Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-27

PoNnoplt, &c lcuHO Il tTl 10 sleInt, uHEcl
ma hranici tomtez m6st6, ba ma rom sa-
mem mist6, kde Hus.
Svobodomyslnici Sc zvlaStni zalibou Sc
pohybuji na poll nabozenskem, snad pra-
ve proto, ze tu veskere mysleni zakazano,
zatraceno. Mnohdy vsak vstoupi take ra-
di ma pole politicke a spoletensk6, vzdoru
jice zde pronasledovani, vyhnanstvi, zala-
ri smrti.
Bylif ovsem muzove, ktefi pGsobice
svobodomysln6 ma poll politick6m nabo
zensk6m, nemohli byti ami uv6zneni ami
spaleni. Nejv6tsi Mich bylve stfedove-
ku cisaf Bedfich III. Hohenstauf1; "a
DOLBY move pax to byli cisaf Josef IL. a
Bedfich Veliky Prusku. Pohlavi pax
zensk6 ctne zastupovala ruska Katefina
Ii. Byli to velikani, ktefi nikomu ma ieho
cest6 k spaseni nepfekazeli, vsude hid
skost ku pravu pfivad6li, rovnopravnosti
pred zakonem Sc domahal, svobodnemu
slovu itocist6 popfavah pres stare pred
sudky zvyky opovrzenim dale "a svym
cilem kradeli Katefina byla prvni, ktera
mucirny zrusila dob6, kdy v Rakousku
Sonnenfels Sc tomu ieste mocn6 vzpiral;
ona byla prvni, ktera vseobecna lidska
prava uznala, prvni, ktera domfslivost
mrzkou do patritnych hranic odkazala.
ona konecn6 byla nejen pryni, ale jedi
ma ma trdnu, ktera spisy Voltairovy pax
Ii nc vesm6s ma zpam6t, tedy iest6 lepe
znala, nezli jeji kn6z svoje litanie
X temto skv6lym jmenam mohla by sc
jeste mnoha mnoha pfipojit. Chceme
ien ieste dve uvest; az meme vysoka, prec
nemen8 skv6la, nemen6 vznesena ctiho-
dna: Kant neivetsi myslitel sve DOLBY, svo
bodomyslnik neieistsiho ram ancj cjkrassi
povahy; jaky on, takoyy byl nesmrtclny |
pfirodozpytec Humboldt. = Popatflme-li
bh7e ma ty ktefi cd iakziva co svobodo-
myslnici byli stihani kletbou a zatracenim
tn spatfine. ze 10 lid6 neicistS povahy,
neiepsi mravnosti obetayi pro vseobecne
dobro, vzneseni tom nejnizsim postave
nj ctihodni tam, kde bloudili ma pr. -
Proudhon.
Bfti k takovym muzdm citanu Jest "a
iste neiv6tsi Gest
Kdo ' sob6 citi tolik silly komu perut6 je
10 rozumu dovolnii svobodn6ho vzletu,
luz necht sse povznese; pravda lei provo
i na ceste blahu vzdor vsem kletbam
vsemu proklinani! -
Svobodomyslnik ,,neznaboh" Sc pohy-
uje nekonetnem oboru myslenek, on
6bec nevefi; on nezna zadneho urcite
10 nabozenstvi; jeho mravnost spociva V
ouhlasu jeho vnitfkem, We sohode sc 1.-Two
EN- obcanskym souhlasu Sc zakonem
len to 90 mnze pochopit co rozumu jeho
to uznava. Kant Sc neosty-
,hal dokazat nezvratne, ze neni zadneho
ldkazu pro jsoucnost boha. Lord Bolin-
gbroke zavrhoval vse nadsmyslne byl pro
Ii vsem nabozenstvim, neivice prot kfes-
videl vsude hmotu veGnou
ktera sama sc udrzuje vecn6. ,Neznabo-
zip mali sve zvlastni nabozenstvi, iehozto
zaklad ovsem neni vira, neimene vira sic
pa, nybrz lidskost obetovna uslechtilost
Takovymto ,,neznabohem byl ma pr
take Voltaire (Volter) On Sc ovsem ami
nepostil, ami nebicoval jako svaty Karcl
Boromeisky, avsak vzdor sve marnivosti
byl pfedc jen neunavny dobro6innosti
nepfekonatelny slechetnosti. Pomahal
potlacenym k jeiich pravu, jako ma pf
ucastnikdm We sv6toznamem procesu Ca.
lusskem; on zalozil misto Fcrney zaopa
tfil tam pfemnoha otrocti seslym d4lni
kun pohodlny zivot; on vykupoval Tun
su Alzirsku otroky, vybavoval chudt
dcery zaslouzilych muzd nejbohateji ne
ter zaslouzileho Corneilla; nikdo Sc k ne.
mu neutekl marne prosbou pomoc, 6
pfedc byl Voltaire svobodomyslnik
jeiz cirkey do dneska co ,,neznaboha" "a
tracuje, jehozto popel rozmetala do vetrd
A rovnez takovym neznabohem by
nesmrtelny Jungmann, ktery We svyct
zapiskach Voltaira die zasluhy ocehuit
a prot osocovatel6m hanobitel1m bra
nj ktery spisovateldm uklada, ably per.
sveho uzivajice, psali proti vlade svetskt
knezske
Nemdzeme, abychom Sc tuto nezminil
konecne jeste 0 tech nemych neznabozicl
Pocet jejich jest veliky, oni Sc rekrutu-
il hlavne z tech, jimz Sc nejdtleisihc
mladi skrxe vsechny skoly tim v6Gnyn