Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-09

skoly jeho posilah Hfimal kazatelny,
vyhrozoval peklem vSelikymi mukami,
ktere ty nevihne obetb otekavaii, pakli by
Sc opovazily svobodn6 slSoly navstevovati.
Jeho velka zkusenost vedla iei dale. On
vyzval veskere matky by Sc sesly tenn
ma srdce kladl budoucnost ieiich ditek -
obayaje Sc, ze by snad otevfeneisi mysl
otcova mohla jej povzbuditi jinak ditkem
svym naloziti, tax kapsu velebnickovu
o n5co zkratiti.
Skola tedy zapocala - matky sve dit
ky pod velebnon ochranu uvadeli = vsak
jake bylo podiveni n6kolika hochd, ktefi
kdya prsvy cas- do skoy Sc dostavili,
chladne p. II. odbyti byli sc slovy: Tam
kan jste chodili prazdninach do skoly,
chodte nyni.' Chudinci, sebrali sve
tasky ubrali Sc k domoyu.
Po cel6 prazdniny, totiz vyu6ovano by
10 sini .,Peruna," kteryz tim nejostfel-
Sim trnem v oku velebni6kovu jest Vel
ky poGet ditek, jenz cely rok svatou sko-
lu navstevuji, staly Sc zaky skoly Y Pc
runu." Velebny pan arci skolu svou po
cel6 prazdniny nezavfel, a jelikoz sin Pc
runa katolicka skola daleko cd sebe ne
isou - vidal obyeeine velebny pan zna-
me ob!i6eje re skoly vychazeti, ktere vice
nenesly na sobe vyraz one katolickym
tanatizmem vStipene skronsenosti me-
byly to vice ty zakrn6le ditky - ale ony
poeinaly zatiti pravyfm detinnym vzezfe-
MIN, potaly nabyvati syilnosti datem pfi-
rozene, poealy okFivati, prosty isouce du-
chsmorneho vlivu katolickeho kneze.
Ditky easteSns zm6nily svdi zevn6isi
pohled - avsak co asi nejvice p patera
znepokoiovalo, byla obava, ze tax velci
taci nenabozenske. syobodn6 skole svo-
bodneho ducha vsali DO sebe ze ieho ce.
loro6ni prace dvoum9sieni einnosti svobod
n6 skoly zmafena bude. Y katolicke sko
lie totiz jest hlavnirn pfedmetem nabozen.
stvi sice katechismus - vse ostatni
cloveku pro iivot nejzbytn6jsi Jest v6ci
vedleisi Katoicke d9ti, iez do svobodne
prazdninove skoly poslany byly, doyedly
sice opakovati clanky katechismu, vsak
veci kterymi denn6 ba katde hodny do
styku pfichazi, byly Jim zcela neznamy-
mi - Jejich obrazotvornost jenz tom sta
ri neibohatsi byti ma, byla tax abstrakt.
mimi poimy pfeplnena - ze Sc mdze fici
ze pro same stromy nevid6ly les.
yelebny pan nevi, iakeho dobrodini
prokazal onem hoch6m, JED do sve skoly
neptiial. On by 10 byl ma dale mofil
svymi ptedpotopnimi pedagogickymi ma
hledy - kdezto nyni SO Jim dostane vide
lani iak rozumoveho a mravniho tax te-
lesneho a sice bezplatne We svobodne sko-
lie - do kterG vekou radosti pfiiati by
Ii.
Slusno ale velb. p. vedeti, ze jest jeste
mnoho - zvlaste divek = kter6 skolu
tn nayst9vovaly, a bylo BY 10 k nasi ne
zistne radosti, kdyby j ty yelebnicek po.
slal pryc re syeho semeniste bludu, nezli
mlsde mysle ieiich pokazeny budou =
nez snad ale deveata mali vetsi credit d
velebueho pana nezli hosi - ty json iine
natury, poddajnejsi a lie Mich snaze Wy
tvofiti katolicke loutky, nez tyrdosii-
n5ch bochd.
V okrsku, kde neivice Cechd bydli, by
vaji skoly svobodne pfi otevfeni pteplne-
ny. Neleb. pana skola jest casteene
prazdna. Tu zacne bfmit pekle - nu-
Il ba porouti by ditky do jeho skoly po.
slany byly - ne protoze by snad vskut-
ku mel takovou starost 0 jejich vzdelani,
ale ze by ucitil jakysi deficit We sve kap.
Sc.
Rodice zaleknnti berou ditky re skoly
anglicke pryc, kdyz Sc ony jiz pocinaly
vpravoyati do skolnich zpdsobd. Zave-
deny isou do skoly katolicke. Zpdsoby
jsou zde iine; ditku prave poeinajicimu
otevfe Sc to najednou jiny svet. Jakf div
ze musi decko takove poplesti Sc a ma
dels dobu We vsech vyucovacich pfedme.
tech zpozditi Sc.
Po uplynutl 3 az s mes. rodice poeina-
j nahlizet ze ditko nezli do kat. skolv
vstoupilo vice umelo nez nyni, a proto
jest zpet poslano do skoly svobodne. Ma
to oni rodicove nehledi, jaka praee n.y.
nyni rastaue ucitelce; ditko jest znAme-
no vseliiakymi bludnymi pojmy, takze
tim takfka cely rok proh ztracen byva.
VSak nfas To Wa cifi radost rHitalLa ta