Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-19


ien ediny, ktery neodolatelnou vymluy
nosti obdivuhodnou neohrozenosti i1stay
nj prava a svobody zem6, poctivou ei
stou vla1u politickou mravnost V kon.
gressu j lidu tax hluboce pokleslou napro-
ii zpupne sobecke v6tsind pfi kazd6
pfilezitosti haiti sc odvazuie. Snad napo-
sled uchopil Sc slova zalezitosti loui8ian
sk6 pronesl fec, ktera nalezi bez obporu
k nejznamenit9isim, jez "a minula I6ta v
senate pfedmttu tax vysoce dile2item
promluvena byla Rec ia trvala 20 til
hodiny byla sledovana cd nacpanych
gallerii senatord nejvetsi pozornost.
Senator Sure mocnym slovem vylicil a
pfekonavalicim argumentem dovodil me-
bezpeei, jake hrozi svobodam zeme poti
mani ylady, jehoz isme Sc dine "a B. ledna
do5ili; nemen6 pax re snahy vetsiny kon-
gressu, ktera pocinani to neien ospravedl-
hujc ale co zcela spravn6 haji a pGyodce
ieho, nain1e pax generala Sheridana "a to
chvali. Dlouhou rec !eho ovsem pln6m
zneni podati nem6zeme; obmezime sc ien
ma n6kterd zvlastG pozoruhodna mista. ma
nichz ctenafi sm6r raz cele reel poznaii.
Senator Sure pravil Y uvodu: ,,Jelikoz
mann 1myslu Y soukromi Sc uchyliti, te-
dy mne dspech zadne strany prospect, po-
razka zadne strany uskoditi nemdze, W.
iimaje ony dGlezite zajmy, jez kazd6mu
ameriekemu obtanu json spolecny, ob6a-
nu, ienz vi ze osudy d6ti jeho tesn6 slou
ceny isou osudy t6to republiky. ia mi
n6ni sye dobfe uvazil sp1sobem nestran
nym ie sob6 vytvofil, budu Sc sna2iti
vyiddfiti je klidnou, umirn6ncu feti. Wee
jest tax vazna, ze.vasen nebo pfedsudck
zadneho uGastenstyi iisudkn nasem mi
ii nema."
Poday ma to pfehled udalosti dine A.
ledna Novem Orleanse sc sbehnuvsich,
pokracoval
Go kazdy. pod Istavni vladou ziiicf
narod Sc zvlastni zarlivosti co neipodstat
n6jsi zaruku zastupitelskeho zfizeni ostfi-
ha, - jest neobmezena svoboda zakono-
darniho sboru samostatnG ustaviti Sc ne
dopustiti ma zadny spGsob, ably Sc do to-
no kdokoliv nepovolany, maine moe w
konna micha'a. a proto kazda istavn6
spravovana zem4 takovG michani SO do
zalezitosti sn6mu zylast6 ale ohledem k
pfipousteni a povtfovani poslancI, byt 81
to co snem cini dobr6 nebo zlG bylo, roz-
hodnG zatracuie prot tomu Sc brani,
pochazeiz 81 to iiz cd guyenGra, cd presi-
denta nebo cd krale budtez ST okolnosti
neb zaminky, ia kterychz ma kterychz
Sc to dit m1ze, jakekoliv. A kdekoliv
Sc takove miseni Sc do ustavovani snemu
zamysli, tam jest ono Demylnym name
MIN upadani republikanskych fadu. A
co dale amerckemu narodu co zivotni
podminka republikanske svobody posvat-
ne jest, jest pravo spravovati 81 sye mist
nj zalezitosti nezavsle, samostatne, TO
Jest nasem politickem organismu 1kol
statd. A z te pficiny jest nasi spoko-
We ustav6 zasahani spolkov6 moci do zale
zitosti statnich velmi svedomit6 ma iiste,
velmi pfesn6 vytknute pfipady obmezeno
a spdsoby, pod nimiz Sc to dit mdze,
jsou pfisne pfedepsany. Kdyz ale spolko-
va moe techto obmezeni libovolne MEDIA,
tn zaiist6 fekneme, re mas republikansky
spasob vlady jest nebezpeai."
Kdyz byl senator uvedl pfipady,
nichz dstava zakony zemske zakroceni
spolkove moci zalezitostech statnich do
voluji kdyz dokazal, ze zadny tech
pfipadd Louisiana mista nem6 ze tu-
diz voienske zakroceni bylo protidstavni,
pokracoval:
Ma omluvu vmiseni Sc spolkove vo-
jensl0 moci do organizace snemu Sc IVA
di, ze osoby cd spolkovych vojaka re sne
mu vyvrzeny, nebyly zakonit6 zvoleni Gle
move snemu Pfipusteno, ze tomu tax,
ale to Sc nejedna. Zde Jest otazka, kde
Jest ia ustavni zasada, kde zakon, ktery
spolkove vojaky zmochuje s rucnicemi v
rukou rozhodovati, kdo jest fadne zvole-
ny Glen snemu kdo ne9 Pravi Sc
ze spIsob ustavovani (organizace) sne-
mu nebyl We shode Sc statnimi statuty.
Pfipusteno, 70 tomu tax, ale 0 tn otazku