Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-08

Pfi dvorni tabuli, vystrojen6 ku pocte ci.
safskeho hosta, pronesl Viktor. Emanuel
pfipitek ma zdravi a blaho sveho bratra a
pfitele, cisafe Frantiska Joseta Cisaf,
podekovav Sc srdecne "a velmi vlidne IL
vitani, pfipil ma zdravi blaho sveho bra
| ira velmi draheho pfitele krale italske-
| no ma blaho cele Italie. - Bud isou
panovnici mnohem dokonaiejsl lide nez
JIM smrtelnici, cimz bychom 81 mohli Wy
svetlit .jejich brzke zapominani nepfatel
styi a pokofeni a ztrat neho vzniklych,
anebo jsou mistfi pfetvafce. X. 1859
pfiprayil ,,bratra velmi drahy pfitel" vi
ktor Emanuel Frantiska Josefa Lom-
bardsko, +. 1866 Benatsko teto chvile
snad spekuluje ma jizni, Italy obyvane
| Tyrolsko snad mesto Terst = a letos
Sc spolu objimaii jako bratfi zovou Sc
,drahymi" pfately. Ovsem, jistem
smyslu jest nynejsi italsky5 kral rakouske-
mu cisafi drahym, ano velmi drahyln.
Papez Spoj. statd.
Pdft@, Z. dub. Svetov6mu francouz
sk6mu casopisu, Journal des Debats, Sc
Rima telegrafule, ze papez zamysli do
Spoj statI Sc pfesidliti, nebudeli TO Ri
me TX vydrzeni." - Jezovitsky vati-
kanu velmi blizko stojici casopis fimsky
Voce di verita (lllas pravdy), jiz pied
delsi dobOu otazku president papeze do
teto zeme pfetfasal a zamer ten zcela
schvalil. Sc zfetelem k tomuto zam6ru
byl pry novoyorsky arcibiskup Nc Clos
ky povysen "a kardinala.
ZpateGnictviv Span6lich.
Londya, I. dub. Z Madridu Sc sem
zv6stnje, re vsickni professor ma vyso-
kych sko q ch spanelskych pr OF
zpatecnickym nafizenim minstra vyueo-
vani sc prohlasili ze studentstyo zamy-
Sli vseobecnou velikou proti nafizenim
tenn demonstraci uciniti. - kdez isou
sliby Alfonso, ze bude narodu vladnont
Gstavn6 duchu svobody!
Prus k 4 nota.
= {. Londynsky casopis Times" pfi-
nasi diplomatickon notu, iiz pruska vlada
zaslala vlad6 belgicke pficine pastyf-
skych listd a vynosd katolckych bisku
phi belgickych, nchz Sc ostfe dorazi ma
vladu n6meckou. Nelze pry mysleti, ze
by belgick6 zakony nezmocnovaly vladu,
ably ucinila pfitrz pocinani, ktere styky
! ieii sousednim stat1m ohrozue. Neu-
tralni staty, kter6 81 chti zabezpeGiti sv6
postaveni, m6ly by velmi obezfele byti,
ably pocinanim svym neporusily zakladni
zasady nestranivosti. Kdyby vsak bel
gick6 zakony neposkytovaly Wade moe
zminenemu pocinani uciniti pfitrz, tedy
douta pruska vlada, re by zastupitelstvo
belgicke takovych zakonech usnest Sc
m6lo.
Belgicka vlada odpovedi sve dotce
ne note upozornuje pruskou vladu, ze pa
stJrske listy, ktere Sc Prusku zavadDymi
jevi, ma pocatku cirkevniho boie byly u
vefejneny ze by tedy zapomenuty byti
mely Go pax Sc tyce soustrasti, cd bel
gickych katolikd uveznenemu biskupu
Paderbornskemu projevene, to nemIze
belgicka vlada zodpovednou Cinema byti,
elikoz skutek ten nevysel Cd neiake or.
ganizovane spolecnost ale Cd soukro-
mych osob. Belgicke zakony isou pry
dostatecne k potlaceni skutecnych zloci i
ma. - Pruska vlada sdelila obsah noty
sve vsem evropskym mocnostem. Po-
merry mezi Belgckem Pruskem isou vel
mi napnute.
Ukot akademiAi jMostocanskgch
,,Slovenski Narod" pfinasi vfely pfipil
Ike studenstvu ma vysokych skolach, ably
Sc stale apostolem myslenky iihoslovan-
ske. Posavadni rozdrobenost iiznich Slc
wand, iiz Sc deli ma Bulhary, Srby, Hor
vaty a Slovince techto narod1 pal
jeste kazdy opet ma mensi kruhy die ma
hodilych mnohdy pfitin nabozenstvi
hranic zemskych pod.) byla hlavni PIX
kazkou, ze nezauiali iizni Slovane dosu
takove postaveni, jake Jim mezi vzdela
nymi narody pravem pfislusi. Akade
micka mladez jihoslovanska, iez jest