Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-20
Pamatni den.

iHhohoiOlChi boIt N" hSH"'N lo'>oU "thC'l =
ckych osad, jimz zpnpna liboylada angli :
cka naprosto nesnesitelnou sc stala. BIZ
iva ia nebyla ovsem velika, rovnaic Sc
spise pouhe sarvdtce, ale nasledclch
svych mela d1lezitost nesmirnou. Nespo
koieni osadnici vzchopili SO tn k prvnimu
raznemu cinu, kterym spalili "a sebou
mostly smiru kterym vytknuli 81 spfsob
iimz nezavislosti dobyti svobodll svou
zaloziti minili; tato prvn9 prolita krcv
vlastencd americkych aanglicl1Jch zolda-
kd znitila jake jiskra do prachu zapadld
dosud mezich zakon1 Sc udrzuiici ne
spokojenost n rozhofcenost zah1iila ie-
den nejpam6tihodnesich nejyelebnti
sich zapasd utlaceneho lidu prot zpupne
a zaslepene libovlade. Pro ty, jenz ne
jsou obeznameni s d6iinami teto zeme POI
dame tuto strucne vypsani te udalosti da-
lehosahle, jejiz stolete pamatky slaveni
jest iaksi pfedehrou k stolete slavnosti pro
hlascni nezavislosti Spoi. stdtd.
Anglicka vlada popudila No sebe celou
fadou nesmyslnych krutych opatfeni
obyvatelstvo Novoanglicka, Pennsylva-
ME a Virginie; rozhofceni jeho bylo tax
velke, ze jiz r. 1774 osada massachusett-
ska "a nj iine ma sebeobranu pomysle-
ly. Velitelove guvernerov6 anglicti co
by byli NELL kvaseni iitfeni chacholiti
smiru cestu raziti, pfekonavali anglicky
parliament nicemneho xrale bezohledno-
sti a zpupnosti, ktera osadnikim, ma svo-
bodny zivot vice meme uvyklym vnutila
pfesvedceni, ze ton takovou vladou ma
rovnani a smir jest nemozny. Milice ne
bo obcanske vojsko osad Sc vsude zfizova
10 pevne po vojensku organizovale; ka-
zdy muz byl hotov kazdou minutu zbra-
ne Sc chopiti = odtud jmeno miice IN l.
nut m e ci obrana ma minutu k boii
hotova - ku kteremuz 1celi Sc mesta
dediny chvatn6 a velikou opravdiyosti
ozbroiovaly. V Bostone, tchdy nejdIle-
zit9jsim americkem mest6 ohledu VIA
steneckem nebo politickem, leze angh-
cky general Gage tfemi tisici dobfe o.
zbroieneho pravidelneho vojska. Ameri-
kane nell mestecku Concordu, 16 mil
cd Bostonu, znaeneisi valecn6 zasoby.
General Gage zamyslel zasoby tyto znici-
ii; k tomu cili vyslal tam oddeleni vojska
pod vedenim plukovnika Smitha pra-
pornika (mayora) Pitcairnyho. Vojen-
ska vyprava ia mela taine vyjiti z Bosto-
nu, kteremzto zamern ale cas- Ameri
kanam zprava podana, takze vsichni bran
ci ma minutu (minut men) byli pohotove.
Kdyz anglicka vyprava Lexingtonu Sc
pfiblizila, narazila pfi slnnce vychodu ma
sedesate nebo sedmdesate alnerickych
brancd. Bylo to ovsem velmi odvazne
pocinani staveti Sc do cesty tax znacne
pfesile dobfe ozbrojeneho ddkladne Wy
cviceneho arglickeho vcjska; nez to ale
svedci revolucnim duchu, iaky tehdy jiz
utiskovane osadniky ovladal. Pfislo tn
bitce, ktera arci dlouho netrvala. Osm
Amerikand bylo pfi prvnim vystield an
glickych vojakd zabito, vice jich bylo po-
raneno zbytek Sc rozprchl. Anglicane
postupovali dale Ike Concordu, znicili zde
valeGne zbozi Amerikan1 vraceli Sc do
Bostonu, spokoieni vysledkem sve Wy
pravy. Ale ma zpatecnim pochodu zle SO
i'm dafilo. Rozohneni Amerikane hrnu-
(, Ii Sc so vsech stran kc Concordu Lexing
tonu kryti jsouce tn zdenymi ohradami,
ploty nebo stromovim onde Ease navrsimi
stfilel nemalym uspechem ma nepfite-
le. Mnoho Anglicand pablo vice jich
bylo raneno, mezi mimi sam plukovnik
Smith. Kdyz dosahli Lexingtonu, dyli
Amerikany tax stisneni, ze by Sc byli mu
sell vzdati, kdyty Jim nahle 900 muzd cel
stveho vojska nebylo pfineslo posilu. Tote
vojsko ucinilo kolem unavenych houfci
cterec branic Sc dosti vydatne minute
vYm brancdm, ztuha ma ne dotirajicim
dosahlo stastne Boston, ztrativsi celken
. dve ste muzi, kdezto Amerikane ma "a
bitych ranenych jen devadesate mus
ztratili. Tento uspech dodal ovsem Am
rikanhm mysle roznitil mich touhu :
revoluce, ktera brzo ma to V netusene si
propukla behem vice rokt anglickem
panstvi osadach vaz zlamala. Neni p
: chybnosti, ze tato bitva mela nemaly VII