Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-08-12

IN Il. Dne 4. srpna umfel sidelnim
meste Danska, Kopenhagen, nejnadanei-
81 nejslavnejsi basnik danskeho naroda,
ktery / v Cechach re zdaflych pfeklada
znam jest, A n d ersen.
Andersenovy povidky znd Cechach
kazdy milovnik cteni. Nedavno jeste
podali jsme ma ukazku n6kolik move do
cestiny pfelozenych povidek ,Pfi masicku,
ktere Sc zaiiste dtenatstvu velmi libily
Tuto podavame nektera zivotopisna data.
Andersen narodil sc dne 2. dub. 1905
V Odensec ma Feunech rodiGd velmi
chudych Pfedkose jeho byli sice boha-
IT, ale rozlicnymi nehodami schudli. o
tee Andersendv, kterY byl seycem, oslazo
val 81 chudobu svou vypravovanim ne
kdejslm bohatstvi lesku rodiny. Po
pfedcasne snrti otcove byl maly Ander-
sen poslan do fabriky, kterou ale brzo o.
pustil, ielikoz surovy mrav d6lnictva
snesti nemohl. Jiz t6 dob4 okousel Sc
cAlapec basnictvi byl mezi mladeA
znam CO e skledatcl komedii."
Tou dobou uiala Sc jei vdova basnika
Bunkehoda. kdyz byl konfirmovan, da
la 81 matka vykladati karty. Kartatka
j vy!ozila, ze synka .iejiho Kopenhage-
nu velike stesti ocekava. PoverGiva mat
ka rozloucila Sc tedy 8 bolesti milova-
nym synem svym poslala jei do Kopen
hagenu, kde Sc hlasi divadlu. Avsak
feditel iei nepfiial, zdal SO mu pills hu.
b en- ym.
" sidelnim meste nalezl pfatele. jenz
Sc no ujali. Nejprve mel Sc 2 neho etati
zpevak; avsak kdyz po pdl lete pekny
HAS sv6i ztratil co by 81 po6iti mel me-
yedel, vymohl mu konierencni rada Col
hen krale, ze ma dtraty statu pfiiat byl,
do vyssich skol. z jeho prvotin libila Sc
nejlepe baseh ,,Umirajci dite"; bro ma
to vydal satyru ,,Pesi cestu do Amuku,"
ktera Sc kratkosti treho vydani doGka-
la. Jiz roku 1880 - Andersen byl tie
prve 25 rokd star - vydal prvni sbirku
svych basni d nasledujiciho rokn druhou,
maven ,,Fantasie nacrtky." Tehoz
a ndsledujiciho roku Andersen ma utraty
statu cestoval po Nemecku, Francouzsku,
Svycarsku a Italii. We Svycarsku do
koncil krasnou povidku ,,Agneta a NOR
sky muz." ltahe nadchla iej k sepsani
svetoznameho romanu ,,Improvisator,"
ktery i do cestiny pfelozen, A cd te do
by neuplynulo ami jedineho roku, kdy by
byl nevydal noTy spis. Y romanu on.
vyli6il pfekrasn6 zivot severnich narodI,
Danu, Sved1, Nor1. Jsa sklicen po-
divnou jakous chorobou, podniknul cestu
DO Italie do zemi vychodnich, iiz po-
psal krasnen spisu ,,Basnikiv bazar"
vrativ Sc sepsal ,,Povidky", nichz vse
cku silu vsecko bohatstvi ducha syeho
obrazotvornosti svoji rozvinul. Povid.
Ky tyto podobns ,.Improvisatoru" pre-
lozeny brzo tem6f do vsech evropskych
jazykIv. Ma jafe 1861 podniknul cestu
do Rima, Spanelska sevcrni Afriky,
kterou popsal We spisu We Spanelich".
V pozdejsich letech Sc roznemohl, takze
vice nemohl spisovati.
V den Imrti Johnsona zemfcl Berli-
ne prosluly delnicky agitator DR.. j. b.
ze Schweitzern.
Muz tento, ac slechtic, nastoupil pc
Lassallovi, slavnem pdvodci velikeho SO :
elaine demokratickeho hnuti Nemecku
v1dcovstvi socialni demokracie. Jestt
pred peti lety hral co delnicky vddce tax
ddlezitou llohu, jako (pfedchddce jehc
Lassalla vyjimaje) zadny delnicky vddcs
pied MIN.
On, co pfedseda yvseobecneho nemec.
} keho spolku delnik6" byl prvni socialn
demokrat, ktery byl zvolen do severone
meckeho fisskeho snemu. We spolku
Hasse mannem, kteryz jes. touto dobo'
clenem fisskeho sEemu, jail SO vydavat
delnicky casopis Social Demokrat", ktt
rJz prudce ma kapitalisty a vladu dot
raj ma delnictvo ohromny vliv me
Schweitzer byl muz velice schopny, mi
obsahle vedomosti co agitator nenel 81
BIZ rovneho.
Drobnejsi delnicti v1dcove, ktefi IN
:. nesmirny jeho vEv ma delnictvo zavid6l
neddvsfovali mu a nejednou obvihova