Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-03-06

pficine agitacnich prostfedkd vybirava
Jeiich nejnoyejsi toho spdsobu kousek
chytrosti, ddmyslnosh smelosti svou
pfekonava snad vsecky pfedesle; jest tc
napad, "a n6iz by Sc obrazotvornost Ia
dneho romanopisce nemusela stydeti A
ten napad ma "a dGel nabalamutiti lid
francouzsky, ze rodina napoleonska po
chazi vlastne kofene bourbonskeho, ze
praotcem rodiny t6 jest vlastni bratr
Ludyik XIV, dvoi6e, zname deiinAch
a romantickych pfib6zich co muz Sc ze--
leznou skraboskou.
Znamo snad, ze "a Ludvika XIV byl
rozlicnych vezenich statnich y6zn6n
muz, jehoz pdvod cely zivot az po svou
dobu zahalen zIstal neproniknutelnou
rouskou tajemstvi. Nev6delo Sc kdo by
byl aniz proc by byl vezn6n; ien tolik by
10 znamo, ze jest velmi bedGv6 stfezen,
ze mu velitelove statnich vezeni iako
vznesene osob6 ano ako samemu princi
dctu prokazuii ze tvaf jeho neustale Sc
skryva "a zeeznou skraboskou
Po sedmietem vezneeni muze zelez-
nou skraboskou ma ostrove sv. Markety,
byl guverner statniho v6zeni toho ime-
nem st. Mars, vystfidan novym guvern6-
rem, ktery Sc nazyval Monsieur de Bon
part. Dcera tohoto Bonparta vyrdstala
1prostfed tajuplnosti, obklituiicich osobu
statniho vezn6. Jiz co nedosp6le d6vGat-
ko upirala modra ocka sva detskou sou
strasti na ztepilou postavu .jeho. Obrazo-
zotvornost jeii m6la to nejsirsi, nejyolnti-
ii pole, ably tajemneho muze toho obctka-
la rouskou nejfantasticttsich pohddek.
il byl zakletym princem, ktery cekd, az
nektera princezna iei re zakleti ieho Wy
svobodi. Odkud ale ia zakleta princez-
ma mela Sc witt Decka hlubokou
sympathii napln6na mysl jeil posleze V
sob6 same princeznu tn spatrovala ukol
ten ST vytknula. Kdyz dosptla Y caro-
krasnou pannn, byl d6tsky umysl ieji Wy
spell dozral nj. Sc zanicenim patfiva-
la ma ztepilou, pruznou muznou posta-
VII tajemneho vezn6, kdyz V noci ma tara
Sc, pod nimz more samo strm6 skalni
stGny vlny sv6 rozbijeio, sc prochazel, a.
nebo kdyz rano kaph. msi byl pfitomen.
Nebylo mu dovoleno mluviti nebo skra
bosku sejmouti; kdyz Sc prochazel, byly
hlavne rucnic vsech strait namifeny ma
n6ho; take nikdo, krone guvernera me-
smrh0 zYviti jej a nikdo jiny nesmel mu
te. kaznxhovati. Ona pozdeji zpo-
zorovala, 70 JeJI oooc, 1oonps~.s-' -'-,--v~
neihlubsi 1ctivosti Sc choval a jej obna-
zenou blavou obsluhoval; ze jeho stolni
nacini bylo ryzeho stfibra re otec jeji
naz vidliGku sam mu dorucoval a po
idle vlastnorucn6 odnasel; ze jeho oblek
byl neUemnejsiho sametu a pradlo
neiiemnesiho platna neidrahocen6.sch
kraik6. Nahodou zaslechla, jak otec o
v6zni iako princi krve kralovsk6 byl
Sc zmlnil.
Coz divu, ze mlada, spanila, samote
a romantismu odchovana divka We dne
noci ovezni blouznla, ze Sc j We snach
tvafi krasneho ale ztrapeneho juna zlevo
val zadumcive oko sv6 prosebn6 zas
laskyplne ma nj upiral? K tomu dru&ilo
Sc ieste, ze die domn6ni iejiho kapli IRA
ky jejich jakoby zdmyslne Sc setkaly:
TAX vznikala rostla mezi obema
vrouci laska, ktera nestestim ieho te-
mef nepfekonatelnou pfekazkou pfiblizlti
SO nemu - vzplanula We yaseh.
Jedne noci odvazila Sc divka vysplhati
Sc 20 sraznych skalach ma terasu pod o.
knami jeho, kde Sc jala tklive pisne Ia
sky zpivati. Ano, jednoho dne konecne
osmelila &c uzmouti otci svemu klice a
zednati 81 tax pfistupu do pokoid, nichz
muz Sc zeleznou skraboskou byl uve-
znen.
TAX to vedla po delsi Gas, az posleze
otec ma spady jeff pfisel. Zdesenl jeho
bylo nesmirne. Nebot kral sam Wy
fknul, ze smrti propadne, pakli by "a do.
zoru nektera osoba, byt to jeho krev
byla, k vezni bez vedomi jeho pfistup 81
ziednala. A ten, ktery Sc toho odvazil
mel rovnez ma hrdle trestan byti.
Uboha divka pfiznala Sc ma dolehani a
hrozby otce sveho Ike vsemu. ,Miluji je
mad Nvot svnip yolala zachvatu las.