Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-07-22
ZaSady kOmunismu
Zr. 1871.

! IdlTb1 uud.l DIOUldub uIle ". CeTVHa Wy
se udaneho roku nasledniici pravidla
Pravda jest nerozdilna, Ia at Jen we'd,
Gloveka; materialismus, tent Jest zakol
pfirodni; rodina zvldstni musi pominouti
Ijelikoz Jest ma pfekazku vseobecnemu bra
trstvi, manzelstvi ponin, ano zotrocnje q
dava t6lo We vlastnictvi; umeni trpeno bu
dz jen potud, pokud slouzi ku pohodli
clov6ka; luxus musi pfestati; mGsta musi
rozbofena byt; kazda obec musi miti
zvlastni prdmyslovy Gkol; cestovdni mu-
81 byti podporovano.
Ze vsech zde uvedenych zasad obstoji
en prvni, druha a posledni, ostatni isou
rozhodne nesmyslne, barbarske a AotroGn
ici. Pravda ma vesti Glovtka proto
musi vsem lidem bez rozdilu hlasana a
vstepovana bJti Materialismus t. j. ma
uka hmotnosti vseho coz jest, jest prav-
don n6la by tudiz vsude vsem byti
hlasana. A esto Sc protivi vsemu ndbo-
zenstvi - nabozenstvi zabyva sc nehmot
n{m bohem, tedy timsi, echo die uGeni
materialistG neexistuje protoze eXistovati
nemiizc musi nutne vsemu lidu vst6
povana by.i nev6ra.
temito dvema pravidIy - pravidlo
podporovani cestovanl samo "a sebe rnluvi
- kazdy svcbodaf a osvicencc souhlasiti
mize, ale jinak jest Sc vsemi ostatnimi.
Zasadou vzd6lanosti Jest posvatnost rodi-
ny; ona Jest zakladem obce statu, ona
jest nezbytnou podminkou vzdelanosti
to talk sice, ze 81 neze bez nj vzdelanost
ami mysleti. Tfeba jen do dtjin vzdtla
nosti nazfiti, abychom knlturni djilezi-
tosti vyznamu rodiny pfesvedcili se
Jak postnpovala a vyviiela Sc vzd6lanost?
Divoky praotec I'll podobne zvifatim =
bez rodiny; tenkrdte byl tlov6k ma nei-
nizsim stupni vzd6lanosti. ne.ise sc nicim
cd zvifete, lee dosud neuvedomenou spG-
soblosti k rychleisimu vsestranntisimu
WYNN. Pozdeji Ill houfech, pax Sta
dach jako nyni vidime nekterych yyE-
sich druhH zvifat. az dospel k rodint.
Ano, ntEterych druhI zvifat vidime
prvni pocatek ci prni nabth rodinne-
mu ziyotu. Livingston vypravuie nam o
zvlastnim druhu opic, iez stfedni Ahi-
ce nalezl, kos jmenem, kter6 Sc So
jake manzel manzelkou bytnii |
a ma krey .ie haji; tyto opice 2iii hotf-
cich a Sc zlym Sc potaze, pakli samec z j. |
neho hontce cizou samici nlonpti 81 |
,,unesti" hledi
Trvalo to vem dlouho, nezli lid6 do |
spell k tonu, coz by manzelstvim zvano
byti mohlo. Neivoln6jsi pohlavni obco-
vani bez ohledn Ike kmenu, pokrevenstvi,
trvani ano vefej jnosti- - ozna5uji
prvni spoletenske zbalovani Gi srazeni sc,
srazeni, kde spolecnost statk6, Zen deti
havnim ci organickym byla zakonem. V
t6 a jest6 pozdejsi dob6 bylo cizolozstvi
naprosto nezname; teprve kdyz cit kme-
move soudrnznosti mocneji Sc yyvinnl, po-
kladano "a cizolozstvi. kdyz 2ena muzi 2
cizeho kmene Sc poddala. A to liz byl
znacny pokrok II porovnani dobou npl-
ne nevazanosti. Manzestvi We smyslu ma
Sem vyvinulo Sc mnohem, mnohem po-
zdeii ono jest zakladem rodiny.
Zrusiti rodinn bylo by protiviti Sc PHI
rodnimu zakonu; ona jest pfirodni nutno-
sti, prave TAX jake obec nebo stat neza-
visi ami ma vdli lidi. u vsech ponekud
pokroclych narodi il shledavame,
nechf 81 bydli pobliz seyerni tocny, neLo
ma samem rovniku, phi velmofi nebo We
vnitrozemi, hornatinach nebo ma plani-
mach 1dolich iakkoliv ia plemena a
ii narodove lisi Sc co do pemene vide
lanost, pfedce ien vsude ma zev rodiny
stdtni pospolitosti pfekvaptiici podob.
most, COZ jiz samo sobe svedei, ze jest
pfirodnim zakonem tudiz - mimo Will
a moe lidi. Jsouli pfirodni zakony prav-
don, pax by komnnismns, ktery 81 svr-
chm uvedena pravidla vytknnl, pravidlem
tfetim - (rodina pomih) = vyzdvih ella
mex prsni, ktery zni prayda at ien vede
Glov6ka.
~ elikoz, iak jsme ukazali vyvinuti Sc
rodiny bylo obrovskyln pokrokem, muse
10 by nutne zruseni rodiny byti obrov-
SIX ym vzdelanosti couvmtim k barbar-
stvf kdy clovek ma nejnizsim stnpni VIDE