Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-14
PraCe a ZlOCin.

! no~ch ~ fuSe uihuJ Helell, prOtOZe he
mohou; netnohonli n9jakou uzitecnou Gin
most nalezti, jmou SO zaiste snovati a ko
matt neco skodneho. Ponha lenost t. j. ne
cinnost ell n e h y b vdbec ami neexistuie
Ma svete neni veci, ktera by trvala nebc
trvati mohla ztrnulem klidu. Mrdrc
nam pravi, ze kazdy atom (neimensi, ne
delitelna castecka hmoty) stale pohybr
SO naleza. Vse Sc bud rozpada bud wy
vinuje; tfetiho stavu hmoty vdbec neni
Kazda pfirodni sila bud stavi nebo bofi.
sila, jez vtslena jest hmotu jiz tlovskeru
nazyvame, netvofi pravidla toho Wy
minku. Clovek neustale n4co kutiti musi;
bnd sbira nebo rozhazuje, tvoti nebo nici,
pfijima nebo vydaya, zada nebo dava,
eini bud dobfe nebo zle. Kaz
da lidska bytost dostavuje Sc ma prah spo
lecnosti fkouc: ,,Jsem tn necemu, niko-
liv k nicemu. Jsem, abych byla kona-
Ia; fekni mns, CO byti konati man."
Povinnost spolecnosti jest tim pfesne
vytknuta. Ons ma cloveku poskytnouti
pfilezitost ably BY konal, ably cvi-
ell a uzival sill svych ably konccne Wy
lnohl ei vypracovaI vlastni blaho sve =
nebot blaho iednotlivcd jest blahem spo-
lecnosti.
Opomeneli spolecnost ciniti tax, wink
nou nesnaze. Opomeneli zamestnavati
vsecky mozky vsecky ruce dilem do
brym, mule byti jista, ze ty mozky ty
ruce budou zamestnavati SO diem I'll Jm.
Clovek Jest jedenkrate zde. SpoleGnost
mdze vykofistiti jej k dobremu, chapeli
totiz lkol svGj znali, kterak vydobyti z
cloveka uzitecne; jinak j bude ma
skodu. Jednotlivec Jest jednim cinitelem,
spolecnost pax druhJm; oba cinitele mu-
ST spoiiti Sc, ably byl dobry soucin ci W.
sledek. Sam sobe nemhze clovek mno-
no vykonati; We spolku Sc spolecnosti W.
konati mize vsecko. -a.-
Vezmeme n. pf. chovsnce kaznic wy
setfme a zvazme svedomite vsecky hlav-
nesi udalosti okolnosti jejich zivota;
ten zrodil Sc co nalezenec, omen co dit6
chud5ch nevzdelanych, nell dokonce
skleslych rodicn, tfeti mel zvracene wy
ctvrty patty byl bidou dohnan
k zlocinu, sesty a sedmy spatnosti a ne
srdecnosti spolulidi, osmy devaty nedo-
konalymi zakony nebo nepfirozenym zfi-
zenim desaty snad teprve nevyhladitel.
nym pudem einiti zlo. Shledame, ze We
vsech dewitt pfipadech opomenula spolec-
most konati svou povinnost. Ona nepfi-
spela mu. ably Sc fadnym clenem jejim
stati mohl; odtud, re Sc neho stal zloci
nee. Kdyby mu byla usnadnila pfistup
k uzitetne cinnosti, kdyby mu byla opa-
tfila praci jemu pfijemnou, jeho vkusu q
schopnostem pfimefenou, mohl neho
byti dobry, uzitecny clovsk. Nebot ne
kazdy clovek pfinese 81 ma svet tolik ener-
gle, tolik pevne vdle tolik ddvtipu, ably
bez cize pomoci vlastnimi silami ono
povolani, jez pfirozenssti, povaze du-
sevnim vloham jeho pfimetene jest, 81 do
byti mohl. Bee cize pomoci uedokaze
sebe stastnejsi jednotnik vdbec niceho. |
tax zvani ,,se!f made men" t. ]. muzi, KITE
Fl niceho vlastnim ddvtipem vlastni
odhodlanosti houzevnou vytryalosti Wy
soko SO povznesli, nebyli by toho dovedli
bez cize pomoci nebo, coz jest tolikez, bez
vhodne pfilezitosti. Spolecnost jest CAS-
tecns zodpovedna "a kazdeho jednotlivce;
ona ma castecnou zasluhu anebo vi N
ma tom est a kde est. Neniliz
tvrzeni toto, ma xkusenosti rozumu zalo.
zene, kazdem jednotlivem pfipade pra.
We, Jest nepopiratelne prave We vetsint
pfipada.
Mainline 90 nam, ze We svete pro tohe
jenz pracovati chce, vzdycky n1jake dilc
Sc nalezne; a ze, nehodili Sc mu zrovns
I o. naskytne Sc mu ono, takze, chcel
vabec, dobrym clovekem zdstati mule
Snad tato namitka jest vseobecnS prava
ale nikoliv ptipadech jednotivych.
Kazdy clovek jest telesne tudiz du
sevne jinace uspdsoben a nehodi Sc k
vsemu nema ke vsemu stejnou nachyl
most. Rodicove mali ' tom nejlepsi zku
senost; ttebas meli deset dsti, kazde m
obycejn9 jine vlohy . jine naklonosti. q
llezili otci ns pravem pfirozenem vych
vani ditste, bude zajiste dbAti to, alb
mu dal vychovani zvolil mu povolar