Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-07-27
krvaya reg ma pOhOrsk6
IOuce.
Piivodcoce a ascastntct .jejt pfed
soudem.


snad do kalifornie. Tehdy iK byli NOR
moni, kteti pro hsnebnosti sve cd lidu ;
Illinoisu, hlavne mGstecka Nauvoo, po
dobn6 jako dive Kirtlan6u seyernim
| Ohio vypuseni byli, Utah osedli, mestc
Salt Lake City jiz stale, mimo to zalozil
jeste iina mesteeka, mezi temi Cedar City
Asi 45 mil cd tohoto mestecka rozklada
ly SO krasne louky (meadowsl podel
nichz vedla silnice do kalifornie. Ma jed
ne tech lucin, jiz jmenuii pohorskou lu-
cinou (monntain meadow polozili Sc ar.
kansassti vystehovalci taborem, ably 81 a
dobytek jejich odpocinuli. Jelikoz Indi-
andm mormonim valne ned1vefovali a
pfepadnuti SO obavali, opevnili Sc sice
tax, ze voz1 postavili vozovou hradbu,
"a niz SO skryli, q ably Y pfipadu oblezeni
netrpeli ma vodu nedostatek, vykopali cd
nedalekych praanead struhy al do vnitf
vozove hradby zasobili Sc tax vodou.
Mormone nabozenskeho fanatizmu a
nemene i z loupezivost vylakali isti nebo
he vystehovalce z hradby ven We spoil
ku Indiany je al ma nekolik nemluvGat
postfileli a porubali; ranenym pax podfe-
zali krky. Mrtvoly nechali znejvetsi Ca
ste nepohfbene. Ia vddce mormon1-po.
klada Sc jakysi Lee, ktery dnes k neivaze
nejsim nejbohatsim mormondm Utah
nalezi MIN zaveden jest teprve po Is
letech soud Beaver, Utah.
Dne 20. Gee zapocato vyslecheni sved
kd. Robert Keys pfisel do Utah dne 2.
fijna 1857 sice cestoval skrze mountain
meadows (pohorske louky); zde videl bro
mady mrtvol. 60 nebo 70, Inezi niniz Sc
ditky cd mesici az do II let nalezaly I;
mrtvoly ty byly cd vlkd vran ozrany,
nektere mely podFezans trky, jine zas
byly probodany. Vsecky mrtvoly byly
vysvleceny zadna nsbyla skalpovana.
Asahal Bennett, druhy svedek, navstivil
pohorskou louku prosinci tehoz roku i
dosvedcuje, ze bylo hrdza ma kostry toll
ka lidi po cele louce rozmetane, podivati
Sc; nejhroznejsi podivani bylo ma koster
zen a devcat, ma jichz lebkach dosud dlou
he pletence vlasns Sc nachazely. 4
Co tfeti svedek pfedvolan byl Philipp
Klinger Smith, ktery Sc feze ucastnil;
soud povoli mu nolle prosequi t. j. zarn-
eli Sc mu pisemne, zejej riemini poklada
ii co obzalovaneho. Sv6dek ten vypravo
val vse co vedH a zda SO ze vesnes prav
dive On zil Cd r. 1869 do 1857 " Cedar
City; louky byly Is mil odtud vzdaleny;
on slysel, he pfisli vystehovaloi q pamatu
je Sc, ze lidu (mormon1m) bylo zakazano
obcovati mimi; nektere Mich videl v
Cedar City, jez starsi cirkve Higbee pro.
to ze kleli pokutoval; rade cirkve MA.
vfeno zahlazeni vystahovalcd: svedek
byl tenkrAte biskupem protiyil Sc tomu
uzavfeni ale Haight, ktery byl nejpotfe.
stenejsi fanatik, protivif Sc tomu. India
ne nell byti pro to ziskani. John Di Lee
mel vest vypravu prot vystehoyalcdm.
Tito byH pills dobfe opevneni nemohli
nez jen velikymi ztratami Sc strany L..
tocnikd, opevn6ni sveho vytlaceni byti.
Lee svolal vojAky mormonske mel k
MIN fec; bylo jich asi padesate, yesmea
belosi. Pozdeji sel Lee nebo Boleman s
h,lon vlaikou kvozoyE hrzdb& yystehoyal
cd pfaI 81 vddcem jejich niuviti. Ten
to vysel veu1a kdyz SO oba posadii dc
travy, dali Sc do delsi rozinluvy. Lee We
sel potom vystehovalcem dovnitf brad
by. Po nskolika hodinach vysli hradby
a "a mimi vytahli vystehovalci; nejprvt
Ii, ienz bitvach minulych dnd ranen
byli, "a mimi zeny deti neiposlednejs
byli mazove. Vojaci mormonsti byli ho
tovi ma prvnf povcl vypaiti. Kdys Lee
zvolal ,,stajte," vypalili; vetsina vysteho'
valci byla ma prvni vysttel bud xabit'
nebo ranena. Svedek pravi, ze videl pc
zdeji mule, ktery iednu zenu podfezava
jineho, ktery mladou dfvku Gn dfiy
byl nasilne sesmilnil) zabfel.n AM jedin
ky yystehovalecb negachranil 81 1.-Two,
Svsdek yidel, ktsrak vojaci ma koni pr
chajici vystahoyalce shbaI je zabijeli
;. on videl, ktsrak Higbss iednomu ransnt
mu kirk podfez4val slysel tohoto fici
~ = = y