Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-07


vatiym tlenove snemu Sc pfi ct6ni im6n
svych neozvou. Zatim obievili SO vsich-
nj republikansti poslanci sn6moyne. |
Vigers pfecetl seznam poslanca, ichz vol |
bu Returning Board uznal. "a poslanco
We Sc ozvah, mezi mimi omylem diva de-
mokrate. Ku kvorum (pocet k uzavirani
nutny) jest potfeba "a hl., odpoeteme-li
diva hlasy demokraticke, nezbyde republi
kan6m kvorum. Ale nicmene uznana
snemovna "a schopnou k uzavirani. Vigers
zadal, ably byl pfipusten "a klerka Wilt
prohlasil, ze vschni lide ma svete neisou
to dosaditi jej V tom kamziku
vstoupilo do sine Is ouplne
ozbroj nych spolkovyc ch v oj
k d, ktefi Sc postavili "a yabradlim. A
nyni doslo to K nasilnemu vyvrhovani
poslancG, jez Returning Board "a zvolene
neuznal. Prvn6 doslo ma j. o. Quinna,
ktery protestem podrobuje Sc pfemoci
cd dvou vojakd nasazenymi bodaky "a
zabradli byl odvcden. Ostatni taktez
protestem nechali Sc odvesti. Kelly do
volaval Sc svobodneho naroda Spoi. stat1.
Vigers mel nyni opetne Gisti seznam po-
slancd, nez ale nemohl misto klerkovi
vykazane zaujmouti. Wiltzpoznovu pro-
ii nemu professional. Vigers ale, nedbale
toho, jal Sc cisti, nacez Wilt sergeantu at
Arms nafidil, ably jej odvedl Ale gene
raj Detrobriand dal iej dv6ma voiaky ma
misto klerka dovesti. Ma to povstal
Wiltz zvolal:
Go zakonity mluvGi sn6movny poslan-
CD Spoj. statd professional jsem prot inva-
81 vojakd Spoj. stat6 do teto sine nasa-
zenymi bodaky nabitymi rucnicemi.
Patfili jsme ma to, kterak nasi bratfi vo.
jenskou mocf uchvaceni, naseho stfedu
byli vyrvani. Patfili jsme ma to, kterak
vojaci Spoj. statd do statni budovy vtahli
/ protestovali jsme proti tomu. Jmenem
kdys svobodneho lidu, jmenem kdys svo-
bodneho statd Louisiany, jmenem Spoj.
statd prot tomu protestuju. Sedadlo je-
dineho zakoniteho mluyciho sremovny Do
slancd statu Louisiany obklopeno jest vo-
jaky Spoj. statd. Ufednici snemovny
jsou jich zajatci. prohlasuju tudiz sla-
vne, ze Louisiana pfestala byti svobod-
nym svrchovanym staten, ze nema vi
ce republikanskou vladu, vyzyvam 20
stance toho statu. ably Sc pred timto pou-
zitim vojenske moci Sc mnou odsud Il.
chylili"
Demokraticti clenJve, malice Wiltze
eele opustili ma TO snemovnu a statnf bu-
dOvu, ubirajice SO "a boufliveho iasotu
venku shromazdenych davd do {. II st.
Louisske ulice. Zde byl Wiltz vyvolan,
kdyz konservativci snernovnu opusti-
Ii, pokracoval Vigers We eteni jmen. Pom.
re SO poslanci Sc ozvali, at jich ku kvo-
rum zapotteby 81. Byvaly guverner
Hahn byl zvolen "a mluvtiho. Lowell W.
zval vojaky Spoj. statd, ably opustili sne-
movnu, coz tito ucinili Diva poslanci,
Desoto Grant, jichz volba byla pochyb.
ma, pfipusteni do snemovny. Ma to ete-
no poselstVi guvernera kdyz jeste nekte
re neddlezite zaleztCsti bylY vyfizeny, cd
rocila Sc snemovna.
Dve kompagnie pechoty stfezily celou noe
statni dam.
Sheridan vydal ,,ordre" kterym prohla-
suje, ze nespokojenci Louisiana zakony
nohama slapou, majetek svych politi-
ckych odpIrcI ano zivoty iejich nici, a
podobnych hroznych veci vice. Bro ma
to sesli Sc: Obchodni komora, Bavlnena
bursa, Kupecka bursa, ktere pfiialy reso-
luce, nimiz Sheridanovo liceni stavu yzci
louisiana "a hrube nadsazovani a re
pravdu prohlasuji, ma nyntjsi statni via.
du zaluii ma Spoj. statech spravedlnost
zadajl. V noci dne 5. seslo Sc shromazdf-
nj obcand pochazejicich re sevcrnich "a
padnich stat1, ktefi udani Sheridanoyo
rozhodne yyvraci.