Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-10-19
Gustav Pfleger-MOravSky.

rasejn6, nedaleko Jihlavsk6 Bystfice ma
Morave. JeSte co desitilety hoch byl Ia
KEN druh6 tfidy trivialni skoly, ielikoz o
tee ieho pfi velmi Getne rodin5 nemohl
iej poslati ma studie do kter6hokoli mesia
Sc skolami vysSimi. Tur 1843 smrt O.
tcova dala pojcdnou Phegrovu cel6mu w
choyani zcela jiny sm6r. Pheger odst6-
hoval Sc Moray matkou svou do
Prahy. Pro nezb6hlost n6mGin6, liz
Sc Pheger teprv6 r. 1912 cd venkovske
he kntze utiti poGal, muse op6t do druh6
tridy nGmecke, teprv6 II, rokem dostal
Sc stastn6 ma malostransk6 gymnasium.
Zde skoro zapom9l Pfeger svou moray
tinu, ba az pontmcil Sc; teprv rok 1S4S u
Ginil ntho op6t Moravana Cecha. Ma
gymnasiu prospiyal Pheger vytetn6, oil
davaie Sc vyhradn6 studium klasick6 flo
logic, vedle niz Sc podroboval sonkromt
neunavnou pill pfutovani Sc modernim
iazykdm, Ia neiv6tsi pile potkala ysak
Ptlegera nahoda, ktera rozhodla celem
sm6ru jeho zivota
Roku 1850 stzen neduhem plcnim
musil vzddti Sc vSech svych dalekosah-
/ ych pland, zvldst6 planu stati Sc drama
tickym umecem. Plan tento naplnil du
81 Phegroyu, kdyz rolu 1868 poneiprv6
ykrotil do divadla prazskeho. Cd te do
by zdstal Ptleger ' nepfetrzenem spoie
nj divadlem vdbec Pfese vsi chura
vost ysak studoval Pheger tim Jimmie
ntjsim zapalem a preset roku 1851 ia
staromtstske gymnasium prazske, iehoz
Teditelstvi spotivalo tehdaz rukou Klic
perovycb. Asak nettsl sc dlouho roz-
kvttu gymnasia ceskeho.
Roku 1852 1853 op6tovala Sc choro.
ba ieho ton mGrou, ze Sc musel vzdati
zprvu vefejnych pozdtji ma cas- soukro
mJch studii ohlleti sc po postaveni,
jezto by pomtrn6 iemu pojistiIo eXistenci
materielni. TAX vstoupil roku 1854
ZINE do sluzby pfi spofiteln6 desk6v Pra
ze, kde uz po tn chvil trval IL studii
ma gymnasiu iakoz prazdnych chvilich
pfi ufadu SVEN noopustil Pheger sou
kromi od toho, seznamovati Sc celou an
/ tickou lteraturou iakoz Sc vsim, co c.
vropska literature starsi noveisi Dolby
lepsiho podaya oboru poesie a beletris-
tiky vGbec. Poznavani literarnich del
cizich domacich uyedlo Pfegera ma ces
tn samostatneho tvofeni, ktere Sc datuie
cd r 1S48. Pryni pokusy v6tsi cast
nemeck6 zniteny jsou; ceskycb pax ulo
zeno n6co te DOLBY yDImkdch roku 1857
vydavanych Ma to vysla povidka ,,Dgo
j vtno" r. 1851, pax roku 1858 roman
We dvou svazcich diva umGlci'', oboje
Biblot6ce pdvodnich romand, vydaya
nych Jefabkov6 Mezi tim uvefeinena
pryni Cast versovaneho romanu Pan
Vysinsky" (r. 1859, ieAoz easteGny ko
nee vydan roku 1929. Y tn dobu padaii
take prvni pokusy Phegerovy ma poll dra
matickem; napsana veselohra ,,Ona mne
miluie" drama ,,Svatopluk" Jmenova
nd ve5elohra vysla roku 1862 Pospisilo-
We Dvadeni bibIiotece tiskeln. Mezi
tim pfispival Pfleger novelami, arabeska
IN, basnem atd do vsech tem6f beletris
tickych listd almanachi Geskych, Wy
dial r. 1862 novou sbirku basni pod titu.
lem ,,Cypfise," tehoz roku vetsi roman
,,Zfraceny zivot" Sovanskych be8edach
Koberovych. Tobo casu, na konci roku
1861 totiz bGhem roku 1862 zastavol
Pheger misto dramaturga phi ceskem di
vadle prazsk6m napsal dramata Bole-
slav Rysavy Della Rosa ktera Sc PRIV.
nj dni roku 1861 provozovala.
Vzdav Sc dramatnrgstvi vratil Sc Pie
ger opet soukromym studdiim a napsal
roku lS62-1863 v6tsi roman IL male
ho sv6ta," ienz vydan Slovanskych be.
sedaeh. Roku 1864 zvolen Pfeger "a re
daktora almanachu, jejz vydsti mela L.
meecka Beseda, vidal Sc vsak pro chnra
vost redaktorstyi toho. V nejnovejsi do.
be napsal Pffeger veselohru Telegram"
vytecny roman ,,Pani fabrikantoya" a
pfelozil francouzskeho de Vignyho dra-
ma Chaterton.
Posledni dilo zemfeleho basnika lest
velka baseh ,,kralovna noci," opevuiicl
nestesti vlasti, kterouz Pfieger made vse
miloval. 0 vydani teto basne vyiednal
zesnuly S prazskym kn6hkupcem J. OF
L.. L L Y