Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-23
Europa.

Londyn 49, ledna. Anglicke 6asopi- k
sy, mezi nimiz zvlaste Standard Times, n
tropi 81 saska americkeho tinancnlho d
zakona. Times pravi, &c Sc MIN zhola f
mic nedocili, ielikoz jde jen krok ku pre- s
du a tfi nazp6t.
DIE Gasopisu Globe pfitihuii Sc vsecky S
europske mocnosti vyrovnanl sporu me
ri Cernou Horou Tureckem, Stuace
lest tedy velm povazliva, kdyz vsecky
IN ,cnosti spoleGnym usilim o uklizeni
sporu zasazovati Sc musl.
,,Londyn Times" zvestuji, ze Rakousko
Rusko Nemecko uznaji Alfonso drive
"a krale nez kort6zy "a krale bude pro-
volan. Co pax tenn mocnostem zalezi ma
zastoupeni narodaE Kde mohou tam
konstitucnimu zrizeni zasadi stulec.
Parnik ,,Thornaby" utonul 20 osoba-
mi ma ceste Cardiffu do Bombaye.
Republikan6 spanelstf Sc
hybaji.
Paftz, 20. led. Zpravy Madridu
zvestuii, ze republikane opousti Barcelo-
nu iina spaneska mesta, die dmlnvy
Sc Saballem, karlistickym vGdcem, vedle
nfz Sc zpdsobeni vseobecneho povstanl
prot krali Altonsovi mali spojiti bude-
Ii povstani usp6sne, dati hlasovanim lidu
rozhodnouti, zdaz chce monarchii Don
Carlosem co kralem anebo repubhku.
Jsoali tyto zpravy pravdivy, pax republl-
kany spanelske lituieme. Repubikandm
cti nepfinese spoieni Sc palici, drancov-
niky hnbitely sve vlasti a vec leilch
ocfch ceeho sv9ta poskodi Ia druhe
nelze vefiti karlistlm, ze kdyby povstani
melo 1spechu, podrobi Sc hlasovani Spa
n6lskeho naroda, kdyby vypadlo prot
nim PAX by neisp;5e repubIikane protl
svym spoiencdm povstati anebo Ease
Alfonsisty Sc spoiiti museli - kteraito
komedie by Sc opakovala, az by Spaniel
sko vykrvacelo az by mem iine europ
ske mocnosti n. pr. NGmecko Ruskem
Rakouskcm zavedlo pctadek, ,jiz jen
lidskosti vdli."
Repubikane Barcelony jsou hrozn6
roziitfeni. Obyvatelstvo pfeie republice
A predce telegraf vjezdu krale Alfonso
do Barcelony zvestoval, s jak nesmlrnyn
nadsenim je obyvatelstvo uvtalo.
-21. ledna. V dnesnim sezeni ma
rodniho shron.azdeni byla ma dennim po
fadku debatta ustavnich pfedlohach
iichz obsah isme minute strucne vytknu
H. Pan de Ventavou pfimlouval Sc hor
live "a neodkladnG organisOvani upra
veni prozatimni vlady, ana pry lina via
da lest zhola nemozna. Clenove levic,
PROFESSIONAL prot yylouceni republican
skych zasad tohoto upraveni potud. po
kud dosavadni forma vladni Jest republi
kanska. Pan de Cavayon la Tour, leglt
mista, professional prot pfijeti vsech usta
which zakoni. On feci sve velmi prud
ce dorazel ma republiku a cisafstvl "a
dal obnoveni kralovstvi. Jeho strana ba
de hasovati ien pro takov6 opatfeni, jichs
Nc Mahonova vlada k zachovani pokoj'
pofadku nevyhnutelne potrebuje. 10
kus fecnika, pfeGisti jisty list Bismarkdy
ktery pfi pfelGeni Arnimem ma vefej
most pfisel, V nemz kanclef pravi, 2e kra
lovstvi uGini Francii slnou, zpdsobil hro
znou boufi, Gteni toho listu bylo pferuse
no a fecnikdv hlas divokem ryku ra
musu SO ztratil. Sezeni bylo odroGeno.
Madr5d, 90. led. Kral Alfonso pr
byl ma sve cest6 severni armade do Sa
ragossy. Cetne houfce karlistd zjevil,
Sc pobIiz zeezncnich stanic.
81. led Prvni starost mladeho kral
ieho radcd byla 0 - knezstvo, jemu
zvysena roGni subsidie ma Al 900 piastrt
% sebe sama, nebof civilni listina jeh
ustanovena ma 28 milion6 real1. Spant
linn pfide kralogstvi hezky draho. Ji
nyni' stoji zubozenou zem cd go do 70 IN
liona, ktere jsou zbGbdarma vyhozeny
A to jest teprv pocatek.
Bayonne 2l. led. Ctyficet sedm ka
listickych ddstojnikd ohlasilo spanelsk'
mu konsulu, ze Sc pfidavaii Ike krali A
fonsovi. Tim by branna moe karlist
znacne byla oslabena. nebof kazd y tee
ctyficeti sedmi ddstojni6L bude miti zaj
ste honfec prosteho muzstva, ktery nil
Alfonsistdm pfebehne.