Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-11-18

V Baltimore V Marylandu odbyvala
Americka spoletnost vefejneho zdravotni
ctvi The American Public Health Asso-
cation) sve vyro6ni sezeni. Nekolik veil
CO zaiimavych poednani cteno, nicbz
zvlast6 praktickJm smerem vynikala dive
a sice ,,Zavedeni zdravovedy do skoP cd
E. w. Claypota, professora ma antioch
sk6 koleji Ohio druhe otazce Go
stoi velke epidemic" Cd dra. Benjamna
Leea Filadeltie. V prvnim poIednani
vyklada Sc. ze ddlezitost zdravovedy he
ma byti uvazovana pouze hledist6 lidu-
nila ale spise onoho hospodafe; nebot
neduh zlocin isou nejdrazsi cinitel6 ii
vote naroda vykofen6ni jich neni ien "a
leztosti ldskosti ale uzitku. Co do
savade We v6de te vykonano, ukazuje, ze
takove vykofen6ni jest NONE. Prvni a
neivydatnejsi prostfedek k tomu jest roz-
sifeni vGdomosti oboru zdravovedy. To
no lie dosici zavedenim zdravovedy do
skol. Drive ovsem tfeba, ably uGitel6
zdravovedu znali tn by obce a staty ne
m6y setfiti nakladu, ably Sc utitele We We
de te nalezite vzdelali. Prot. Claypot
nabada zfizeni utitelskych stolic pro
zdravov6du ma vsech vyssich skolach, ia
ko jsou university koleje, zvlaste ale ma
skolach pro vzdelani ucited (normalnich)
V iistou rocni dobu NELL by ucitelov6 ge
zdravov6de vzd6lavani prakticky cvi-
ceni byti. X lepsimu pochopeni znazor
neni pfednasek Acknowledged mely by
zfizovany byti laboratoria anatomical a
tysiologicka, kde by Sc poskytla zevrubna
znamost lidskeho tela; lucba pokud do
zdravothictvi zasaha, mAla by rovnez v
pfihodnych laboratoriich luGebnich pied
nasena a praktickymi pokusy provazena
bYti. Professor pfeje 81, aby takove sko-
ly nebo odbory skol jill stavajicich zfize-
ny byly die vzoru Agassizoyy skoly pro
zivotichovedu Sumnerovy Zemezpytne
skoly Siren Summers Geological Camp
SCHOOL,. =
Nemylimeli Sc, zavedena zdravoveda
CO povinny pfedmet do nekterych obec-
nych skol Cechach. Ddlezitost teto no
voty bije do oti. Poznaji-li d6ti co zdra
We a nezdrave, spolu pax pffciny mno-
hych zhoubnyeh neduhd, budou zajiste sa
my zdravi sveho 81 vaziti uvaruji Sc
mnoh}ch mnohych proti zdravi pokles
k6, jchz nyni pouhe nevedomosti Sc do
pousti. Zdravi ditek jest ale tax ddlezi-
tym cinitelem v narodohospodafstI do
list6 miry politick6m zivote, re v6ru
divit Sc muslin, ze tax malo pozornosti
pfedmetu tomu We skolach povolanych
kruzich Sc venuje. z mladeho pokoleni
vzroste pfisti obeanstvo, ktere znajic dale
zitost zdravotnictvi, zajiste k zdravotnimu
stavu obce statu mnohem bedliveji pfi-
hlizeti bude sa I.a
DIR. Benjamin Lee podal poiednanl,
iehoz hlavni mysl6nku jsme tuto zbezne
vytknuli, pojednanim tom, Go STOP ma
kazlive nemocel" ney6domky pfesvedcuJl-
ci doklady statisticke. Nemoce, atsi cpl
demicke nebo sporadicke, stoli obec stat
nesmirne sunny pen6z. We Filadelti pa
novaly letech 1912 nestovice, nemoc
| liz Americe "a nejhroznejsi pokladame.
Mesto samo vynalozilo ma potlacenl epide
mic te S 55,464 nekolik centd. Zeleznl
ce ztratily pry v case kdy epidemic ia
fecenem meste fadila nasledkem ztencene
dopravy osob aspoh $s77,911. Majitele
hoteld byli zkraceni ) S1S3,OO0 ztechze
pficin co zeleznice; obchodnici malen
O 306,5 velkokupci prdmyslnia
lS4,754,O0O, take ztrata jiz obchod a trz
ba utrpey obnasi 5 S5,429,149.15. K to-
musi Sc pfpocitati Gas, iejz nemocni ne
moci svou ztratili, vydani lekafdm, "a le
ky a obsluhu, ztraty utrpene nmrtlm (ka2
. dy zdravy dospely cloyek ma Americ
ma dollarech SsO0--$ 1000 ceny), znt
i tyorenim nebo zinrzacenim t. d. Sumo
ztratila Filadelfie, die - tfebas poneku
pfehnaneho - vyroctu dra. Lee-a s Is,
363,640. -
!. Poyazime Ii, ze kazdorocne znacne pr
: cento lidi kraspe telesne syyinut5ch
/. xdravych nasledkem neznalosti zdravovs
DIV t.i.tnevGdomostisv " zeHi te
stale ma lazko upoutano jest, pfedstavin
81 snadno ty ohromne ztraty ma narodni
g bohatstyi nasem. A tomu odpomoze j
= dine 9-vzdHlani.