Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-08


zajist6 kazdemu vzd6lanci znamo. Mat
on nejv6tsich zasluh o to, ze odkryta a V
pravem svetle poznana jest podstata ma
bozenstvi vabec kfestanstvi zvlastG.
Jest to Feuerbach, ktery vzdor klatbam
a kacefovanim cirkvi a tup6 lazy, provo
dl dikaz, ze nabozenstvi jest plodem ba-
zne, ze bfh cd cloveka stvofen a nikoliv
clovek cd boha ze bIh, nebe, peklo a
vsecky divy nadozenstvi nemaii nikde
inde p6vod sv6i aniz kde iinde bytuii
nez obrazotyornosti pfedstavach clo-
veka. Feuerbach nem6l phi badani a
zpytovani SVEN ne zfeteli cile jen vedec-
Ike, ale prakticke, ziyotni, vSednl. Pra-
vii sam pfedmluve k nejznamenitejsi-
mu spisu svemu ,,Podstata nabozenstvi:"
,,Nesleduji podstatu nabozenstvi theo
retickych (naukovych) nebo spekulativ-
nich (zpytovnych) ale hlavn6 2 praktic-
kych dGvodd. Me ide slo vzdycky jen
potud nabozenstvi, pokud, byf jen V
pfedstave, Jest zakfadem lidskeho zivota,
zakladem mravnosti politiky. Ne slo
ide ien proto vysv6tleni nabozenstvi
pochodni rozumu, ably Glov6k koneGnt
pfestal kofisti a hfickou on6ch nepfatel-
skfch mocnosti byti, ktere od iakziva a
ktere az podnes temna nabozenstvi u
tiskovani clov6ka uzivaji. Mdi ucel byl
dokazati, ze ony mocnosti, iimz Sc clov6k
kofi iichz Sc boii, ano iimz krvave obe
te pfinaseti Sc nehrozi, doufaje tax mako
niti ST ie, jen vytvory ieho vlastni nesvo-
bodne bazlive mysle nevedomeho ro-
zumu jsou; dokazati, ze ona Dytost, iiz ST
Glovek nabozenstvi bohoslovi co CLIO
rodou, od neho naprosto rozdinou sobe
vstfic stavi, jest jeho vlastni bytostl, ably
clovek, ielikoz dosud nevedom6 cd sve
vlastni bytosti ovladdn ustanovovan
Jest, budoucnosti plnym vedomim lid
skou bytost, lidskou padstatu "a zakon,
pohnutku, Gil m6fitko sv6 mravnosti q
sve politiky pfiial. A TAX stati Sc musi
a stane SCI. Ucel mych spisd a
pfednasek JEST: udelati z lidi bohoslov-
ca lidoslovce Il theolog6 anthropology) z
bohomiln lidmily Qheotild anthropotily),
kandiddtI pro omen sv6t suddenly sVeta
tohoto, nabozenskych a politickJch ko-
mornikd lokajd nebeskych Il poem
skych monarchii aristokracii, svobodne,
sebevedome obcany nasi zeme."
Tedy 1Gel Feuerbachdv byla sebevedo-
ma demokracie ci lidovlada. Ma in6m
miste ale vyslovnje Sc ieste urciteji:
,Kdo jen ma kralovladu zvykly jest,
ten ovsem neni to pfedstaviti 81 stat ne
bo pospolitost lidi bez panovnika; rovnez
81 nemIze pfedstavti pfirodu bez boha
ten, ienz cd detinstvi ma tuto predstavu
byl uvykly. Ale zrovna tax mdzeme 81
mysliti pfirodu hez boha, bez ynelsi a
padpozemske bytosti, jako zem nebo stat
bez knizeciho idoln Jakoz deiinnym nko
lem n praktickym cilem clovetenstva 70
publika jest, taktez iesti naukovym CT
lem cloveka poznati zflzeni pfirody &C
republikanske. A ma jinem mist6 JEST
pise:
,Neni kralovsky, monarchicky va
bee libovladny system prave tax divny
nesmyslny V politice, jakoz pfirode
President republiky pochazi krve lidu
on Jest teze bytosti tehoz rodu co lid ;
neni nez zosobnena vile lidu: on nemhz
! CO chce, on vykonava .jen zakony, nj
nichz Sc lid usnesl; ale knize jest co d
druhu nebo odrudy docela neco jineh
nez lid, podobne iako blh co do bytost
. sve docela jiny jest nez svet; on jest
knizeci krve, on nepanuje co zosobnen
vile lidu, ale iako zcela zvlastni a MIN
lid stojici bytost, podobne jake bdh co b
tost nadpozemska mimo pfirodu postav
ma jest, jiz tohoto zvlastniho mimotn
no postaveni vladne. Ale prave pro-
jsou dkony obou jen libovolne pfikaz
divy, zazracnosti."
Feuerbach byl jak ddvodd tilosoticl
/, nabozenskych tax politickych rozhodn
x republican, jimz az ma sklonek 1.-Two
sveho potrval, nezmaten skvelYmi dsp
chy nemeckych zbrani Kralovel
Hradce Sedanu.