Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-11-30
NEICeni.

Mnoho knih uGi mas vymluvnosti ale
AMI iedinke nevime, jez by ueila mlceni.
A pfedce Jest mlceni nemen6 dGlezitym
um6nim nez mluveni. Jest zhusta mice
nj mnohem ddlezit6jSi nez neivymluvnej-
81 rec. Jazyk natropil mluykdm vice ne
snazi a sp6sobil lidem vice nest6sti, nezli
mlteni sebe tvrdosiinejsi. Jazyk pomlu-
va6e neho osocovatele sp6sobil nestislne
neblahych rdznic vad, nichz poslo po
tom mnoho nakladnych soudnich rozepfi,
iez pfemnoho lidi statek blaho rodinne
pfipravily; ano nedm6rny, prostofeky ia
zyk byl pdvodcem mnohe smrti vrazdy.
Nerozvazn6 slovo spdsobilo ze taseny me
&c, mrst6na dyka, vypalena bambitka; j.
zlivosti zlomyslnosti prosakle slovo mi
clio mnoh6 rodinn6 st6sti, napustic dust
zeny nebo manzele jedem zarlivosti, kteraz
koncila vrazdou.
Sladka, illisna, osemetna rec svidce o.
manila cudnou mysl nejedn6 panny a
pfivedla nejednu zenu, ze okusila sladke
no byt osudneho ovoce = nev6ry. kratce,
iazyk zavinil kazdy mozny zloGin, kdezto
vcdsn6 mceni mnoh6 wade, rozbroji, ne.
sttsti zlocinu zabranilo.
Pfednosti mluvy isou ovSem cetn6 We
like; ona jest hlavnim Ginitelem pokroku
a vzd6lanosti. Ale rovn6z velke predno-
sti ma ml6eni, pfispivaiic, kdyz Sc no mou-
dire uziva, nem6ne k blahu clov6Genstva
a jsouc zrovna tax potfebn6 jako mlu-
veni. Pfirovnali bychom mluvu Ike
kysliku, kteryz ovSem zivot zn6.
cuie a udrzuie, ale spolu jei pfekotne nj
ti; dusk, druby to prvek vzduchu, zvysu-
ie uzitetnost kysliku tim, ze jej kroti ma
uzd6 drzi, nemu pfirovnati mdzeme
mlceni.
Slavny aticky fecnik Isokrates, cd Ci-
corona otcem vymluvnosti zvany, cenil
ml6eni vysoko. Kdyz jedenkrate iisty
Kareon, kteryz veliky mluvka byl, do
skoly Isokratovi vstoupil, pozadal ma mem
slavny ten utitel vymluvnosti dvoinasob-
ne skoln6, fka: ,,Jednu polovici zaplatis
mne, abych t6 ml6eti uciI, druhou abych
ii vstipil um9ni fcenickG" Nejslavntjsi
fetnik starov6ku, kteryz podnes nepfeko
natelnym vzorem vymluvnosti JEST, Wy
znal Sc prav6 tax vytecn6 um6ni mlGen'
iako V fecnictvi.
Jiz stafi narodove znali dvoji ostfi jay
ka uznavali nutHost drzeti je mezch
Kdyz egyptsky kral Amasis reckemu mr
drci Piteakovi obetni hovadko postal za
dosti, ably mu neilepsi a neihorsi kus vra
til, postal mu mudrc iazyk a naznacil tin
dobre zle ustroii toho uzivani
Take slavny Pythagoras neil zaky svt
mlteni. Clenove pythagoreiskeho spolkr
muSeli pred fadnym pfijmutim vice l6
mlceni zachovavati; nebot vsechna 4, /;
vsechen rozbroi pocina ma hlas pronese
nou myslenkou ucho jest branou svaru
On proto zakazal zakdm sv}m chovati n,
DO trptti pod sttechou pfibytkd svych la.
stoyky pro svitofivost jejich daval jaks
pfednost n6mym ryham a nazval IN
teni III elm T III amene m on :
drosti,
Take crkevni otcove cenili mIceni yyso
ko, v6douce ze mluva jest mnohych hfi-
chd ploditelka. N6ktere fehole, jako kal
tuzianska trapistska davaii uplny w
host mluveni.
Casio byl by blazen nebo ztfe5ttnec
moudrym jmin, kdyby drzel "a zubami
Lide obmezeni duchaprazdni ien tlacha
vosti svou Sc prozrazuji. Jsou ovsem lide
kteii mlci protoze mluviti neumi, ale ii nc
jsou daleko tax politovani.hodni iako ii
jenz proto mluyi, ze neumi mlGeti. ,Zt
jsem rad6ji jazyk "a zubami nedrzel,' po-
myslel 81 kazdy mnohokrate. kdyz nepro
zfetelne slovo dst byl vypustil. Tretne
pravil Kristus: Ne co do 1st vchazi, ale
60 Mich vychazi znecisfuje cloveka." A
moudry Sirach di: ,,Svih ditkami pruhy
dela, ale svih Iazykem kosti rozdrcuje.
Mnozi isou, jenz mecem klesaji, ale cetntj
81 jsou, jenz padaii jazykem. He'd. ty
majetek sydj plotem obehnals zlato sve
uzavfels. Take vahu miru u6in pro rec
svoj dsta sya dyefmi a zayorou opatf. 81
Mluveni stfibro, mlceni zlato. prayi pfi
slow. Polak pfislovne di, ze rama DO Ca
Sc &c zhoji, ale nikoliv slovo pronesene.