Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-12-30

m66kNS8, anuehd "a nl2slch korySu
Izy rata hahou skofopinou nebo Korou pc
/ kryta isou xvlastn osti pohlavni bud Mia
he ueb slabt malo napadne Nelson
ysak bez Eaiimayosh TAX ma pr. pozoro-
val Agassiz dyofcni Sc hlemyzfa sami6-
kam pohyby plnynn syddnosti. Neisou
4 t1z bez skv6iych caste barev. Nyssi ko
rysi ievi liz zna5ndisi schopnosti a u No
kteryeh druhd isou iednotliyci jistych
dobach ozdobeni skv6Iymi baryami, ison
tili, boioyni dovedni stayiteIe
L pavouk6 shledavame ieste ice roz
dilG, bleda zelen, skvtla zlut, ziva Gerven
levi Sc tn vedle sebe ma t6le riizn6m s,o
zoni. Jsou to zyifata velmi intelligentni,
znama Jest iich veka matefska laska.
N6kteti sameckoy6 druhu theridion vyda
vail iakys cvrlikavy zvuk, iemuz samitky
rozumtii. Ostatn6 byva iich laska ntkdy
tragicky ukontena, neziidka Sc stava ze
same5ek byvd samitkou uchyacen poll
cen.
A co Sc ty6o bmyzu, neisouli krasni,
vzdor sve maliGkosti! Pfedstavme 81 sa-
mctka tcsafika eho bronzoyym kruny
rem a velkymi tlankoyitymi tykadly
zv6tsencho jak kont, bylo by to iedno
neimposantn&iSch zvifat ma svttG. Hmyz
e ttz neiv6tsi mife boiovny Zayfete
spolu'dv cvrtky budou Sc potykat tax
dlouho, az ieden Mich zistane ma mistt
Ntktert druhy uzivaii syych pfednich no
hou jake savi. Motylove krouA rychlc
kolcm sebe pokouseiice Sc zasaditi si ma
vziiem smrtelnych ran. A cenou boje
byya yzdy samicka, IL istych druhd ma
pr sedaya tato stranou, hledic 5 patrnod
nctccnosti ma souboi a odleti pax 2 yitd-
zem, ilko by osn6na krasou vittze. Jestt
yuimaytisi byvai sami6ky hmyzi pro
doimy mirnc, ocenuiit sladhosti mclod ,
kdyz tropcke lesy Sc ozivajl cyrkotem
cikdd, kdy1 syttlu5ky, tito ptvcovG notni,
zazvuti svym pristroiem, isou to, die jistG
ho pfirodozpytce, zyuky ldsky, samitky
pfbihaji a obchazeii kolem hrai iicich sa-
metkd Ntkdy tcz diva ncb til um6lci
rozestaycni jistG yzdalenost cd sebe
zpivaii stfiday6, pfiponinaiice tax ma pa
styfe ThcoSritoyy. Samitky poslouchaji
posuzuji voli neilepsho hudcbnika
Takto SC zvukovG tstroii hryzu se,iluie
cyikem. Maji Ii ncilepsi hudebnici pred
uost u samitek, toz Sc tyto schopnosti "a
iste pfendseii a zdokonaluii dGdicnym
hromaddnim. Zal zeno isoue M rozor.
/ ndm vybtru, nemdze byt toto spojen
ndhlc a dvofeni Sc vice meme dlouhe j,
pfedchazi,
Motylov6 pax, zbaveni schopnosti hu.
lebuich, honosi Sc vice nez ostatn hmy
yiditelnyni skyosty barev. Krasa next,
rJcl druhi tropickych Sc media ami po
psat Nsak neni tato krasa vyhradnyn
majetkem same6hl, jsou druhy, kdc isor
samieky skytleii zbaryeny nez samecko
yt t6z SC dosti tasto pohlavi cd sebe ne
Isl. Mot}loye mali yGdomi sy6 krasy
proto il stavi na odiv, neGast6ji Sc nan
,eyi ona strana kfidcl, ktera e neiskv6lei
zbarrena. la to miry ncjevi tuto koke
t terri, (zalibnos) protoze temnota, niz S
pohybuji, dini .o zbytecnou. Tt4 tito IN
a lyloye maji vsak znacne vyyinuty smy'
pro barvu. TAX ma pt. smrtihlav velik
a dalky poznava kyttinu, ktera Sc ma lib
zasedl Ma nj bez rozmysleni II prostfe
q pestre kytky, pfichdzi tez Caste do byt
i pfivaben barvou calound. Dovede Sc tt
obdivovat p6knym barvam ma jiner
hmyzu a jinde. Mdzeme tedy pfedpokl
dat, &c zde take samicky radGi dava
,i pfednost sameekdm nejskvtlejsim byy
i il jimi pfivabeny, iinak by tyto ozdob
nemtly ucele.
( Jsou-li pax motylov6 schopni, rozezn
i vat stupnt krasy, isou to ryby tim vic
( nebot Darwin jim pficita znaGnt vyvin
ty dusevni organism. Uyadi ma pfikla
' martialni (rekovnor) odvaznost losos
Z otcovskou peel ryb geophagus pomot,
. jemnou citl;vost nekterych druhI; PR
I by tedy nemtly miti smyslu pro kras
). Pravda, ze niake pfim6 pozorovani tom
y nenasv6lduje. Avsak Gas trent ted
II i vyb6ru s;kvi Sc t6lo vttsiny sameck1
zivYch barvach, losos vyznaGnje sc ma h
, v5 oranzovymi pruhy, americka stika j
= Vi s. mGnivych baryach podivuhodr
. skv6losti Kdyz vsak doba svidnosti m
f. nula, barvy blodnou a svetelkovani pres