Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-11

dobou vylezlo nekolik osob, poctem asi
deset do rahnovi stfedniho stezne. Ale
od polozla Sc ma box, take yny mely
vzdy volnelsi pflstup a draly Sc na palu-
bu, Jako nenasytne selmy. O pate hodine
yoIali lide, ktefi Sc az dosud mad yodou
drzeli o pomoc, ale bez 1spechu. o pate
hodine sc mlha rozptylla. Ease volano
0 pomoc, ale huceni eceni vim pfehlusi-
o zonfale volani tonoucich. o II hodine
zlornil sc zelezny hlayni stozar sklesl
do rozkacenych vim Sc vsem, ktefi ma
nem ntocist6 hledai. Po Gtyrt iodine
skacel Sc take pfedni sttzei1. Diva 6luny
re sv. Anezky pribyly ma misto hrozne
katastroty, lee nemohly SO pro melciny
pfibliziti parolodi. Nekolik vlnami "a
paslcich lidi piece vsak sc zachrdnilo. .Je-
den mnz byl zachran6n, kdyz deset hodin
We vode byl ztiavil. Vypravovdno, ze Sc
ma palnbc 1o3 zeny nalezaii, mezi nez
zachranny opasek (zvlastni kaucukovy
pfistroi, sestroieny udrzeni teesa mad
yodou) rozdavan. Vydan rozkaz, ably
prvni clnn zachranii zeny deti, ale on
Sc rfeklopi. Polernan pravi, ze sedm
clunti byio pocestnymi ma vodu spuste-
no, Mich ale len diva Sc stastnG udrzey,
ostatni Sc pfeklopily lidmi. Cd vecera
az do 3 hodin do rama slysano bylo srdce
rozdirajici volani o pomoc. Posledni hIa
SEX, jenz slysan ibyl vychazel hrdella
maleho robatka, leziciho kaiute. Dosnd
zachra memo 43 osob
Mezi pocestnymi byli ncivice N6mci.
<tefi zenami ditkami jel ma navstevi
do sye vlasti. Havansky konsul VIM.
lack 8 rodinou byl mezi mimi, tez Josef
Schlitz, president bankovni associace
Milwaukee. Senator Sure byl by jel take
po teto lodi, kdyby nebyl pfijal pozvani k
banketu iemu ma pocest davanemu; on
vyplul nasleduiiciho dne lodi ,Pommsra
MIA. Snad te nepatrne o&olnosti dekuie
sv1j 3ivot. Z 43 zachranenych dopraye-
no 80 do Plymouth, kdezto ostatni byli
tax slabi nebo churavi, re museli zistati
Penzance. Schiller veil 245 pytlii
postovnimi zasylkami, sice pro Londyn
80, pro Liverpool II, pro Dublin II. pro
Cherbourg Pafiz II, pro Hamburg II,
dale l62 pytle psani z Australia a Move
ho Zelandu. So pytlG, mezi mimi q y
Zelandu bylo zachraneno.
Padesate mrtvol bylo vyvrzeno ma bfe-
by ostrdvka ST. Mary; isou znatne potlu-
cepy a znesvafeny.
Parolod SCHILLER" nalezela k neinov6-
Sim nejlepsim lodim atlantickym, byla
velka, silna die neinovejsich vzor1 sta
vena. Delka jeff obnasela 375, sifka AZ
vyska 35 stfevicG, snosnost 5000 tim
parni sila 5000 kofld. Mela osm velkych
a tuhych zachrannych cluni. Plula ry-
chlosti | 4 NJ Is mil ga hodinn Odhad
nuta byla ma S7e0,000 ma tn sumu po-
iistena. Kapitan Thomas byl nejstarsi
lodni velitel te linie zaujnal jedno
nepfedneisich mist mezi britickymi ma
mofniky. Spolecnost Adlerovy LIME
stale to .nnoho .narnahani, nezli Thomase
pohnula, ably k nj vstoupil do sluzby
Ma lodi bylo 120 muzd lodniho muzstva
254 pocestnych, nichz 120 .jelo me-
zpalubi. Naklad pozistavala: sesti
sondkach zata Gene $500, 900, poslan6.
no cd penezniki E. S. Ballin & Go. v
Novem Yorku f. S. Ballinoyi d Co. V
Pafizi; zlato bylo utfech londynskyc
| pojistoven pine sumo pojsteno. Dale
nalezalo Sc ma lodi 500 baliki bavlny,
2517 sudd rosinek, 1000 busla kukufice,
velike mnozstvi listoveho tabaku a jinem
a jinem zboM kupeckem. NJ
LssaT q htavnsns meste Doimats6a. O
narodni slavnosti v ,Zadru pise Sc mimc
iine takto: Je X tomu veru znacne fysic,
ke silly zapotfebi, ably Sc clovek mohl sil
castniti vsech radovanek, jez byly ma po
cest pfitomnosti cisafovy uspofadany. DC
nejcasneisiho rama az do pozdni noci tr-
. yaly tyto radovaIiky. Pofadatel slavno