Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-23
VIast nesnaSeIivOsti.

!
lebku kaukazskeho plemene pdvod vse
ho nabozenstvi; vkroc ma posvatne bfe-
ny Gangesu nebo Indu, putuj odsud do
Siamu, Birmy, Ciny Japonska, kde ma
rodove r6znym bohim so klanici, bytuii,
a zajiste ze nenaleznes mezi ysemi terni
sty miliony jedinkeho, ktery by v pficine
nabozenstvi ma tebe nevrazil anebo do
konce TIVE znideni ukladal. We vlasti
kontucia, tohoto Sokrata Aisle, pfisel by
snad k tobe nekterJ vyznavaC mudrce to-
no ma miste zneucteni zloby jail by Sc
chvaliti nabozenstvi tvoic, nebot tako-
W jest cbycej mezi pohany Ciny a Ja-
panska Vypravuje nam Hue cestopi-
sc SVEN Cine, 70 prvni otazka iz
vzd6lany Chan klade cizinci, nimz Sc
byl setkal, jest * iak6mu vznesenGmu
nabozenstvi Sc hlasite pane." Nacez
ime Sc chvaliti to nabozenstvi, k n6muz
Sc cizinec hlasi, konce chvalofec svoi slo
vem npau tam, kiao, taunly," coz zname
ma, ze nabozenstvi jsou mnoha; rozum
jest jeden; my vsichni pax jsme bratfi.
Ano mezi Mahomedany odvd2iti Sc mG
zes, aniz by ses strachovati musel, ze "a
pfi6inou rdzneho nabozenstyi ma tebe ne
vraziti Dudou oni vyznavaci Alaha vel
keho proroka, jez kfesfansti spisovatee
lici co demona nesnaselivosti. V tech
tax zvanych pohanskych zemich nezna inc
snaselivosti nabozensk6, .jakoz il neznali
Rekove Rimane; ia hrozna nectnost
ten nenasytny moloch, jemuz miliony a
miliony bytosti lidskych pablo "a obef,
ia sane lita, ktera nescetnych iicnI chr
lila jed zlOby ohen svaru rozbroe ma
europske Glov6censtvo, byla zplozena
odchoyana kfestanstvim, iez tax radi
stoupenci .jcho nabozenstvim lasky nazy-
vail. Vira, ktera ST osobi vse, co Jest
nasem v6ku znamenit6ho obdivuhodne.
ho, vira, ktera tax rada samolib6 Sc ma.
zyva rodickou novov6ke vzdeanosti, ia vi
ra m6la zap6t SVEN vzteklici nesnase
livosti, ktera m6la ma miste vlasi zmiie,
oGich krvelaGnost, kolem ust surovy u
sklebek a huDen6 ruce metlu, ktera ce-
lG narody, cele kmeny do smrti uslehala
He'd .ien dele ma mapu! Jaky TO roz-
dill mezi pohanskJm Rimem "a cisafe
Augusta "a kfesfanskym Rimem "a pa
pezd Rehof1, Alexandra, Inocentti a Ja-
nGl
Pohled ma ltalii, liz teprve zruseni
svetske moci papezovy vytrhlo re sparu
povery vyneslo bahna hlubokG mrav
nj pokleslost. Pohled ma Spanelsko, KITE
re nestislnych ran krvaci, pykajic hroz-
ne "a hfichy inkvizice nabozenskeho ia
ktery V te krasne, rytifske zemi
vykvet naroda ucence a vzdelance, mu
10 samostatneho, muzneho karakteru po
lubil, zistaviv zemi narod, ktery ma
oovest povrbele mezi vzdelanymi narody,
larod, ktery vravora re vzpoury do
7zpoury, revoluce do revoluce zadnou
iobrou trvalou vladu sobe ustavti ne
ios EIDE, byt cele jeho stall muzove,
ako Castelar, tato ozdoba clov6censtva
Pohled ma Francii, ma ten nevyrcepa-
etny zdroj vzdelanosti, ma Francii, ktera
:. 1889 prohlasila prava cloveka "a ne
ako chrabra Amazonka boj Sc pustila,
' boi obrovsky, BOZ prot vsemu zpatec-
lickemu svetu Europy, jejz po celou fa-
iu let jake mlady Herkules pfekonavala,
a kamkoliv tlapla, tam oheh osv6ty rozzi-
nala staletou tmu poroby a nevedomo-
'ti zaplasovala. Neni ia pysna, duchapl-
ma, bodra Francie dnes hfickou dobrodru.
hd politickych. sejdifd, neni dnes mo
ci hlupcd darebd proto ien, ze nabozen
ska nesnaselivost "a vsech cas1 vesele
kvasy V nj slavila ze knezstyo, ultra
tlapu svou ma nj drzil
A COZ name fici o Rakousku, o te fisi-
ktera "a FerdinandI pfekonavala co do
fanatizmn nesnase!ivosti
Spanelsko, te fisi, btera narod cesky
pfipravila vykvet jeho, osvicene, chrab-
re vznesene muze, ktefi bud We valkach
bud ma popravisti anebo We vyhnanstvi
"a sve wall, oplakavajice 1padek a poni-
zeni sve vlasti?
Avsak ze vsech tech zemi nevice kfe-
sfanskou nesnaselivosti utrpel pfekrasny
ostroy atlantickeho oceanu, svetoznamy