Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-17

most, luGebni atfinita nebo chemismus.
Sila ia zaleh tom, 2e jist6 latky sobe
neobytejn6 lnou. ona jest dvoji V t6le-
sich positivn6 negativn6 elektrickych, |
Cim siln6si jsou tyto rozdily, tim snaze
Gpln6ii Sc teesa ia sluGuii To yidinae
ma pr. ma kadn6 (positivp6) elektrickem !
vodiku ktery Sc ihned Sc zaporne (nesa
tivnG) elektrickym kyslikem spoiuie a
tax tfeti tvofi -vodu Nikde nevy
stupuie Troice vesmiru tax iasns MAJOR
ne, iako lucb6. Vzdycky Jest tfeba
dvou naprosto rozdilnych teles, abychom
yyyedli mich sloueenim teleso tiet.
Tento zakon vedle n6hoz SO yzdy dSe I'd
zne elektricka telesa tfeti spoinji, jest
platnym v kazde fisi pfirody, zivociA-
ne, rostlnn6 nerostne. Ano jlz
tomto roztfid6ni ysi jestoty vidme Trop-
ci. Rostlin, co ustrojna protiva nedstrol
n6ho nerostu (zemt) plodi tfeh zivocl-
cha. - Zeme nase ma diva poly q dv6
toGny. severni iizni, kter6 rovniku (e-
quatoru), ktery zemekonli pail, nalezaji
tfetici svoi. Proto muzeme pnsobenl
Z protiv ma sebe nazvati zakonem polarity
Tento zakon Jest zakladem vsi Troiice Y
pfirode V mem Jest vysloveno, &c tretl-
ce tili stfed Jest vyrovnani obou poIn.
Nezm9niteln6 pronika zakon polarity ka-
' zdy prasek. Nejzfem6i to vidime M
/ magnetu. Takovy ma diva poly; jeden
kladny, ktery zelezo pfitahuie, druhy "a
h porny, kter} je odpuzuje. Stfed magne-
2 tn Jest smirem obou p6l1. Proto SO cho-
va sired k zelezu hostejne nebo inditfe-
rcntne; proto nazyyd silozpytec ten bod
bodem indifference. Sired jest mir, jest
vyrovnani smifeni pfitele neptlteer
krasny to obraz naseho ziyota. Rozpdll-
: Ii Sc magnetoyy prut, tedy kazda pt1ka
bude miti op6t diva poly tez stfed IN
difference Gi lhostejnosti; rozpnllll 81
optt tyto pdlky budemeli v tomto puie
nj pokracovati az nejkrajneisi moznostl
shledAme, ze kazda, ia neimensi castka
T. budc miti sye diva poly, kladny zapor
av NJ nebo ptitazliyy q odpudiyy upro
lie sired bod indifferentismn, lhostejnosti.
a kdybychom magnet ten V myslenkacl
ce pdlili, az bychom dosli k tax zvanym q.
hi tomam nebo molekuldm (neimensim po
We myslnym dilcdm hmoty) naIezli bychon
N, ma kazd6 castetce oba poly a bod indiffS
n renee. Kazda hmota jest vysledek dvC
v ice t. !. ona jest Trojice sama Vesmi
Jest Trojice.
ie Podivno Jest, kterak Sc Trojici vsnd
ho We vsem opet op6t setkavdme. On
vo Jest iednotnost predce mnohost. On
ste lest vsemohoucnost, jelikoz nekonecn
p. mal6ho nekoneGne velike stvoriti mdzt
on Ona Jest vsudypfitomnost, nebot jest vs'
J? de- Ona jest moudrost, ielikoz tvofl
CT nedostihlou iednoduchosti souladnost
% Ona Jest laska, ielikoz vyrovnani proti'
ho- dvou p6ld jest mir. Ona jest SPRAYED
n. most, lelikoz kazdy pol ma sy6 pravo, e
mu odnato byt nemaze. Clovek memo
ERA hi ddmyslnejsi obraz sprayedlnosti vym
:u- sliti nez jsou vahy; j tyto spocivaji !
le- Troici. Oba body dyouramenne pax
st. ma nichz zayeseny jsou misky, naleza
nu- We SVEN sttedu, jazycku, vyrovnani, sm
tka t. roynovahu.
ch, Avsak to neni vse. fisi ton1 je
Tu- troiice v trojzvuku. Jest to zakladni Il
te- oktavy, neiiednodussi ponl6r, ma n6n
O. kazda hudebnina spociva. Rovn
"a tax yystupuje Troiice na poll bare
~ Pfe1ne zname til zakladni barvy; zluto
- tervenou, modrou, Ia druhe yyveden
sou dvou rozlicnych barev noyou, tfetl. M
raa- dra a zluta da zeenou; zluta' a eerven4
o'- o'- ranzovou; Gervena modra falovou. h
- IDA nova barva jest sprostfedkovatelk'
o@- , nebo vyslednici dvou barev zakladnic
nd Trojice vztahuje Sc ma stroinictvi. ID
Ona srouby dali Sc sila6ji upevniti tfetim, N
D"' Ii dvema, kdyz name etyry drzl Sc t
~ pevneI, Snad spoGiva na tomto tajul
mem zakons tfinozka starofecke yestkyI
~ Pythye.
Dokonceni pfiste.)
~s-----------%-