Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-06-12
Hlehle, d6InictvO ma move
prateIe!

me pod zahlavim .,Jak by pani radi 10
viii" clanck, iejz tuto pro vyznaceni ie-
zoyitske taktiky zpatecnikd cele t6 pan
ske kn6zonrske spfeze, ktera touto do
bou Europe tax odhodlane ma podpatk,
Sc stavl vytrvaosti krtka umGlost
pavouka uvedeni ldstva pod eho sta
vovske papezensk6 vlady usiluje, -
hlavni casti podavame. Clanek ten mi
,Ty lide pracovny, ty d6lnice, ktcryz v
potu tvafe dobyvas sobe chleba sveho ma
vedru slurcnlm V dusnu dilny, hubi
ne dol6y j ma zavratne vysi lescni; poteS
a zaraduj Sc: spasa tva Sc blizi Il cista
jasra pfisli ii mesiasi iaci mesas
Druhdy .jak v6domo vyrdstali vykupitele
a osvoboditele lidu l1na chudiny. Sy-
mem lidu potlaceneho robot6 porob6
nejkrut6jsi byl Moths; chlevku narodl
Sc .syn cloveka" Jezis nazaretsky; cLu-
dnobne chYsce spatfil svetlo sveta mas
Hus. Proto citili lidem, proto dust je-
lich proiimala jeho bida, proto byla tax
velika jejich laska k lidu trpicimu. Chu-
di prosti rybafi byli ii prvni hIasatele
vzneseneho onoho uceni, kterez rozdrtilo
pouta starov6keho otroctvi, pravic k moe
nym iako k slabym: jsme vsichni syno
We jednoho otce. - Ale jine easy, iin6
mravy. III dnesni ,,mesiasi" trpiciho IL
du isou zcela jineho druhu. Vyrostli v
nadhernych palacich, k jichz dvefim nj
kdy chudoba nemela pfistupu, nezkusili
nikdy co to je dobyvati eobe chleba We
zdejsiho praci vlastni, byli tax mondfl,
Re nechali "a sebe pracovat a snaset hlad
a nouzi - jine.
Ano, div divouci: lid6, nichz mnozi
co zivi nezayadili 0 lid chudobny leda BIZ
Gem svych koci holi svych hainych, kite
ri sc ho dosud stitili pychou nikdy meta
jenou : ii pfichazeji nyni tyafi SO byti
plni lasky k tomu lidu, ano slibuji mu,
re jej spasi vysvobodi re vselike jeho
tisne nouze, jen kdyz Sc Jim odda a jim
uvefi.
Sell SO bohatych svych ekypazich
onehdy We Vidni bylo pry jich ma diva
tisice Samych ,,nrozencdv," samych
knizat, hrabat, barond, prelat1 probos
tn. Vse samy dobry pravoverny, t. j.
neomylnost papezdv pfisahajici katolik,
A tn velici a pobozni ii pani m6li vse-
lijake diskursy. Jeden vyzyval, ably Sc
pfstupoyalo smahem k ,,velike rakouske
strane prava," ktera tudiz pfese vsechno
zapiranl lista pane Riegrova podnes zJe
tyje, = drahy nafikal ma spusteni skol
cd tech dob, co knezi jimi nevladnou, tfe-
ii (z Bavor) volal vsecky Rakusany do
zbrane proti Bismarckovi a ma pomoc pra-
voveficim Bavorakdm ctvrty konecne,
totiz prime Liechtenstein, bezpochyby je-
den potomkIv onoho Liechtensteina, je-
hoz dragouni po bitv6 belohorske obrace-
Ii nase dediny pouste pine zficenin, =
mluvil vysvobozeni pracnjiciho lidu z
posavadni jeho bidy nouze. Nezalezi
ma tom, kdo fecenemu arstokratovi, ne
mylime.li Sc husarskemu to dGstoinikn
rec tu vypracoval, avsak pozoruhodna jest
nejedne pficiny. Nebylat promluvena
len tax ma plano, ably Sc yIbec neco mln-
vilo; nybrz "a urcitym, praktickym dce-
lem: pani aristokrati melif jiz uchysta-
nou resoluci, kterou Sc zavazali, ze bndou
v tom smeru, iaky pan Liechtenstein ma
znaGil, cd nynejska ma pracovny lid pdso
bit, t. j. mezi delnictvem, femeslnctvem
a chudsim rolnictvem pro svou stranr
agitovat.
Panove mali medu pima usta slibl
do foroty: yTy lide trpici viz, iak !jsi O.
pusten Propdjc Sc nam. delel nam arma
du, pomoci ktere bychom Sc my dostali
vlade a moci We state, "a to Sc ii pax cd
slouzime, ze ma mas budes pamatova
Dame ii zakony prava takova, ze ii ra
zem pomdzeme cd vselike bidy."
Vyslovne nepokryte mil. ii pani pfi
znavaji sc, ze Jim mic tou merou neprotl'
Sc, iako omen duch svobody osvety va
nouci sv6tem cd pamatneho r. 1889. Z
cenci iaci jsou, vynalezl, ze vtyz de-
kdy zasvita stfedovekou porobou spouta
nemu lidstvu gore svobody jeho, vtyz dc
: kdy narod francouzsky svou prvni vel
: kou reyoluci vratil cloveka cloveku: ty