Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-11-23
d svObOde.*)

sti naroda vSech, veskereho vzdelanehc
clovecenstva. Jen narod svobodny maze
zdarn6 prospivati a platn6 pfispvati k
vseobecn6mu pokroku, iehoz ellen jest
co MONA neivyssi zdokonaleni a blaho
pokoleni lidskeho.
Jakoz rodina icn tenkrate stastnou CT
It'll Sc mdze, kdyz vsichni clenove jeff
st6sti Sc test; rovn6z veika rodina Glove :
6enska en tehda blaha bude 1Gastna, az
vsecka plemena, vsecky celede, vSechny
kmeny vsichni narodove ma vysluni
st6sti Sc ociti.
Nejpfedn6jsim prostiedkem, nemoh6t-
neisi pakou dosazeni krasneho zadou-
clho cile toho jest - svoboda. Svobodni
musime byti, abychom byli stastni. Po-
roba jest neihroznesi nestesti, ona ochro-
mule zivotni silly, ona pfekazi pfirozene
mu WYNN kazd6ho jednotlivce naroda
ona zatemnuje svetlo osvety nici samu
budoucnost, sam zivot. Svoboda jest ma
rod1m tolikez, co kyslik vsemu tvorstvu;
nj jen dychame, nj jen krev zilach( ma
sich volne koluie, nj jen vyvinujeme sc
a moh1tnime. Zdaz dusnem, temnem
miste lndze sc dafiti byline nebo zivoci-
chU? Zdaz porobe mdze dafiti Sc naro.
du? Zivofiti mdze, ale zivofeni jest nena-
hlym umiranim a proto neieden stateGny
a svobodomilovny muz, ano neieden ma
rod radeji Gestnou smrt volil, nez ably v
porobe nectne umiral zhynul.- Svobo
da jest chteni kazdemu tvoru, najme IL
dem vStipene. Je nelze umofiti, lee umo
fenim zivota. kdekoliv zivot Sc jevi,
tam znamenati lie Ia t & NJ sv b dy.
Gin usilovnejsi bujnejsi zivot, tim usilov
neisi buin6jsi chteni svobody. Narod
jenz nechce zahynouti, musi chtiti svo
bod6 musi dov6sti vyboiovati ST j. Le-
pc takovem boji cestn6 zahynouti IL
ciniti misto narodu zdatn6 simu stast
nejsimu, nez dpeti porobe,
V Slovanech bylo odjakziva cht6ni svo
body income. Oni nezotro6oval narody
jin6 branii Sc tez, ably sami zotroceni
nebyi.
Kdo svobody hoden, syobody zna vazi-
ii kazde, = peje nesmrtelny Kollar, Wy
teeny ten milovnik znatel Slovand. Slo-
vane GovedIi vaziti 81 svobody kazdeho-
a byli j hodni.
Nez pohfichu davno tomu jiz, co suro
va pfemoc podly 1skok temef vsecky
Slovany porobu uvrhly, vniz velika vet
sina krasne celede te dosud upi. Popattme
ma svet slovansky a srdce Sc nam zkor
mouti oko slzou zarosi Pres loo milo
nj mas jest, dosti abychom kazdou jinou
celed novem boji pfekonati mohli = a
ami iediny kmen slovansky neni svobo-
den Vsichni vice neb meme ukovani jsou
poutem poroby! Museli bychom zoufati
mad Slovanstvem, kdybychom nemei
skalopevnou viru, povahy a minulosti
krasne haluze t6 ina stepu clov6Genstva)
va2ene, v jeho, svoji budoucnost.
Ale sama vira budoucnost tn nestaci;
jen eind kyne spasa, jednotlivec j narod
musi ze vsi silly nejen po svobode touziti,
neien nj sniti bouzniti, ale raznym
duchem a raznym Ginem, smelou
"a vytrvalou praci 0 nj zasazovati Sc. Nj
echo Sc nehrozit:r ani obeti pohodli, AMI
obeti krve. nebof co hodno jest abychom
dosahli jest hodno prace a obeti. Kdoz
MAZE srdce vfele, ducha muzneho, Stuzby
uslechtile, mohl by hroziti SO neiakych
obeti "a svobodnl Nescetne krasnych a
povznasejicich pfipadd poskytuii nam de-
jiny stare novoveku. Pfiklad Rekd,
pfiklad KarthagincG dobe stare, phi ,
yklad Cechd, Anglcand Flamd (Nizo-
zemean6) dobe stfednl, a pfiklad Anne
rikand, Francouz1 a PolakI dobe move
mluvi vymluvneji, doiemn6ji, nez slova
sebe vzletnejsi horoucn6jsi.
Nasi bratfi ma poloostrove Balkan
skem, Hercegovci Boshaci mimi bo-
iuiici Cernohorci, vzchopivse Sc bohatyr
sky prot odvekemu svefepemu utiskova-
4 tell, ukazali svetu, 10 dovedou neien pc
/ svobode touziti nyti ale krev "a nj Wy
I4l ,tBt4 ~ fsA8# tt.s#