Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-04

Katolici neien ve Spoienych statech ale
mimo ne ziiici ocekavali najisto, ze pre-
sident Grant celym kabnetem spoil
kovym soudem, nemene pax guverner
stdtu novoyorskeho nejvyssimi statnlmi
1fedniky, slavnosti udeleni kardlnaIskfho
klobouku arcibiskupn McCloskymn bu-
dou (leastni. Ma tomto ltastenstvi zakla
dali pax dalekosahl6 nadee p olitick k 6.
Nebot, kdyby president Grant ocekavanl
tomu byl vyhoyel, neznamenalo by to mic
vice q MIC meme nez uf G n uznanl ka
tolicke crkve co moci rovnorode .Delikoz
ale, lax nize nkazeme tato moe neui .jen
povahy nabozenske ale politicke, byl by
president tim skutkem nznal politi
c k o II moe katolcke cirkye zvldStni ie
i We Spo. statech autoritn.
Jakkoliv papez nena vice zadnych ze-
mi We skutecnosti neni svetskym panoy
nikem, poklada on sam sebe pfedce .len
"a takoveho celia katolicka cirkey vidi
uznava nem doposud svetskeho suve-
rena. On dial krale Viktora Emannele
"a piivteleni papezskeho statu k ltalii do
klatby, prohlasiv pfivteleni samo za lou
pei svatokradez nevzda Sc po svon
dobu prava u narokti na odnat6 mu ize-
mi. Vsak nektere vlady uznavoji iej
20 sv6tskeho panovnika, any jsou We vati-
kanu zvlastnimi diplomatickymi jednate.
Ii nebo vyslanci zastoupeny. Papez Jest
tedy hlavou neien duchovni ale svet
skou. Jemu pax podfizeni .sou vsichni
biskupove, vsecko vyssi duchovenstyo;
on udili Jim hodnosti .iejich svefuJe jim
iietou moe, emu lsou oni drive zodpov6d-
nj. nezli moc svttske kde zakony cir
Ivc nebo rozkaz papc&Gv pfichazi do spo
ru Sc zakonem svetskym, musl kazdy bi-
skup poslusen byti prvniho po bisku-
pech vsecko nizsi duchovenstvo na Mich
zavis!e. Biskupove Sc tim ami netaii
ale primo jasn6 prohlasnji, ze toha slu
Il vice poslonchati nez lidi; kdo tim bo-
hem Jest minen, vine pfiis dobfe. Ne
davno prohlasil biskup Foley Chicago
p o pfi 5 hou, re ma .,neoblnezenou
arozhodci moe" a ze mu pape2
svefil moe ,,neien mad ducbovnimi ale cas-
nymi (svttskymi) zalezitostmi." Tot
pfedce zfetelne mluveno. Pred malC
dnemi pax prohlasil katolicky cpiskopa
sousodni kanad6, ze zakony, jez papez
"a neplatne prohlasil, k MIN (biskupdm.
,,zadne zavazne moc nemaji." Poukaza
Ii isme liz nekolikrate k tomu, ze takovt
nahedy primo SO protivl nejhlavnels
podmince k dosazeni obcanstyi americke
ho. Musit Sc kazdy jcnz obcanstvi toh'
dosahnouti chce ,,zfeknouti vsi poddano.
sti yernost k cizemu knizeti, statu, mo
cnafi. vselik6 vrchnosti." Jelikoz all
papez takovou vrchnosti jest, mnsl tudi;
ka,olici, knezi bisknpove, kdyz obtan
stvi pfiiimaii, podvad6ti papeze nebo ma
81 vladu; ielikoz ale papezi cirkvi "
vsem pfednost davai, neni pochybnost
ze nase vlada Jest jiz katoici podvadi
Vsak to jen mimochcdem.
kardinal neni jen duchovni ale svet
ska hodnost. Pfedne SO kardinalskyn
kloboukem udili titul knizeci, "a druh
pokladd SO karinal "a namestka papez
> neien We vecech duchovnich ale svet
skych. Kardinal ma tez poslaDi politi
/ cke. Archbishop baltimorsky pravil,
y kardinal jest madam vlastnostmi diploma
= tickymi, ze bude prostfednikem mez VII
dou Spojenych statd a papezem ! domn
va SO, 2e president Spoi. stata liednol
,, dne uzna kardinala "a sob6 rovneho CO {
y hodnosti nebo ufedniho postavcni bno
;" titulovati iej ,,mdj bratrovce" nebo ,,br'
tfe," podobne jako chi panovnici sebe
- vzajem titululi.
President Grant, nevyhoyev pozvanl
, savnosti udeleni kardindlskeho klobou
zachoval &c zajiste moudfe a statnick
= Bylo by velmi nebezpecne byvalo, kdy
81 nase vldda 1fedno byla povsin
zfizeni noveho ilfednika papezske vlao
byla by tim jak jiz svrchu dotceno, nzl
/; la rovnorodost papezske vlady . vlad
Z, nasi. Katolici byli tim zajiste mem
nc pfekvapeni. Vradostnem rozechveni
mali kardinala - cirkevnil
knizete myself, 70 dobylijiz CO
zem - ono zatim toho neni mic. \
ien president Spoj. stati ale ami guver