Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-02-18

stromu rOzkladall sc nad uSiceletYm
kmeny, tyoiice zeleny baldachyn, kto
rymz ien mdly zasvit dne do witt proni
ka. Z p6dy, setlenymi kmeny vysokC
pokryte, nevyrdsta zadny kef, zadna kvt
tina. Mohutne stromy trci tn chladnt
podle sebe vysi jako pomniky ma hfbitc
ve; ienom ditka temnosti, rychle vznika-
iici houby, pokryvaii ylhkou horkou ze-
mi.
Me nelze porovnati desnou zadumci-
vosd techto pralesd dobe destd. Vzduch
je pax vlhky dusny, tezke mlhy soursji
Sc po hlubokych roklinach a celia mracna
komari musek poletuji 'nekolik stop
mad zemi. Zvifata skryyaji Sc housti;
nikde nespatfis ami ptaka, nj motyla; to-
liko chrochtani diyokych vepfd a jedno-
tvarne kuhkani zab rusi hluboke ticho.
Jeste bezradostnejsi, zadumcivejsi jest ia
to samota, kdyz noe rozestfe mad nj svGj
temny hdv. Ma obloze netfpyti SO ami
jedina hyezda, mraky zakryvaji mesic a
Jako table stenani zazniya pfIserneho
temna skuhrani vyti hladovJch sclem.
Strasno jest pralese, kdyz Sc mad
MIN boufe rozzuff. Blizici se boufi pred
chazi temny sum hofejsich vrstvach
vzduchu, kdezto We vrstvach dolejsich pa
nuje ieste kid. Sumeni hukot snasi Sc
yzdy hloub; jiz rozhupuji sc nejvyssi ra-
tolesti obrovskych stromd, iiz narazeii O
vetve strom6 sousednich. Klikate bles-
KY osvetluji ma n6kolik ollamzikd temno-
tn vtrojnasobne ozvenG odrazi sc rachot
hromu, dunici chy6jicim Sc houstim.
Prudkym vichrem kofeni vyvraceny
kacejl Sc tisicilete stromy praskotem k
zemi pora&eiice, nebo z kofeni vyvracuji-
ce sousedni stromy jako slaboucke klasky
a divoke tyto hlasy poboufene pfirody
praskot kacejicich SC obri pralesa dopro-
vazi dzkostlivf gyti skfek poplasenych
Zvifat.
kratce po dobe destd objevi Sc prales
y rouse nejpdvabnejsim. Pred tim bylo
dlouho trvajici vedro velkou east listoyi
sprazilo mnohy z nej1tleisich pasofitni-
ku uplne uyadl; V cas- desfi pax prudke
yichry strasne lijaky zbavi prales lplne
jeho okrasy. Teprv kdyz obloha Sc Ease
vyiasni, kdyz chladem SO tfesouci zvifata
opusti brlohy, ably sve zkfehle 1dy ma W.
sluni protahovala, procitne take prales k
novemu radostnejsimu zivotu. Kde's
drive videl rouze roziienou zeleh, spattis
nyni pfekrasnskvety nadhernych orchydi
a jinych tropickych kvetin, vydavajicich
wine nejlibejsi.
V dobe te objevi Sc zvlaste bfehy pra.
lesem Sc vinoucich rex magicke krase.-
Skrze pfijemne spodnf kmenovi, jehoz ky
pre- ratolesti pokryvaji Caste cele plochy
hladiny vodni, prokmitavaji velke, cho-
cholovite, bile kvety ingy a purpurove
stetky nadhernych combretii. Mad tim
trci k vysi ozdobne, dlouhymi ostny dpl- |
ne pokryte palmy cervenym ovocem
'vym. Lesni stromy druhu nejuslechti
ejsiho tvofi pozadi bajecne krase visi
} jich kmend vetvi eetne rostliny Upon
kovite Sc svymi kyprymi, pfekrasnymi
kvety. Plujes Ii po fece, meni Sc vzezfe-
nj bfehd kazdym okamzikem, tax ze ami
nevis, ktere rostline, kteremu listovi, kite
remu kvetu co do krasy, tvard a barev
mas pfednost dat. Carokrasne tyto "a
zracne zahrady ozivuji ptaci barev nei-
zvlasf casne rama, kdy
stavnata zelen palmoveho listovi nebo
ihava zluf vysokych Leopoldinii z lesni-
ho temna takfka bleskorychle poeina W.
tn tahne ma sta strakatych a
strasne vfesticich papouskd pres feku; me-
scislni kolibfiei tfpyti lesknou Sc We
vzduchu iako live drahokamy; celia hejna
cotingasd poletuji mezi kvety; ma vet
vych strom6 zkacenych mad povrch vo-
dy z cast vycnivajicich, stebetaii cele IA
dy roztomilych kachen; s nejvyssich vr-
cholk1 zazniva hlasite ,pia-po-ko" tuka-
nav, cerveni ibisove lett dlouhych fa-
dach ku pobfen, kdezto bila potapka po-
letuje pred elunem, brzo ma vodu useda,
brzo zas Sc povznasi, ably popoletla o ne
co dale.