Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-06-05
Grant jest statnik!

ko postavenyml zlozvykem taK hluDoko
zakofen6nym, ze jen radikalni pfevrat We
smeru republikdnstvi iei kofene vytrh-
ne hodi do pece, ably shofel ostatnimi
nectnostmi, jez ako bin, durman, vrani
oko iine osklive otravne beji buji ma
smetsti ramovisti monarche. Jsout
tam lide ma ty monarchicke ,,bylinky"
tax uvykli, ze Sc jim tito neien nehnusi,
ale ze je naopak sc zalibou p6stuii. Ac-
koliv kazdemu svobodnemu republican
skym ci demokratickym duchem prod
chlemu cloy6ku lohavnost takovd pficiti
Sc musi, pfedce nicmene omlouvd il -
monarchii. We vlhkem malarickem
vzduchu ma slnetisti rumovisti nemG-
ze mic kloudn6jsi r6sti - pomysli 81 t6-
81 Sc aspon myslenkou, ze hromobiti re-
voluce svezi vdnek republikansk6ho zfi.
zeni vzduch vycisti bejli vypleje.
Co vsak ma fici, kdyz podobn6 bejli,
podobna nesvara zacina bujeti zahnizdo
vati Sc republice9 Tu zajistG hn6vem
rozpdlti SO must kdezto monarchi ne
ctnost takovou omlouva, republice il co
nerozhodneji zatracovati pestitele jako
skadce obcanske cnosti a podryvatele OBJ
canske svobody pranyfovati musi.
V nasi republice, zalozene ma zasade
demokraticke, t.. j. na rovnosti vsech lidi
musi mrzske pochlebenstvi otrocka pla-
zivost pojimana byti co ddkaz klesajici
cnosti obGanske, slabnouciho smyslu pro
rovnost q miziciho vedomi lidske dIstoj-
nosti. A tomu skutecne tax jest. Od
te DOLBY, co nynejsi president Washln-
gtonu americkemu narodu kraluje, rozmo.
hlo Sc pochlebenstvi MIN otrocka pla-
zivost narod6 americkem te mife, ze
veru Jest ma case, ably poctivi svobody a
mravu teto zem6 milovnici proti nemoci
te - nebo mic nez nemoc jest to - lekd
vyhledavali. President elm dale tim vi
CO unika z okruhu obcanstvi, ztraceje SO
mlze presidentstvi; on pfestava byti
prvnim ifednikem prvnim sluhou naro
da, ale stava sc elm dale tim zfelmeji
pr,nim byrokratem panem jeho. Lid
navyka 81 rychle spatfovati mem COST
vyssiho, tim jiz sam sebe snizuje. CHM
vyse stavi sveho presidenta, tim hloubej
kesa sam, a jelikoz Grantovi spatfuje
yelika cast lidu neco nesmirne vysokeho
vzneseneho neni divu ze pada az ma
bficho otrocke plazivosti lie prach,
ieiz podesve bot jeho zastavuii.
X t6to 1vaze pobidly mas temef ma vlas
znelici clanky residue republikanskych
konvenci Pennsylvania Ohio. Tyto
mi:
,,Vynikajici dspech jeho zemespravy,
ktery skvele povesti vlastence vo.ina
pfidruzil onu schopneho a soudneho
stain k a, opravhuje presidenta Granta
k vdecnosti jeho krajana (countrymeny'
Jeli president Grant statnik, nuz, pax
pax neni statnictvi zadny ,,kuhst' - ne
bot co nynejsi president ma tomto poll do
kazal, to nebylo ami kunstovne ami = ma
nell ma zfeteli prave statni umeni - stat
nictvi. Kazdy soudny deiin teto zemt
znaly American must pfiznati, ze ovilen
Grantovy hlavy vavfinem statnika jes
mic nez zlehcovani toho vzacneho umeni
zlehcovani muzd, ktefi skutecne jmena t.
no pravym statnictvim 81 zaslouzili.
Grant 81 dobyl ovsem co vojin nesmr-
telne slavy dejinach zeme teto = san
nejucenejsi nejproslulejsi general mas
armady, Sherman, svedectvi to mu vyda
va = ale statnikem nebyl. Nazyva'
lei tax jest pochlebenstvim, jest plazivost
ktera az pfilis kfiklave karakterizuje str
, nu, ktera tuto nectnost tax lehkovazne n
9 strom americke demokracie (lidovlady
stepuje.
Ostatne SO sami porazi! Kdyz je
Grant tax znamenity statnik, proc res
luce sve pojali clanek prot tfetimu Il
!. minu, proc nechti tax znameniteho statr
: ka jest9 ma delsi ctyrlet miti presider
!, tems
Jiz tato okolnost raznacuje uveder
clanek resoluce republikand dvou nejd
leziteisich stati Unie co cir6 pochlebel
D. stvi, ktere musi ma mas politicky zivot
cinek znemrav6ujici miti. Tim jen rep
ci blikanska strana dokazuie, jak nebezpt
nymi nectnostmi jest prosakla k iaky