Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-06-15
NdbOZensky raZ

jich pfedstavovatele, knezi, vtisknouti sto
lete slavnosti americke nezavislosti. Po
divno, ze ii pan reverend, ktefi Sc kaz
demu pokrocilemu ruchu, kazdemu $40
bodnemu hnuti cestu stayi pGvodce
jeho kacefuji do pekla posilaji, pfedce
en neslychanou drzosti vysledky tako-
vebo hnuti ma sv6i prospech vykofsfuji a
pokud mohou, vsechnu zasluhu o jich do
sazeni 81 osobi. Znamot, ze otroctvi ne
melo horlivEsich obhaicd, nez fadach
protestantskeho, hlavne methodistickeho
duchovenstva; dnes ale derou Sc ii byva-
II obhajcove otroctvi kc vsem slavnostem
oelavuiicim vymaneni otrokd fecnice o
Mich, celem ne.drzesin posluchace ba-
lamut, ze vlastne kfestanske nabozenstvi
a kfesfanske duchovenstvo velke zasluz
ne dilo to vykonalo, ac kazdy ctenaf novin
Vi, ze tomu prave naopak a ze nejvetsi "a
sluha zruseni otroctvi me- povGstnejsim
americkym neverc6m nalezi. Pfipomi-
name jen mimochodem .imena Snmnera,
Vendetta Phillippse, Gerrita Smitha,
Garrisona a " Kdyz tento posledni v
Bostone prot-otrocnicke shromazdeni svo
lal, odepfely mn pfedstavenstva ysech
kfestanskych kosteld zadost ieho "a pro
pdjceni nektereho kostela snad proto,
ze zruseni otroctvi pfalys - ba ma
opak, ze otroctvf pfaly. A kdo pro-
pIjcil Garrisonoyi mistnost k odbyvani
shromazdenil Byl to pfedni t6 DOLBY apo
stol nevery, Abner Kneeland, zakladatel
,,Investigatora."
Podopn6 chtei vyuziti velikou slav-
most stolete pamatky prohlaseni nezavis-
losti Spoj. stat1, ktera ma pies rok kona-
ma bude, k 1cel6m nabozenskym tim, ze
te slavnost vtisknouti usiluji raz nabozen
sky. Bohosluzbou, kazanim a rozliGnym
nAbozenskym hokuspokusem ma oslavo
van bYti skutek, jenz polozil zaklad k We
likosti americkeho naroda, sk1tek, ktery
autorite kralovlady zadal nejcitelnejsi, ne
Ii smrtici ranu, skutek, ktery svobode,
ceeho sveta vystvane vsude nejsurovtji
hanobene, upravil jediny ma cele zemi il
tuek, nehoz jiz po cele stoleti celemu
svetu ,,nakazu republkanstvi" iak to
zpatecnici nazyvaji sdili.
Kansasky casopis Troy Chief pise
tom zameru fandactva: IA bylo by to
krasne, uciniti re stolete oslavy nezavislo
sti americke slavnost n6bozenskou sve-
Fiji uspofadani provedeni jeji tenn, kite
Fl pdvodce jeji jiz davno byli poslali do
pekel. Svefte knezim slavnost prohlaseni
nezavislosti amelicke, jeiiz pGvodcem byl
rozhodnf neverec nesmifitelny nepfitel
kralo a knezovlady. Zaiiste nikdo pro
nezavislost svobodu americkou nevyko
nal vice, nez Benjamin Franklin, - on
byl pficine nabozenstv skeptik (pochy-
bovateD. Jak by Sc mu asi lbilo, kdy.
by vstana hrobu videl, kdoze Sc to opo-
vazuje fiditi slavnost onoho skutku, jemuz
90 knezstvo skoro vsech vyznani vsi silou
moci protivilo - ,,nebot poslusen bu-
diz vrchnosti sve, at 81 jest dobra nebzla"
uci (sv.) Pismo. StatecnY voiin Ethen
Allen, ktery dobyl Ticonderogu, byl
neverec sepsal nevereckou cd vseho
knezstva zatracenou knihu. Jeho duse by.
| la smazena cd kfesfanskych kuchafI V
propast pekelne po celia leta, zadnemu
nich nenapadlo, ze tento honobeny "a
tracovany muz prolival v nejteasich do
bach teto zeme krev svou "a jeji neza-
vislost svobodu.
! Avsak duse americke nezavislosti -
mock jeff - ktery tesil a povzbuzova
klesajici srdce vlastencd nejcerneisicl
hodinach malonyslnosti; ktery je poba.
dal, ably opet opet to zkusii, kdyz nj
pokraji zoufani byli Sc octnuli; ktery
chudobe stradani psal plamenna pod
necuiici slova, nacez rucnice 90 chopil
iako vojin snasel svizele ukory, jichz j
. nj Sc atitili: muz ten byl Tomas Pair
Nezkracujice zasluhy druhych bohatyrd
DOLBY boje "a nezavislost, musime pfedt
uznati, ze bez Tomase Palma by nikd
a snad prohlasenf nezavislosti nebylo 81
psano a prove1eno, zenikdy by americl
!. republika nebyla zalozena. A pfedce nj
:, iii clovek, jejz by knezstvo tax bylo zlel
: coyalo, hanobilo, bahnem sprostoty a p'