Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-06-05
PismO a knihtiSkafStvi
indy nyni.

Zname povest, die ktere zakladatel stare
zitneho a slavneho egyptskeho m6sta
Theb (coz Sc stale asi okolo r. 1850 pred
narozenim krista), vynalezl abecedu Sest
nacte znaGek nebo pismen obsahuiici, kite
ra "a starodavna mezi narody EgyPca-
nv obchodicimi velice usnadhovala vym6
nu myslenek, pocitd a zprav. Tyto znae-
ky nevytla6ovaly SO aniz vpisovaly ma
papir, ale ypichovaly sc ma list rostIlny
zvane papyrus. A Cd te rostliny ma pa
Dir, slovo We vsech vzd6lanych jazycich
zdomacnevsi, svdj nazey Uvazujice do
bu, V niz Kadmus I'll, musime vynalez
tento nazvati znamenityn.. Avsak jaK
by stary ten kral yynalezce zasnul,
kdyby mohl dnes thebanske hrobky
sye, niz pres $500 |. odpoGiva, vstati Pc
divati Sc, jakeho zdokonaleni a jak obrov.
skych pokrokd .u6inil jeho primitivni wy
nalez. 5 jakym ustrnutim pohllzel 10y
ma naSe pismenky sazarne velikych
dennich listd a ma tiskafske lisy Hoe-ho,
Taylora a iine, ma nichz Sc tisknou ry-
chlosd,bleskn denniky, maiici vice nei
pul milionu ano vice nez million cirkula-
ce
Potion Caxton, kterf uvedl tiskafske u
mtni asi kolem roku 1912 do Anglicka,
starry a dobry pan Guttenberg, ktery je
yzdor nev6domosti povere dobe te
kazdemu pokroku zufive cestu Sc stavi-
ci, uvedl rozsifi 20 Nemecku a Fran
eli a jinych zenich europskyeh, Velesla
vim. ktery knihtiskatstvi Praze stole
Il sestnactem ma tax vysoky stupeh doko-
nalosti ptivedl, kterak by ii ctihodni q
zaslouzili muzove nemem ustrnuti patti
Ii ma triumfy, jake "a nasich dn6 slap' q
n6ni ieiich L-.L.isAarstvl!
pravde neni zajimavejsiho pohledu,
nezli ma tiskarnu nektereho velkeho den
niho lstu. Pohled takovy vzbudi mas
myslenku, CO bychom asi byi, kdyby to
hoto umeni nebylol Nejvetsi nejvelko
lepeisi zahadou od v6kd bylo - kteral
sdileti a sifiti v9domosti. Pred vynaleze
MIN knihtiskafstvi telegraph, = to jes
pred rozfe5enim zabady teto = potfebo.
yalo to cele veky, nezli Sc jista vtdomos
rozsifila a nezli lid jiste v6ci pravehc
sy6tla nabyl; nyni blyskaji Sc myslenky
a pfesvedGeni minutu "a minutou ternt
po vsem okrsku zemskem. Telegraf 81
roznasi pres nekonecne pustiny zeme {
vodstva a casopisectvo malo hodinAcl
sd6luje je ctenAfstvu.
Udalost Petrohradska "a hodinu nebt
dve octne Sc denniku kalifornskem {
ttenafi Sc tomu neobdivuji, proc take
Byli isme syedkove tax mnohych vynale
III, ze konetn6 kazdy novy pfijimame ia
ko vec samosrozumitelnou. \ tim Wy
znaGena jest ia bajeena pokrocilost mas
DOLBY! Jiz Sc ami nediyime. V Gem by
pfedkove nasi byli spatfoyali zazrak, tc
my nalezame zcela v pofadku. KdeztC
dive zpravy iistych udalostech dosahly
gzdaIentjsi zeme teprve po m6sicich ne.
b. 70 letech, to jiz We forme poyesti q
poloyienich bali, TOT my dovime Sc je p
nalo hodinach a jsouli zeme sobe blize
= nalo minutAch, prostfedkem TELEGRAPH
a parnibo lisu. Nejvzdalentjsi koncin,
zeme jsou sloueeny elektfinou parou 1
jinJmi komunikaenimi prostfedky tai
tesne, ze zemepisna vzdalenost ptekaz
ky pfirozene, jako horstyo, pustiny a vo
dy niGim jsou. III kite Fl napf. yetropla'
bu 1celIm praktickym podfizenu aneb'
jeden spolecny mezinarodni jazyk, ovsen
co do pisna slov, pokladaji "a holol
nemoznost smeii Sc pokusdm tom OBJ
ru cinenym. meli by pametliyi byti, q
paroplavba, paroyiz, elektricita ano 81
mo knihtiskafstvi vsecky ty velike Wy
nalezy, ktere spolecnost lidskou samycl
zakladech pfetvofily, rovnez cd kratko.
zrakych soucasnikd posmechem pozdra
vovany byly.