Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-06
ROCnfk VIII.
KIDD JEST vLAsTNE KATOLf.

fskem ralchstrathn to vyslovil, rka prl 70
I kovani D xakone X upraveni zevnich po.
imerd sthfokatolikh: Pakli SO zakonn to
mu protivim, staya SO to proto, ze tax
zvani starokatolici Sc navrhn tom &C
clenove cirkvc poznamenavaji. To ale
lie blud .Kdo byt ! jen ediny clanek
vfry, jeiz katolicka cirkev ustanovila, IA :
vrhuje, nenaleA il vice. Starokatolici
nenznayaii nanku neomylnosti, nelson
tedy vice zadnymi katolickJmi ktest'l-
my" -b
Tedy, kdo jen iediny cldnek viry kato.
licke cilkve zavrhnje, nenGlezi il vice.
Kdyby tomu tax bylo We skutecnosti. kdy
by kazdy, ienz jsa nebo citaje Sc Ike ka
tolicke cirkvi nektery cldnek jeff nnuzna.
val, nj vice em & | nalezeti, pax by
ia cirkev 80 nahle ne ieden ale - dvacet
nell vice miliond ztencila.
We spojeDych statech zie die udani ie
dnech sedm die uddni jinych deset milo.
ma katoAkG. Mezi temi jest neiaky ten
million obcand. Kazdy1z tech obcand
musel se,' kdyz 81 prvni obcanskou listinu
bral, pfisezne zavaLati, ze Sc zfika kazdeho
knlzete vladafe nebo vrchnosti. kdyz
pax druhy obcansky list, ktery iei vlastne
obcanem teto zem9 cini, ST bral, musel
pfisahati nebo dotvrditi, ze Inc zasadam
dstavy Spojenych statd q 10 tistavu tn
bude podporovati iakoz ze ztfka Sc vsi
pfslusnosti vernosti ke kazdemu CHI.
mu knizeti, mocnafi, statu nebo vrchno-
sti.
Tato ustava, kteron odpfisahnouti mu-
sci, jest vsak kfiklavem odporu kato-
lickym ucenlm, najme tim, !jenz vyna-
lezl anebo "a prave vyhlasil nynejsi pa
pei Plus TX. Ia lstava, jiz pfedchazi
uzndni nezavislosti Spoienych stdtd
kterez prohlasuie prohlaseni prav lid
skych spolu pravem rev lu-
o obsahuje vsak ne jednu, ale celou IA
du zasad, ktere SO katolickou virou ne
srovnavai. Pfedevsim to, re katolicka
cirkev uci he kazdy katolik ma byti nei
prve poddan svatemu otci Rime, KITE
ryzto svaty otec jest pokladan cd cele cir
kve cd nekterych statd "a panovnika
nejen duchovniho alebrz i svets'k
no. Katolicky obcan Spojenych statd
musl byti bud spatnym katolikem, vlast-
ne nemdze ami byti katolikem, anebo jest
ktivopfisezmkem ci verolorcem. Pisa
hat, 70 sc zfika vseho poddanstvi nebo
pfislusenstvi k cize vrcbnosti - papez
jest vrchnost ciza spolu vrchnost tn
uznavati "a prvnia h lay.ni, Jest zali
ste kfivopfiseznictvi nebR verolomstvi.
Ustava nase vsak prohlasuj je svobodu sve
domi, svobodu tisku, slova q shromazdo-
vani; americke zakony podrobqii kazdou
spolecnosf sstatni m o CT
a prohlasnji manzelstvf ii snatekS "a
8 IN | ouvu.ob bGanskona ponechava
il ovsem nabozenskym vyznanim steinon
svobodu - pokud Sc tato srovnava 1sta
You zakony blahem prospivanim ie-
dnotlivcI. - Nuz ten jenz INA katolic-
Ike uceni, pfiznati mnsi, ze Sc k tlstavs ma
81 k americkym zakondm ma jako chen
vods. Jix sam syllabus papeze Pia TX
a pozdejsi encyklika jebo zatracnji co
blud vsecko TO, co dstava a zakony nasi
zeme yyznaepji co prava alzasady stezeni
Neomylnost, jiz papez cd poslednihoy yati
kanskeho koncil6 poziva, cini syllabus
QseO) i encykliku (ls64) souhrnem no
vych vsroucnych clankd. Kdoauie jedi
ny Mich neveii, nen,ize byti poyazovan
co katolik - dskan Pfuegel na WIDEN
skeln raichstrath6 nernd pry byti hloupy
chap - ale co odfezanec neverec.
Kdo ale ' syllabus a encyklikn ven, ne
mize byti povazovan IN obGana teto re-
publiky. A tax zdeisi a iinych statd
katolici potaci SO neustale ,mezi - zraze-
MIN katolick6 cirkve nebo zrazenim zeme
Y nil III. Jsouh zdejsi katolici od sfdce
teto ze,ni oddani pakli, kdyz dstavu teto
zeme odpfisahiy a wi cize vrchnosti SO
zfekli, do opravdy to minili a ::nejen tax
,spasem' - bude pocet tech pravych pflu-
egelskych katolikd We Lpoienych statech
asron vslmi skromny, Pfah byehon ST,
ably 81 vyroku dekana Pfluegela vslmli
druhe casopisy zyldsts nsmscke d angli-
cke. 5ts f ,4suI rs.
f4 aa,a s. N f