Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-12-25
Erancie
krok dale k utvrzeni repuhlihy.

Francouzske narodni shromazd6ni Wy.
kopaIo b6tem poslednich dvou tydni vo
bu senatorG, iez sboru tomu wolff pfslu
ii. DIE move 1stavy republikanske sestS
va zakonodarna moe Francie dvou sbo
ri, 2 narodniho smomazdeni (Gi sn6mov
ny poslancG). senatu (vyssi snemovny)
Do snGmovny voli Sc vseobecnym hlaso-
vanim, podobn6 jako na5i repubIce do
senatu voli urcity pocet senatori sn6mov
ma potom m enuje G ne
kolik senator1 hlava vykonn6 moci (pie-
sident republiky zbytek voli narod skr-
70 obecni zastupitelstva.
Narodnimu shromazd6ni bylo voliti
% senatorG, ocekayano velikou dychti
vostI, ktera strana, monarchcka-l nebo
republikanskd zvoli vGtsinu. | stale sc,
echo Sc snad AM sami republikan6 nena-
dali, ze strana mirnych rozhodnych r.
publikand zvit6zila. skvele mad monar
cbickyni stranami, t. jest mad legitimisty
(pfivrzenci krale Jindficha V. ci hrab6te
Chamborda rodu Bourbond), mad orlea-
misty (ptivrzenci hrabtte paiizsk6ho ro
diny orleansk6) a mad bonapartisty, (kte-
Fl kolem potomka proklat6ho caafskGho
bandity Napoleona w., povttsn6ho Lulu
SO soustfedD.
Il 10 senatord zvolili .republikane 56, a
5ce mirnl 81, rozhodni 20. Mezi zvolen
ci republikand jsou vynikaiici osv6d6e
nj stoupenci republiky jake Laboulaye,
Casimr Perier, Ernest Picard MarteI
Theirs Gambctta, uznani vddcove stra-
ny republikanske, nedali volti Sc, iezto
chttji setrvati narodnim shromazdGni
ci snemovn6 poslancd, kde jich jest vice
tfcba kde We prosp6ch zachovani utvrze
nj republiky mnohem vice uciniti mohou
nez senate, kteryz nebude nez asi sbo-
rem poradnim.
Zbyva voliti jest6 asi dve ste senator6.
Republikanska strana pravem douta 0
cekava, ze tn dosahne v6tsiny, nebot &c
me Jest, coz ami monarchiste vice upirati
Sc neosmeli, aspon ma ten cas- pfeyahou
smysleni republkansk6ho.
Neni snad casopisu vyjimaje zarytt
knezourskych, kteryz by tomto vysled-
ku voleb nespatroval novy triumf zfizeni
republikanskGho, ktertz, diky umirn6no-
sti republikani nesvornosti monarch
stu, We Franci den Ike dni hlubsi kofeny
zapousti. | sami Nemci, ktefi pfitrz a
20 vSech sill Sc namahali namluviti svetu,
&c francouzsky narod pro republiku a svo
bodu v6bec zraly neni a ze neilepsi vlad
nj forna pro Francii jest tax zvanY osvi.
ceny despotismus; N6mci, ktefi Francou
ce Sc zlovolnou rozkosi pfirovnavali k Me
xikanIm tim vsecku statotvornon spIso
bilost drze upirali; Nemci, ktefi Francou-
re k narodIm telesne, du5evne mravne
pokleslym a svetod6jnym ukoldm jiz
naprosto nespGsobilym pocitali, musi ny
nj doznati, re tyto podobne lsudky di-
ktovala jim pemenna East a sprost6 pa
dousske sobectvi, jez nemohlo pfipustit,
aby narod od Mich nerovnem boil pora-
zeny "a yydrancovany vedle jeiich ma va
leGn6 slave odbudovane rise. k nov6mu
jaremu zivotu vzchopiti sc a jake iindy
do dtjin sv6tovych income za5ahoyati
mohl.
Ale Francie = dali genius Glovecen.
stva - po tonto skvGlem pfekonani hrozi
tinskych pfekazek capkou frygickou a
navajo praporom trojbarevnym, opetnd
obevi Sc ma zapasisti nejv6tsich narodd
ably ne co vedlejsi ale co neipfeduejsi ry-
til lamala dfevce "a svobodu a osv6tu, "a
myslenky noyovekeho statu a novovtkt
vzdelanosti!
X zaverku piidavame, re toto marco
nj shromazdeni, kterez po pet roki
Francii terrorizovalo, co nejdfive Iozpu-
steno bude. Zbysa jests, ably ustanovil
volby dc. noveho shromazd6ni narodnihC
jez. die dosavadnich znamek nejspise k
dni 20. unora vypsany budou. Kez b
volby ty vypadly We smyslu republican
skem. PAX by republika francouzska n
vzdor monarchiim evropskym, !iez tale
: nou zasti WYNN republik statu We Franc
. sleduji, zabezpecena byla.