Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-07

PoPsafcc " uoseho DyL. Eutnlcl strRAl
pfebytek vytezku bez rozmyslu do svycl
zavodn kde pfebytky vycerpali, dluzil
Sc - ma bu d ouci vytezek k a vrhal
vydlnzene sunny jeste do podnikd. Po.
vrchni pozorovatel byl by soudil, ze anne
ricky prdmysl co nejuteseneji kvste, ze
nastupuie doba, kdy prdmyslu anglicke
mu budeme moci smele postaviti Sc pc
box. Kapital prace dyly zimnicne
tinnosti; jakoby omameny oknmzitymi
ovsem pfeskveIymi vysledky, fitily sc
stfemhlav dal a dale.
Avsak kazdy den byl svedkem sziraji-
chic SO kapitalu. Kazda tuna pfivezena
ma zaplaveny trh snizovala cenu zasob.
Miliony kapitalu byly vyhozeny ma stav-
bu novych dostavovani starych zelez-
mic; prvni nemohly dostaveny byti, druhe
ac dostaveny, nemohly Sc vyplaceti. Sc.
DIN milond dollar1 utopeno snehu a
pustinach Severni tichomofske drahy. V
zafi 1773 bublina praskla; obrovsky pod
mix Sc rozkotal strhl sebou mnozstvi
podnikd jinych.
Neivetsi spotfebovatel zeleza pfestal
MIN byti; ohen hutch vyhasl; hamry
umlkly; zelezo kleslo nesrnirne Gene a
zelezati uhlifi videli Sc ma pokraii lpad
kC, pred nimz je ien obetovani imeni div
Iashromazdeneho zachraniti lnohlo. Kdy
by tou dobon pet set miliond papiri bylo
spadlo nebe do rukou zelezati, uhlifd a
jinych podnikateln upadkem Severni
tichomofske drahy strzenych, jeste by ne
byli to udrzeti oheh hutch hamry v
cinnosti bez dalsich ztrat. Byl jen jedi.
ny prostfedek: co neiuzkostlivejsi obme-
zeni vydaja, nejpfisnejsi hospodafstvi a
trpelive yyckavani az zasoby, iimiz trh
zaplaven Sc ztenei tim cena zbozi stou-
pati zaene, az ddv6ra Sc vrati, dluhy Wy
potadaji zdravy, solidni primysl dfi-
veisi svindlersky uplne zatlaci. Senator
Thurman pravil jedne feci sve senate
ze Sc takove poprasky, jez vyplyvaji z
pfilisne vyroby, pfehnane trzby a W.
stfednosti vseho sp6sobu, kazdych dva-
Get rokd opakuji jakoz ze to ctyry leta
trva, nezli Sc prhmysl a obchod do pfiro
zenych koleii vrati. tn pry zadne zako-
nodarni pfistipkafstvi nepomdze. Vec
must sama sobe bJti ponechana. Chtiti
nyn6jsi narodohospodafske stisn5nosti
pokleslosti odpomoci rozmnozenim papi-
rd - to chce demokraticka strana v
Ohio - jest tolik,, jako davati pacientovi,
ktery sc nasledkem pfedrazdeni 6ivd
roznemohl, nova drazdidla; jest to volani
opice ably mu dali silnou kofalk,i, rum
ac kazda dalsi krIpej toho zhoubneho ma
pole organismus jeho rusi. I
Avsak, kdo trpi nei vice dlouhym od-
kladem prdtahem zotaveni SO obchodu!
Neni to kapitalista, nebof tomu po znac
nych ztratach podnikach clyde tolik,
ably bezstarostne ziv byti mohl. Jest to
vsak muz. jehoz jedinym kapitalem jest
prave paze jeho, kteryz kazdodenne ma
bizi naprodej iedine zboA sve = svou
praci. Neprodali il dnes, tedy jest nena-
hraditelne ztracena. A delnik die panu-
jiciho systemu narodohospodafskeho pra-
ci svou "a trzni cenu prodati musi. Kdyz
ale nerozumnym zakonodarstvim trh po-
boufime zviklame, kdyz ukladani ka.
pitalu do rozlicnych prdmyslovych pod
nikd nejistym ucinime, tedy kapital, KITE
ry iak znamo, vzdycky byl bojacny, bn-
de hledati vetsi bezpecnost iistotu hy-
potekach dluhopisech - Gimz nejvice
delnik utrpi. s ohledem k tonuto dkazu
pravil Daniel Webster, nejslovdtnejsi
pravnik fecnik americky ne ze vsech
vymyslt k saleni delnicke tfidy vymysle
nych nebylo Icinnejsiho rez Saba = g
papirovymi pencil. To jest nejucinnejsi
vynalez zurodnovapi bohaGova role po-
tenn pracovnika". ,,Jest krute byti
chudym" pravi poslanec Garfield; ,,avsaL
krutejsi jest chtiti pracovati, ale nenaleza
ii prace; re vseho nejkruttjsim vsak jes
byti hfiekou demagogd (politickych kirk
lound svidcd lidu), ktefi pouzivaji leh
koverneho a prostodusneho delnika ct
schadkd do utadd, k hodnostem k bo-
hatstvi." - i~"