Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-06-01

posluchacGm (mezi mimi i staroGesky po
slanec dr.. Hugo Toman) ,,pravou
pochoutkou". ,NaS pan hr. dosel toti2
toho blazenstvi, ze dopfal mu papez zvla
stnl soukrome slyseni to je pro pana hr.
,nelpamatn6jsi den jeho zivota'. Kdyz
| byl pan hrabe papezi fecenYch 10000 fir.
4 fodevzdal, sdilel pry mu nejinak nez ia-
ko vlastnimu otci vSecky tuzby stesky;
papez pry vyptdval Sc ho ma pom6ry V
Rakousku, dolozil, ze vsickni, kdoz ne
mu Rakouska pfijdou, stejne mali Ste
sky tnzby (coz ie pfi rdznorodosti Ra
kouska ovsem zajimavo).
Pan hrabt prosi pax, ably smell ru-
kou papezovych pfijmouti Telo Bozi, coz
Sc ma druhy den stale domaci kapli
papezove, pfi cemz okolnost ia, ze papez
tetl msi bez asistence, jako kazdy prost}
knee, ucinla ma Jeho Excellence nezapo-
menutelny DOZEN.
Nez jak Sc panu hrab6ti libilo We Vati
kanu, tax SO mu nelibilo v tom narodu
nevernem Rime. Vsecko moderni, plno
novych hospod hostinc6, ,stary pra
W. zivot vymizel. Rozumi Sc pax samo
Sebou, ze mas historicky pan slechtic
chtel take zv6d6t, iak Sc Viktoru Emanu-
eli Garibaldimu dafi enom re k tenn ne
Sci osobn6, nybrz toliko povzddli Sc ma
ne pfeptaval.
Jest skutku naneivys characteristic
Ike, co 81 dial mas historicky sechtic o.
bon t6chto mulch namluvit Tod koho
snadno Sc pozna) a co jej tax zajima, ze
to neen Italie do Czech donasi, ale v
katolicko- politicke jednot6 vefejn6 K ,po-
choutce' podava. ,Jak isem slysel,' vtip-
kuje pan hrab6, ,dostal Garibaldi, jenz We
zvlastni vile u Rima bydli, novy pramen
d6chod6; nebo kazdy no mdze spatfiti
"a frank, kteryz odevzda komornikoviC)
Jista AnghGanka take cht6la muze naro-
da vlasskeho spatfiti, udeena il tez "a
fecene ystupne audience pracovnim po-
koii Garibaldiho, kteryz k nj pravil: AN
glicky narod je narod veliky slavny, a
vsak odpusfte, jsem zamestnan, jak vidi-
tie ncmam kdy.' A tax byla Anglitanka
milosti propustena.
Jak Sc Rim6 vypraynie, boji Sc vi
ktor Emanuel - certa, coz mn mno-
hem ohledu vlad6 pfekazi (!D Ma Xvi
rinalu Viktor Emanuel sice sidli, ale nj
kdy tam nespi, bojif Sc; pfedpovedela
mu jista zena, re tam bude zavrazden.
Proto ma nocleh odjizdi jinam.C) A
kdyz Sc pred n6jakym casem pravilo, ze
pfibytku kralovskem strasi, ze jest sly
Set vseliiaky neobycejny hluk, kazal Vi
ktor Emanuel honem pfinesti neiaky kfiz
nebo obraz Madony, avsak nebylo mono
zadny nalezt!"
Prosime, to vypravnie cesky slechtic
spolu statnik We vefejne schizi Praze r.
1875. Potom tusime skorem iiz nikomu
ami nemdze byti s podivenim, re v tom
ze shromazdeni pfijata jednohlasn6 resolu
ce p z, Boroveho, kterou katolicko- poll
ticka jednota pro kral. ceske vyslovue
svou soustrast nedavnemu vddci Karlista
don Alfonsovi, "a pficinou nemileho
pczdraveni, jakeho Sc mu dostalo cd lidu
Styrskem Hradci. = Dobfe doklada
Czech, ze bylo to jedno neipamatnei-
sich shromazdeni katolickeho kasina nasi
aristokracie.
O5etovdnt sceta. Ufedni dekret pa.
pezske kanceafe oznamuje, ze papez Sc
rozhodl, ze obetnje cely svet neisvetejsimu
srdci Jezisovu. Tato potesitelna udalost
ma Sc stati 16. cervna, ma pamatku Marie
Alacoqne jeiiho videni, jez mela pred
200 lety. Dekret zmin6ny poGina ma
sledovne:
IL cele zemekoule dochazely naseho
svateho pana papeze Pia TX. prosby bi
skup1 bezpocctne prosby veficich, v
nichz sc co nejsnazneji zadalo, ably ku
povzneseni 1cty poboznosti nejsvetej-
simu srdci Jezise spasitele, cely svet tomu
to nejsvetesimu srdci obetoval.'
Vedle dogmatu o neomylnosti papez-
ske bude tento nejnovejsi din ezovitdv
zajiste neipodivnejsim zjeven plodneho
ducha ie;ich 10. stoleti.
0 Marii Alacoque vypravnie Huber
We svych dtjindch jezovita: ,Pater LIZ
Colombiere, jezoyita byl zpovedniken
Marie Alacoque (roz. r. 1647), jeptisky