Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-07
PfiCiny
ObchOdnihO dpadku 1873.

Demagogove, spekuluiici ma lehkover
most, ncdostatecne vzd9lani vasne lidu
dokazuii zvlaste touto dobou Ohio, IL
hlavni pfieinou velikeho krachu, kterf r
1873 nahly vseobecny upadek obchodl
prtmyslu mel zapeu, byi nedostatel,
papirovych pen6z. Chceme ukazati, ze
tvrzeni to jest ncpravdou, jakez jen ne
svedomity kfikloun stvac politicky scho
pen byti mdze.
Valkou zniceno ohromne mnozstvi ma
jetkn. Kterak .iei nahraditi, kdyz nebylo
kapitalul American SO te otazky nelekal;
kde neni, muslin SO vyp1iciti, mi hlsvnl
pravidlo pfi odcitani a Amerikani Sc
dluzeni vyznali virtuosne. Nahrazova
nj pen6z uverem stalo Sc vseobecnfm
heslem. DIE neho kazdy Sc fidil. Pokud
inkoust papir stacily - nebyli dobro
druzni rodnikatele v nesnazich.
Hlavni ulohu tomto obrovskem swim
dlu hralo - podnikani zeleznicnich sta
web. V malo letech pfevysily dluhy ze-
leznicni duh zemsky. Takove zeleznic.
nj podniky mnozily Sc jako houby po
desti. Byla Ii takova zeleznice potfebna,
mela-li vyhlidky ma zakazniky t. j. dovoz
osob nakladu mohla Ii sc vyplaceti,
bylo veci vedlejsi. Podnikatele nestala
bud zhola mic bud velmi malo. Nechttli-
Ii kapitalisti, zvlaste cizozemsti do akcii
kousnouti, slo Sc ma kongres, ktery bud z
kratkozrakosti bud up.atnosti zelezniG-
nimu druzstvu hodne pozemkh daroval
anebo dfivejsi venovani novym rozmno
iii. Cena pozemkd prostfedkem uplat-
neho casopisectva lzivych pamfet6 ne
smirne pfecenena, 1rodnost, poloha, bo-
hatstvi, krasa budoucnost kraiin, kudy
draha Sc staveti mela neb jiz stavela, IL
cena barvami co neizivsisimi - a kapi-
tai ma to vnadidlo Sc lapnul. Ceho k
stavbe drahy zapotfeby bylo, toho opatti-
10 81 podnikatelstvo prostfedkem obligaci,
jez kontraktoti ma miste penez pfijimali a
iimi zas dodavatele stavebniho materialu
vyplaceli, ktefiz Sc iich opet ma bankach
sprostovali tax do nekoneGna. Penizo
pfi tom byly prazbytecnou veci; obligace
nahrazovaly je aspoh ma cas- uplne. Ban
ky ostatne samy ochotne penize pdjcova-
ly, vlastne samy takovych podnicich Sc
ncastnily.
Ruku ruce sc svindlem zeleznicnim
sel svindl pozemkovy. Mesta, mestecka a
osady pfekot pfi stavicich Sc nebo pro-
jektovanych drahach zakladany, obrov.
ske podniky osadnicke provadeny, obcho-
dy a fabriky nejrozmanitejsi zakladany-
to vsecko ma ,,smenky", ",hypoteky, akcie
obligace jakkoliv Sc tyto rozli6ne sp6so
by vefejneho soukromeho 1veru jmenu-
j. Zeleznice mela byti zavislou ma po-
zemkovem prdmyslovem svindlu ten.
to ma svindlu zeleznicnim. Podobalo
se to alianci chromce SO slepcem; slepec
mel chromeho nesti ma hfbete a tento mel
onomu ukazovati cestu - ficnim prou-
dem. V Goethove basni to dopadlo pro
oba stastne, ale zde se Ia alliance rozhod-
ne nepovella. Divoky proud spekulace
podrazil slepci nohy a hle, oba tonuli.
zeleznice byly chrome pozemkovy "a
jak nizeji dokazeme - pramyslovy OBJ
chodni svindl byl SLEEPY. Divoky proud
spekulace strhl zkazil oba.
zelezatsky prdmysl byl stfestenou
stavbou zeleznic rovnez strzen do proudu
-- odstonal slabosf svou velmi tezce.
Pred ctyfmi lety byl zelezafsky prtmysl
jak fikame mad nejvysh vodni carou, t. j.
kvetl bujel jako kukutice po hojnych
cervencovych nebo srpnovych vlahach.
Anglicko zaleklo sc toho rozkvetu zelezai
stvi pficiny, ze ieho uhelna loziska, hlav
nj to bohatstvi te eminentns prdmyslovt
zeme Sc drive nez by bylo zadouci, vycer
pail. Ceny uhli stonpaly, hromadnym
stshovanim SO delnictva stoupala mzds
delnikd. z techto dvou pficin anglickt
zelezo tax znacne Gene vystoupilo, b
americke mohlo go odvaziti bez obavy
ztraty - souteziti cili konkurovati MIN
Nekolik zasilek americkeho zeleza proda
no 8 vydelkem ' Liverpoolu - PRIV
nj to ptipad dejinach americkeho zele