosti,
ana pfiroda poskytoyala mu ovoce a zivo
cistva bojnosti neiv6tsi, stale pax panu-
iici teplo dopoustelo, ze mohl ziti bez ode
WI a ochranneho pfistfesi. Y krajinach
po yytce studenych byla ovsem nouze ma
cloytka dotyraiici neivttsi, take by d6-
sledne tech krajinach clovek V praci
neivice byl musel vyniknoLti, ale tn ne
smime zapominati, BE pfilisna zima pra-
videlnemu ptirozenflnu WYNN cloveka
byla ma pfekazku, nmoruiic zakrnuiic
je. NeJleps podminky prace nalezal
tedy clovtk pasmu mirnem, kde pflro.
roda neobmezene stedrosti vsemi dary
svJmi iej ami nezasypavala, aniz po-
chmurne nevlidncsti jako zla macecha s
MIN nakladala.
Y prac spatfuieme pfedevsim zapas-
nici nouzi. ktera il zplodila; ona prot
vlastni ploditelce boiovati a j portrait
musi. V tom pax spociva pfeddlezity
moment kulturne historicky, nebot to-
hoto zapoleni vyviiel a vyviji sc vzdela-
most lidska We vsech svych pferozmani-
tych tvarech. V mem dopatrame Sc te
onech hospodafskych zakonI, ma Mich.
zakladaji Sc prvotni staty. Stopujice W
vim narodd statG, dospejeme zajiste
poznani, re hospodaFske zakony, ze prac
byIa iejich roditelkou. Rodiny prvnin
sta din vzdelanosti lidske seskupovaly Sc
obce pospolitosti, ably snaze existenc
; svoii obhajily, ably 81 ut6senejsi prospiva
nj vetsi miru blahobytu zabezpe6ily
Divosi Australia, JIM Americe, stfedn
Africe, zapadoindickych jinJch ostro
vech nedavno objevenych po riznu neb
ien houfech stadech bydlici, neznai
prace tudiz ami rodiny, obce, staty ne
tvofi. Prace a schopnost ci vlastne p
zenf statotvorne ruku ruce spc
lu kracf.
P, ace nalezi tenn zaiimavym 1ka
zdm, ktere samy sobe promenlivy, C
do podstaty a trvani sveho jsou nepro
menlivy nekonecny. Jako vzdelanos
; prontnliva jest, TAX promenliva Jest prace
e ale ona pfedce ien "a vsech promen a v
+ vsech podobach zachovava svou podstat1
Tvar jeji meni Sc casem case
7 nemz Sc kona, meni Sc spolu 6 narody
0 ktefi il konaji, meni Sc ponebim phi
4 rodou pod nimz kde il clovek kona, all
2 pres to pfedce vsude "a ysech pomeri
t praci zdstava. Ona konana byti mus
a byf tn byla snazsi sladsi nebo namaha
Q vejsi lopotnejsi. Ma podstate jeji nice
g ho nerneni okoinost, ze tn co dusev
) onde co h m otna prace ma mas naleha