Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-08-26

~
kemu duchovenstyn rozd6leni skolnih'
tondu mezi iednotlive sekty slibili, kdyi
10y ovsem demokrate (katolikim) vice ne
nabldli, (Katolici dali sve hlasy te stra
ne, ktera Jim neipovolneisi Sc osvedei, al
demokraticka at republikanska, nebot ie
dinou politikou katolicke cirkve nj ter
as JEST - opanovani skoly Gi iinak
zniceni skol svobodnych. Poz. red.
Avsak ami tato okolnost nebyla hy to.
lik povsimnuti vzbudila, kdyby katolicke
dnchovenstvo katolicke casopisectvo mo
ca sve nenelo, katolickym detem navst6.
vn svobodnJch skol nezapovidalo, - a
kdyby nebyla ma blizku obava, ze katolic
Ike duchovenstvo demokratickou vetsinu k
dalsim krok6m, jako rozdeleni skolniho
fondu mezi jednotlive sekty tim k znice
nj soustavy svobodnych skol nedozene.
Duchovenstvo nema zvlastni naklonost k
te nebo one strane, lee kdyz ptieine roz
deleni skolnlho foudu jemu povolnou Sc
ukaze. Jeho JEST politikou kontrolovati
vyucovani jak nabozensk6 tax svGtske
tudiz demokratickou stranou ien zte pfi
Giny Sc spoiuje, ze "a to ma, re tato nevy-
tknula 81 nevytkne skolni otazku "a otaz-
ku hlavni ze k soustave svobodnych
skol potfebnou houzevnatosu nelne."
,,Jest toho zeleti, ze nabozensko-sekta
ske otazky do poitikY vnaseny .isou; a
vsak, demokraticka strana zakoupila ST
podpcru katolicke cirkve usnesenim nabo
zenskeho zakona; ona duchovenstvo spo
lilly Sc prot republikanGm; mGzeme
smime temto spoienclm sy6fiti zivotni
zajem teto republiky! Mdze lid Ohia
sv6i drahocenny siatek, skolni soustavu
spolcencJm, nichz jeden Glen
nema .jinou politiku, nez zvrhnpti te SOU
stavy. Y teto veci nechce americky ma
rod zadnou IN moz znost ztraty strpeti.
Jest rozdil mczi katolickym duchoven-
stvem mezi katolickymi nekuezi (laiiky);
mnozi katolici radi by sc zachovdni ne
DO podporoyani svobodnJch skol ostat
mimi obcany spoleili posylali by ditky
sve do Mich; avsak duchovenstvo katolic-
Ike, iak Sc Cincinnati po vyneseni male
leu vrchnho soudu ukazalo, h c
svobodnych skol, neisout mu dosti ma
bozenske.
Ono neni spokoieno Sc zadnymi skoly,
v nichz katolicke deti dosti nabozenskeho
vyucovani katolick e verouce nedo |
stavai Jedinkou k tomu cestou Jest Jim
skolniho fondu pri tom 81 my
sli, ze TO Jest dosti slusny navrh, kdyz it,
nym sektam podobnou vysadu pfiznavaii |
(Ovsem, ze ien dotud, pokud katolicka cir
kew Jest tn mensin6. Jakmile by Sc We
setsin6 dosti nepatrne citila, pfisvojovala |
by 81 pravo ma skolstvi v1bec pokud by |
5 pozadavky svymi proraziti nemohla, tr-
pela by jen do Gasu, ably i iine sekty nj |
spom skolni fond Sc delily. koneGn6
by prohlasila snad prorazila tim, ze
skolstvi nalez ien katolcke cirkvi a lad
nym kacifskym sektam - a skolni otaz-
ka byla by tim ma veky vekuv rozfesena
a tim nase trvani republiky. Katolic-
ka sekta Jest d1sledna, vytrvala neu-
stupna. Poz. red.
kdyby katolick6 duchovenstyo katoli |
ci v1bec byli spokoieni S tim, ably nabo-
zenstvi jen ma rodinu hostel bylo obme
zeno a re skol aby vymezeno bylo, tedy |
by skolni otazka ma raz byla rozfesena.
Nez ale duchovenstvo takove vyrovnani |
sporu nechce. Ono V jinych zemich cd |
drahne DOLBY svetske nabozenske vyuco-
vani moci sve mflo zada ST toho i
z d Q; ma stesti tento pozadavek pfi vsi
sile vytecne organizaci duchovenstva
katolickeho z6stane nemozny. Nebot po
kus nebo provadeni rozdeleni skolniho fon
du mezi jednotlive sekty Gill zniceni nasi
skolni soustavy nebyl by k nicemu dobre
mu, ale naopak vzbudil by neimocnejsi a
nejnezdolnejsi opozici proti duchovenstyu
strane, ktera jest mu nachylna.
Tento pozadavek zalezi neporozume-
nj nasim republikanskym fad1m. DIE
meho nahledu jest vdbec spravedliveisi a
prospesneisi, kdyz Sc detem dostane skol-
niho vzdelani bez pfimesku nabozenstvi.
Ma obecne utraty nema SO sektafstvi sifi-
ii do utle mysle ditek vstepovati. Jest
dosti { My bychom fekli nazbyt. Poz. red. J
pfilezitosti, vstipiti detsm nabozenske nee.