Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-23

y =
m6la. Vyznavati jeff imenovali Sc Bon
hommes t. ]. dobfi lid6, ktefi SO snazili
obnovit prvotinnou prostotu cistotu
mravi uceni kfesfanskeho. z pocatku
nevsimala 81 papezska kurie mnoho SEX
ty te; kdyz ale dzasne pokroky cele jia
nj Francii, jez tehdy mnohem osvicenejsi
byla nez Francie severni, cinila, ustanovi
la sebe vyhladiti vyznavace jeii. Pro.
yolala proti Raymondu ". a albigeu-
skym ktizacke tazeni, JED V skutek uve-
demo; valky, iez toho vznikly znamy
jsou deiinach jmenem valek albigen-
skych
Jakys hrabe Simon Monfortu byl
vddcem katolickeho vojska spolu msti-
telem svate cirkve; clovek ten po6inal 81
tax svefepe, ukrutne krvelaene, ze by
papez sotva byl mad neho lepsiho nalezl.
/ 0 jeho blahodarne tinnosti vypravuje
nam jeden katolicky spisovatel naslednji.
CT:
,,On dobyl mnohe brady, ktere svate
c:rkvi vzdorovaly povesil mnoho obyva
telI jejich ma sibenicich, coz oni pravem
zasluhovali. -. Oblezeni, vymofeni
dlouhym oblehanim, chteli noci brad
opustiti, ale nase strate je pochytali a
vsem chttany pcdfezali."
o dobyti jineho hradu vypravuje tyz
kronikaf nasledovni:
,Hrabe Simon, dobyv jiny brad spdso
bill, ze hradni pan jmenem Amieri obesen
byl; rovn8 obesiti dal nevelky pocet ry-
tia. Ostatni slechtici, ktet SO mezi ryti-
re vmisili nad2ii ze usetfeni budou, byl
postinani, a sice osmdesate ma pocet a ko'
necn6 tfi sta kacifI, "a ziva upalenycb,
poslano bylo Cd n6ho do ohne vecn6ho,
kdezto Guirands, zamecka pani, do stud :
n6 vrzena zde kamenami utlu6ena by
la"
Nasledujiciho roku bylo tazeni prot
Albigenskym obnoveno. Kdyz kriEaci
brad Brom dobyli, jail Sc obrance jeho
spisobem ne jkatanstejsim tryzniti je
. mrzaGiti; ufezali Jim nosy vypichali o.
Gi; ien iedinkemu re sta ponechali jedno
oko, ably je do mestecka Carabatu vesti
mohl. Podobne fadili We vsech jinych
, hradech dedinach; ktery nezradil viru
svou, byl bud upalen nebo hrozne ztry-
znen zmrzaGen. Kdyz krvelacny bra
. be Simon Montfortu Toulousu pfitahl
povrazdil napfed vsecky sedlaky ma poll
2 pracujici, mule, zeny deti, spalil okolni
: d6diny do prachu spustosil vinice zka
q zil vsecku urodu polni.
PodobnG kruteho pronasledovani zakus
4 la jina cetna sekta kfestanska, znarn:
i imenem sekty waldenske. Zakladatelen
jciim byl jeden lyonsky kupec jmeneu
: Peter Waldus, po nemz poimenovana
: o mem pravi Frantsek Palacky:
z Peter Waldus, proniknut uchvacer
u byv duchem apostolskym, dav sobe pr
!, loziti pislno svate noveho zakona do mlu
IT w obecneho lidu, rozdal vsecko imen
! mezi chude a al Sc kazati lidu pokani, zi
q vot apostolsky, dobrovolnou chudobu a
: ne ctnosti kfestanske. Byl k tomu We
a den dobromyslnou reakci proti tehdejsi
{ mu stavu knGzstva svetskeho, kterez ne
u dbaiic pece spaseni dust lidskych "a
n nedbavajic zejmena vselike kazani ucs
/ nj lidu, hovelo sobe pfilis Y libostech
marEostech svetskych. Nased brzy po
: Get horlivych ucennikiv nAsledovnikd'
e byl S potatku tax dalek myslenky odtl
% hnouti Sc cd cirkve fimske, ze r. l179 p
D. dal papezi Alexandrovi III. novy fa
J. syii ku schvaleni."
: Valdenst vedli zivot tax neobycejn
= mravny, ze sam arcibiskup Turinsky Ola
: dius toto syedectvi Jim vydava:
,,Kacifstvi jejich vyjimaje, zijou on
cistsi zivot nez druzi kfesfane."
Teprve papez Lepsius Ill. ma sborl
It cirkevnim We Verone drzanem vynes
mad ucenniky Petra Walda kletb,
- ackoliv vice mravoukou NET We
/ roukou cd katolicke cirkve Sc delili. 4
{ cd te DOLBY byli pronasledovani, ze Sara
cen nebo Mongol vote Cingischana nac
: ukrutnosti tou ustrnouti by musel Ne.
: bozi valdensti pronasledovani svefepei
a nezli divoka zver a to po n6kolik stoleti
n rokem 11s1 pocinaie az do r. 1855, kdy
protektor anglicke republiky Olivel
Cromwell iich prospech zakrocil. ALI
!, dlouho napoziyalj pokoie a svobodneb,