Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-26
d ROgeru BacOnOvi
soucasna zpravy.

Jaky znamenity vsestrany duch byl
Roger Bacon, jejz v6k jeho, pov6fe ia-
ty ovsem pochopiti a patficne oceniti ne
dovedl, dovidame Sc neizevrubneji listu
Brunette Latiniho, psaneho Guidu Cayal-
cantimu, slavnemu basniku tlorentinske-
mu. Brunette Latiny I'll tfinact6m
stoleti, byl basnik, tilosof, hv6zdopravec
poctaf We Florenci, jemuz Sc dostalo cti
byti vychovatelem slavneho italsk6ho ba-
snika Danteho. spisovatele sv6tozname
bozske komedie jemuz, pokud tyz ieste
mladieek byl, pfisti velikost slavu pred
povedel. On byl Sc svou stranou, Guel
fl, Florence vypov6zen pozdti k smrti
ma hranici odsouzen, take nikdy vice sc
neodvazl pomezi vlasti sve pfekroGiti.
Spis jeho, ,,poklad moudrosti," .ieiz ro
manskem, tedhy mezi u6enci Italie, Fran
Gle jinych zeni dosti obvyklem jazy-
ku sepsal, jest soubor yedomosti tehdeisi-
ho veku podoba Sc nasim encyklepediim
ci nautnym slovnikdm. Po vypuzeni
vlasti zdrzoval Sc nejrad6ii We Francii,
odkud jedenkrate ma cestu po Anglii Sc Wy
pravil pfi pfilezitosti V Oxfordu, mtst6
sv6toznamym vysokym utenim svym,
iez tehdy jiz az tri tisice poslouchacu ma
vstevovalo. slynoucirn, slayneho mnicha
Rogera Bacona navstivil, kterez navst9
We pfiteli Cavalcantimu nasledujici zpra-
va podaya:
,,Mdzete byti ujisten," pise, kdyz cestu
svou do Oxfordu rozkosne polozeni me-
sta a je samo Dive byl popsal, re neo-
pomenul jsem navstiviti Friara (fratra,
mncha) Bacona. On Jest jedinky, o.
n6mz jSem slyseI, ze hebreistin6 recti
ne nalezit6 jest vycvicen. Ba sama att
tina, jiz mi.trove doktofl vysokeho uce-
nj " meste tony uzivaji, neni ami Tulli-
anova It. j. neni dosti klasicka, nebof
tehdy pfevladala na yysokych skolach,
kde theologie ci bohoslovi bylo hlavnim
pfedmetem, TAX zvsha cirkevni latina, liz
Nemci dstepacn6 kuechenlatein pfezdiva-
j. Poz. red. Pok.) A jelikoz doktori
nj jediny v romanskem (francouzskem)
jazyku Sc nevyznal, mohl isem mimi ma
ls rozhovorI miti. Vsak isem mel "a to
bohatou nahradu castych rozhovorech
S tim divem dhkladne uGenosti.
Jelikoz friar dlouho Pafizi studoval,
dovede Sc srozunitelne vyjadfiti jazykem
romanskym. Friar Roger Bacon jest Gle
mem fadu sv. Frantiska; on jest dokto-
rem bohoslovi, dobrym lekafem, nejvet-
sim lucebnikeln tohoto veku, jakoz nei
uceneisim hvezdafem a poctafem. Ale
on jest mad to hlubokym flosofem uGi
nil fadu vynalezd, ktere jej uyrhly po
dezfeni kouzelnika magika. Tato po
setila myslenka nevysla jen obecneho
lidu, alebrz IL ueencd, pisobic, ze
vlastnl fad jeho doktofi (bohoslovi)
Sc no boji a stiti. A tato okolnost cini jel
s ohledem k tisikalnim pokusdm velmi O.
patrnym. Nine Sc svefil, re ueinil nekte.
re vynalezy, ktere toprve po smrti jeho
mezi jeho papiry nalezeny budou, jelikoz
casdm, V nichz zijeme nehodi Sc, ana
vsecka ufenost marnem rozbirani a stu
dovani nepostihlych abstrusnich pony
sld zalezf, mic uzitecnebo neplodic. Me
ii vynalezy jeho jest mosazna hlava, kfera
iste zvuky vydava. Tento vynalez dal
lepochybne podnetu k povefe, kterou jsme
'ba, w ia, TAX caste byli slychsli. w
,ravoval jsem mu j, sice ze on kla-
terni bratr jeho Tomas Bungey po sedm
ct pracovai 0 jakesi mosazpe hlaye, aby !