Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-02-16
Europa.

/aft%, 13. tlnora General Cissey
prohlasil .jm6nen Nc. Mahonovy vlady
ze tato nemdze sonhlasiti demokratic
kou poyahou zalcna spdsobn yoeni do
senatu, .jak minul6m zaseddn vetsina
Sc usnesla. DIE toho usneseni totiz yoIli
10y senatory vsichni zletli zachoyali
trancouzeye. Tento spdsob voleni pod
porovali republikanG IA bonapartiste, kdez
to prayy stfed byl prot neikran6isi
pravce rozhodne vsem ustavnim zako-
NUN Sc protiyila. Cissey prayil, 20 H.
staynl zakony musi zachovati poyahu
konservatiyni. Rec tato spdsobia velke
poboufeni mysii.Pan Charnegron oznaeil
vGereisi hlasovani co komunistickou odve
ia yaroval poslance, ably tim zem neu-
vozovali zahubu. On, jakoz j pfatel6
ieho budou hlasovati prot tfetimu cteni
dotytneho clanku dstavnch zakond.
Navrh, ably osnova dstavy k tfetimu
cteni byla pfipust6na, zamitnut, sice
$50 hi. prot $50, COZ znamena zavrze
n / dstavnich zdkon6 vGbec. Glen nei-
krajn6isi levice p Brisson prohlasil, ze Sc
narodni shromazdeni osvGdGilo malomoc-
nym, navrhl jeho rozpusttni novou
volbu dne |. dubna t. r. Podany iestG
n6ktere navrhy tykaiici Sc sp6sobu voe-
nj senatord. De Cazes, ministr zahra-
nicnych yGci, prohldsil, ze Sc ministerstvo
"a prohlaseni Nc Mahonoyo, uGinGn6 IL
sty generala Cisseyho, poklada zodpov6d-
nym. Gambetta pravil, BE by istavni
zakony byly sfastn6 prosli, kdyby Sc mi
nistcrstvo nebylo schovalo za meG Nc |
Mahontlv. Ministr vnitra mluvil proti
rozpusteni narod. shromazdtni Toto Sc
odrocilo do pondtlka.
Depese do Londyna zaslane zy6stuii
re m6st6 nastala iakasi skliGenost ma.
sledkem nejist6 politick6 situace.
Dne IA. unora. Chabord La Tour me-
chce ministerstvu setrvati. Ostatni mi
nistfi dali 81 rici, takze az do definitivni-
no vytizeni 1stavnich zakoni ma mistecl
svych vytrvaji.
Bayone, 10. Gn6ra Byvaly marsal
Francie Bazain pfibyl do Santanderu,
kde cd Francouzd mestt osedlycb, spG
sobena mu fadna kocicina.
Nddrid, IA. dnora. Z bojiste karlistic
keho nedochazi potesitelne zpravy. Mo-
riones byl cd severni armady odfiznut e
V Pampelnne blockirovan (uzavfen). O.
cekava SO nahly 1tok ma Bilbao. Karli-
sticke voisko Biskaji a Guipuzcoa
bylo sesileno.
Led ia Vltac6 hnul Sc dne IS. ledna
We 4 hodiny odpoledne velkym racho.
tenn a v celem obvodu prazskem. Z po-
catku byly sice zacpy zejmena jezu
Podskali a kameneho mostu ohromne
velike kry pnuly Sc do vyse, byly vsak
zahy valicimi SO jinymi kralni strzeny
dolu, nacez ohlusuiicim jekotem plouly
dale. X yeceru nebyla krone u ostrova
zofinskeho zadna zacpa, nicmene pluly
kusy ledu, naplnuiici celou hladinu Vita
wy, bez ustani die doslych zprav Jest
vltava az Stechovic ledu upln6 prosta.
Voda We Vltave stoupa stale, ac ovsem
jen pomalu. Rano hodin byla 13 a
vecer 10 palc1 mad normal Ackoliv
povodne nelze Sc dosud pranic obavati,
ucinil purkmistr mic meme vsemoznych 0.
patient, ably phi nahlem rychlem stou-
PAM ma nebezpecenstyi cas- obzylaste O.
byvatele V !domech po blize feky Sc MALE
zajicich mohli upozorneni varovani by
ii. X cili tomu rozestavenv ma rozlc-
nych mistech straze, ktere obGas podava-
j zvlastni komisi zpravy stoupani vo-
dy pluti ledu. Die doslych zprav Prise
10 dne II Is led. velmi vydatne jiz-
mich Cechach, kde .iak znamo, ohromne