Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-11-30
Move tajlOSti Pafizsk6.
Roman We treCh dilech
cd
PONSONA lERRAlL.
Il franc. pfelosa n. A.
Ta.emne dedictvi.
Ia. emne dedictvi.
Kernor.

zoval otvorem byte Coqueletove budou-
CT cleny spolecnosti, zastavil sc We ctvrti
Marais ulici Culture-Saint-C Catherine
pred starym domem pansky kocra.
Jenny destik spoustel Sc ma dlazdeni,
ies SO pfi svitu lamp lesklo; ulce byly
pusty.
Dam, pied nimzto Sc koG5r zastavil,
byl razu starozitneho; nejnoveisi oprave-
nj dostalo Sc stavbe IA Jindficha ~,
dobe to pro ctvrt Maraiskou nejskv6-
lejsi.
Vystaven sa mezi dvorem a zahradou
mel do ulicc vrata dvou dubovych vrat
Mich tezce zelezem pobitych, klenuty o.
b!ouk ozdoben byl znakem spotival ma
dvou stingach.
Pro stafi znaku nebylo lze vice roze-
znati barvy ma mem, avsak dosud zacho-
van pres delku easu naps, ienz oznamo-
val, ze dim zbudovan byl "a panovani
krale Karla Will, obnoven letech
1880 1908 ze patfil urozen6 rodin6 z
Kergaz Kergarezs, kteraz jsouc pdvodu
bretohskeho pfistehovala sc do Pafize
druzinou vevodkyn6 Amy Bretohske,
kteraz SO stala potom kralovnou fran
couzskou.
Kocar, jenz pred domem zastavil, vjel
za malou chvili do dvora; obe vratne ote.
vfeny ma zazyon6ni cd sluzebnika z ko-
caru vystoupil muz asi p6tatfcet rokd
Gitajici.
V te chvili objevilo Sc nahofe We W.
stupku svetlo, stafec sestoupil mlade-
mu muzi vstfic.
Ma prvni pohled zdal Sc kmet bJti vel
mi starry, aspoh jeho sedy, terner billy
vlas, takove kniry licousy tomH nasved-
covaly; avsak pfima pevna chaze ieho
pohled plny odvahy, jevil vsecku siIu.
vsecku muzaou stateGnost stair sotva
prostfedniho.
Mohlo mu bJti vice nezli sedesat
pet let, avsak byl mnohem siln6jsi nezl
padesatnik.
Pfichazeje rychlym krokem naproti,
pravil live: -
,Pocal jsem sc o vas, pane, strachova-
ii. nikdy jeste jste nepfijizdel tax pozd
ni dobu.
,,Mily Bastiene," odpovedel Armand
,,chcili dostati 1kolu, jeiz jsem 81 ustano-
vii, toz Jest mi cas- beznym penizem, jinz
muslin platiti bez vsech ohledt bez pro
dlevani.
A mladS muz, opiraie Sc rame Basti
enovo vessel MIN do domu.
Armand bydlel v ulici Culture-Sainte-
Catherine. hned oi toho casu, kdy sc
byl uvazal drzeni sve chromne majet
nosti.
Osamelost odlehlost teto ctvrti sc mu
libila, dovolnjic mu zaroveh dliti ma biz
ku tfidy delnicke, jiztc udilel skryte do
brodini almuzny.
Bastien vedl iei do pracovnlho pokoji.
kujeho. Pane" fekl, vdoufam, ze s
pijdete lehnout."
,,Jeste ne, dobry Bastiene, muslin nek'
lik psani napsat," odtusil Armand, seda-
je psacimu stolku, .prace musi jit vzd..
napfed."
,,Miiy pane" septal stafec hlasem
nemz jevila Sc laska a starostlivost otco'
ska, ytakovymto zphsobem Sc vkratce u
smrtite!"
.BIh jest dobrf a ia mu slouzim; o
mne zachova jeste dlouho pfi sile
xdravi."
V tom nskdo zaklepal.
,Vstupte," zvolal mladY muz, pfeky
pen navStevou tax pozdni nocni he
dina.
Cloyek neznamy die zevneiskn neja
ky posluha, veden tn do pokoje cd SIT
zebnika.
Pan hrabe Kerkazu?" otazal Sc.
,,Ano, to jsem ja," odvetl Armand.
Posluha pokloniv Sc neobratne od'
vzdaval Armandovi psani. aI :,
Bez meskani rozlomil tento pecet, p
emo bylo nezname; pohledl ma podps
cetl: Kermor.
.qNem6ne nez pismo, bylo mu toto jim
no nexnamo nevzbuzovalo nern lad
upominky.
jal Sc hbits pfehlizeti fadky, eta:
Pane hrab6, jste nux srdce slechet
no vzneseneho; zasv6til iste nesmil
bohatstvi sve dobrocinnosti. Obraci