Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-03-25

skolach. Jest znamo, ze svobodne skoly
nemali urputnGjsich nebezpecneisich ne
pfatel, nez katolicke duchovenstvo ka
toliky vdbec. Bylo to tax pohodlne a w
hodne kontrolovati. .vychovavdDi mladeze;
nebot zmocniti Sc mladeze znamena opa
novati cele pfisti pokoleni. A proto bra :
Mia katolicka cirkev dosud brani vliv
svdj ma skolstvi, ktere po celou fadu ve.
kd katolickych statech Europy teto
pevniny bylo moci jeji. Skoly byly j
pafistem, kde katolictvi buine klicilo a
rostlo; Mich terpala svoji silu az do
nedavna svoji nepfemozitelnost. Ode
jmouti i tyto skoly - znamena podvdzati
il hlavni ziu, zniciti vliv .eii dobre po.
loyice, obmeziti zhoubne p1sobeni ieji
ien ma hostel, ktery pfedce jen ma vycho-
vani horlivych, kovanych a spolu SINE
lych boiovnych katolikd nevystacuje.
JET kostel vice jen pro utvrzovani We wire
lidi dosp6lych, kdezto skola ma odchova-
vati - pro hostel q zivot. Ztrd-
ton skolstvi trpi pfenaramnou djmu ko-
stel, to ovsem katolicti.k .knezi pfebolest p
ne citi. Deti katolickych rodicI, jak Sc
sami katolicti knezi pfiznavaii " minu-
lem eisle podali jsme canku ,,Ze stisne
nych prsou" pfiznani takove) odvykaji
katclicke cirkvi kdyz dospeji. pfidava-
il Sc bud k svobodafam bud k protestan-
tam. Tento potesitelny skutek svedGi o.
vsem velmi ddyazne proti katolickemu
nabozenstvi. Nabozenstvi nebo vira, KITE
rd nedovede udrzeti 81 nez lidi dospele, V
nj cd dtleho mladi pod ustavicnym a
vclmi bd6lym dozorem knezi vychovava-
ne, lidi, ktefi cd kolebky az do hrobu vle-
ceni byli ma provazku vsemohouciho pana
patera, ktefi wire te uplne byli zvykli a
propadli, takze Sc stala druhou pfirozeno-
sti ieiich, kdezto ella, We svobodnem, jas
mem n sluncem vseobecne osvety prohfa-
tenn vzduchu mladez od nj ne EN- Sc Cd
vraci ale nepfatelIm jejim, kdyz dospe
la, Sc pfidava, ia vira mus byti zajiste
icn pro chabe mozky zakrsale duse, ia
vira musi zaiiste velmi pfikfe Sc protiviti
rozumu, zdrave mysli, volnemu pohy-
bu novoveke vzdelanosti hlavne novo-
vekemu svetovemu nazoru. Vira, ktera
Jest lon pro obmezeny, nevzdelany "a
nedbany lid - a sami knezi katolicti Sc
k tomu pfiznavaji, fkouce, ze ii hde, KITE
Fl jsou spolupracovniky kneze a veti-
cich podporovani skutkI nabozenskych
kteri 81 drE stolice a navstevuji sluzby
bozi pfi haz eli pfim ze stare
vlasti europske- musi byti sama
sobe spatna do nasi DOLBY Sc nehodici.
Takovy lid, jake ST vychovali knezi,--
dix osemetnosti darebactvi vlad = radi
by ST zde vychovali, tom jim pfeka-
Ii zdejsi svobodne skoly, proto to kfizo.
We tazeni prot MIN.
o techto skolach, ktere jak jsme .jiz ca
steji pravili, jsou chloubou Ameriky, o
techto dobrych semenistich, nichz PRIV
nj pocatky vzdelani vstipeny nejslavnei-
sim vlastencim, statnikGm, fecnik1m,
vynalezcnm, mudrcdm ucencIm ame-
rickym, nichz vysel Daniel Webster,
Henry Clay, Noah Webster, Morse, Field
Longfellow, Bancroft, Wendell Phillips
Chase, Seward, Lincoln, Horace Greeley
vice jinych, jichz slava ptesahuje dale
ko hranice vlasti jejich, o tech skolach
kazal pater Walker, risky jezuita, kato.
lickem kostele sv. Vavfince v Novem
Yorku nasledovni.
,,Beda rodicdm!" volal hlasem, jakoby
kletbu ma shrolnazdeni svolaval, ,,beda
rodicam, posilajicim deti svych do techto
svobodnych skol! Beda tenn, ktefi potaji
hloubi srdce sveho jim pfejoul Nechtel
bych ma iejich miste byti den posledni
ho soudu. Tyto svobodne skoly jsou pa
fistem (nispetem) mrzkosti. Jsou to sko
ly bezboznosti, ii, ktefi do mich ditky
sve posilaji, nemohou doufati milcsr-
denstvi bozi. Aniz mohou naditi Sc, ze
opatfeni Ludou svatostmi umira icich, az
ma smrtelnem lodi budou, zoufajice. ia
doufam, ze ia Wy dozijeme Sc toho dne,
kdy odepfeny budou svatosti tenn rodi.
cam, kteh ditky sve posilaii do tech skol.
Go, nechat je bez svatosti umirajicich ze
mfitip Ano, ia tax pravim. kadeJ
bych pOdal svatOst psu, nei Ia
kovemu katOliku. COZ medal Je
lis Kristus jednomu apostolic svych ze-
mfiti bez obfadh cirkve zoufanis (Jl