Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-12

ON zllou pouze prltomnostl. Austral-
Can, jak jsme liz V jinem clanku nedavno
ukazali, nema pojmu bozstvi, nabozen-
stvi, spravedlnosti, mravnosti atd., on ne
ma jineho pocitu, nezh hladu a spani. Ce
stovatel Hale pravi Aastral6auech, ze
schopnost uva2ovani uzaviranf jest Il
Mich malo vyvinuta a ze osadnici europ-
sti, chtice je n66em pou6iti nebo pre-
sv6dciti, musi uzivati d6vodd iako u d6h
nebo blbcd.
PAM doktorka Binghamova, ktera Sc 9
manzelem svym pfestehovala do Austria
lie LEI tuzemce t6 zem6 co plemeno, ktere
co do u6elivosti, vnimavosti, kratce vide
lanosti stoi nize, nez mnoha zvirata. III
ou chatfich re stromov6 kdry, kde spi
spolecne psemi. Oni snasi hlad, zizen, ri
mu, mokro lhostejne, jedi vsecko, jako
hmyz, play, jahody p, nemaii stalych
sidel, zadnych kmenovych zvlastnosti
cetni misionafi iiz dplne ie dali sane,
nebof kfti-i je je to zrovna tolik, jake kdy
by kfti-i psa nebo kon6. Kazdy okrslek
ma sve vlastni nafeei, tax ze 81 na so ne
bo so anglickych mil tvorove ii nerozumi
Manzelstvi Jest tax volny svazek, ze
vlastn6 ami toho .jmena nezasluhuje; zabl
ieni d6h jest vseeobecnym obyceiem; sta
Fl lid6 .sou take utracovani. Kdyz dosa-
hne dit6 10 az II let staff, jest upln6 d.
spele; 80 = SO letech umiraii, nebot
delsiho veku dosahnou yelmi zfidka. Co
do dusevnich vlastnosti podobaii Sc de
tenn a iedinou zalibu mali tit6rnostech.
Ma minulost ami ma budoucnost nikdy ne
mysli, nemaii naprosto zadnych narod /
Mich podani, pohadek a baji, zadn6ho po
nett o bohu nebo nabozenstvi. PocItu
lasky, vd6cnosti anebo tenn podobnych u
slechtilych hnuh srdce neznai naprosto;
vyznamenavaji Sc jen bezuzdnou naruzi-
vosti a velmi vyvinutym pocitem nicoty
vedle beloch1. Vzd6lanost curopska je
rycble hubi.
Professor Schaffhausen liGi obyvatele
Vandemen' 'slandu Australia podobn6 |
Die vyobrazeni iez mu dal biskup Nj
xon sidlci Taslnanii, vyhliN zrovna
iako opice. Nixon musel Cd vsech poku
So otraceni jich ma viru upustit, protoze
jazyk jejich jest tax nesmirne chudy a
chapavost iejch tax nepatrna, ze nabozen
sk6 pfedmety nijak jim vpraveny byti
nemohou. TAX ovsem nebozi Anstralca
ne, proto je1, ze je panbuh stvofil mic lep-
PSI nei opici, odsouzeni jsou k vecnemu
zatraceni.
Prabydlitele Move kaledonie, P apu-
owe, nemaji zadneho studu, chodi nazi a
pachaii mnozstyi hnusnych vys;fednost
pohlavnich. Rczum jeiich ti vtip nelisi
Sc mic Cd zvifeciho; mravnich hnuti pax
naprosto postradaji, nebof jsqu vtrolomui
dskoGni, zakefnicti. oni yrazdi nejradtji
ze zadu, jedi radi lidske maso a sice ne
jen cizincd ale ssych soukmenovcd, ne
isou S to pochopiti nejnizsi eislice pocl 0
vavaii stare lidi "a ziva. Mali pohla-
var iejich hlad, zabiie kterehokoliv re
svych poddanych.
0 cernosich vychodoafrickych dovida-
me s. cestoyisu prosluleho Batona, ze
mem ii zadneho sv6domi, zadne l7gyky,
dnych dtiin, zadneho basnictvi, zadne
viry, nez jen neisurovtjsi poveru, zadne-
no rodinneho zivota, zadne pfichylnosti k
pfibuznym, zadneho popudu k praci, ia-
dneho pocitu vdtcnosti. soustrasti, nebo
starosti budoucnost. DIS vnG jsou zee
la neplodni, nebof pozorovati mohou, ale
z toho co zpozoruii, zadnych Gsudkd a "a
v6rkd odvozovati nemohou.
Jiny, nemen6 prosluly cestovatel a.
mericky Baker, piseo obyvatelich bileho
Nilu (Kytchniggers( ze jsou hotove oIi-
ce, ktefi ien ma to cekaii, echo Jim pfiro
roda k yyzivt posky the. Lei pry az ce
~ den ma bfise, tihaiice ma polni myE.
Chodi zcela nazi potiraii ttlo sve pope
lem. ,,Nikdy jsem tax hnusn6 a nizko sfo
iici diyochy neyidtl," pravi Baker. Ger
nosi kmene L tux a nelson ami po-
znani lepsl. Neznaii lasky, vdecnost,
soustrasti, povinnosti, nabozenstvi, neve
di co jest poctive, mravne, rozsafne, ale
"a to jsou zosobn6na zadostiyost, sobectvi.
ukrutnost pfedevsim miluji asilf.
Jsou lini, narUzive radi kradou neizami
lovantjsim zam6stnanim iejich jest, zakef
ne sve soukmenovce pfepadati do O.