Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-21

0 penezni a skOlnf Otazce.
(Dokonceni J
HzdsIdns q scobodae skoty.

L
to volebniho zapasu sice otazce skolni.
Republikanska strana jest pro svobcdu
svedomi nejsirsim sloya tobo vyznamu,
a proto nemize devoliti, aby ia ktera SEX
ia kontrolujiciho vligu na statni zalezito-
sti Sc domahala Pravi Sc nam sice, ze
katolicka cfrkev nechce nemini do poll
tiky 80 michati jisteho vlivu ma statni
zalezitosti Sc domahati. Avsak kdo ana,
kterak tax zvany Geghandv zakon cd
posledniho snemu pfijat byl, ten zaIiste
nebude pochyboyati, ze katolicka sekta
do politiky SO dere 10 jest SO
bait, ably konecne pomoci nebo prostted-
kem demokraticke strany kontrolnjiciho
vlivu ma zalezitosti statu Sc nedomohla.
Nebyla neimenA nutnost, ably zakon ten
byl navrzen pfijat. Stat mas obesel Sc bez
toho zakona po tolik let vzkvetal sc
yzmahal - nYni nalednou vystoupi
Geghan a MIN vsecko katolicke knez-
stvo n tvrdi, ze zakon ten nevyhnutelnou
potfebou JEST. Katolickym karancdm
musi Sc pry dostati katolicke nabozenske
t1techy. Dobra. Proti tomu nenecha Sc
niceho namitnouti. Ale tolik myslim, ze
katolika, jejz vira jeho nezdrzela cd
kradeze, loupeze neho vrazdy, neud6la
nabozenska 1techa hodneho cloveka v
kaznici. Kdo chladnou mysli sveho bliz
riho skoiti Sc nehrozi, ten media mnoho
ma nabozenskou utechu. - Pozoruhodno
Jest, a sam Geghan Sc pfiznava, ze sa-
mi deunokrate proti tomn zakeRu byli.
Teprve kdyz jim katolicke casopisectvo,
hlavns ale organ arcibiskupa Purcella,
> Cincinnati Telegraph" pohrozil odvrace
MIN katolickJch yolied, dali 81 fici a pfi-
jail ten zakon. Hned ma to prohlasil Pra-
| vh imenovany casopis, ze cele, nerozdro-
bene votnm katolicke bude pro stranu de-
mokratickou z toho pfedce patrno, be I'd
kon ten natlakem hrozbou katolickeho
knezstva q za cenu katolickych hlasd ma
snomu byl vynucen.
Zjeyno toho, ze katolicka sekta de-
mokracie jsou spojenci. Spojenectvi to je
vi 50 tim nebezpecneisi, elm rozhodneji ze-
ne ten spojenec demokracie dtekemna svo
bodue skoly. Katslieka cirkev, zosobne-
ma neomylnern papczi, jest nepfatelska
nasim svobodnym skolam, kterez pod
statnou cas-. nasehol politickeho zfizeni
tvoti. Papez encyklice sye z r. 1864
syllabu, seznamu to blndI, Jim co hla-
you cirkve vytknutych, zatracuie vseckt
vychovani q vsecky skoly. nichz vylou
ceno jest vyucoyani v katolicke wire. Kar
dinalove, biskupove knezi musi die to-
ho Sc ,zachovavati q oni se tee zachovava
il, vypovidajice valku svobodnym skolam
americkym, jez bezboznymi pohansky
mi nazyvaji. vzdelani ale jest zivotn
podminkou republikanskeho statu; bel
lneho must lidovlada nutne "a sye witt
IJelikoz ale to pravs vzdelani mladez
americke jen svobodne skoly skytaii, zn'
menalo by znieeni itch tolik jake znicen
I .vzdslaposti, Nedostatteek vAFdeIlani ies
hlavni i 80 pfieiuou dpadkl
vetsiny katolickych zemi. Vystrazn
pfiklady, Jake jsou nasledky nedostatis
vzdelani, name ma republikach jim
Ameriky, Mexiku. spauslsku, Eraneii
Rakousku. Znam Jest yyrok, ze kakous
ko nebylo 1855 u Kralove Hradce pora
zeno armadou ale - pruskym ucitelen
Kdezto praske armada 70 eta vojak
ien sest nejyyse deset neumi cisti net
psati, najdems " armadAch rakouske
francouzske 26 al 80 70 sta cteni psa'
;. nesnalycb; tedy ctvrtina az dvs petin
voiakd rakousk 5ch 8 francouzskych pr
'i1 stsAds prvni pocAtky vzdAasd s--fI nj
d Ii obsauske vaice podap dnkaz, jakA M
= spociva We vsdelani lidu. Neni pochyl
a nosti, xe jih msl lepsi voisko nes seve
poledhAci byli vftecni iesdci, sttslci y
miti; oni byli otuzilejsi snadn9ji dovet
J, Ii snSseti strasti yalky., Mimo to poma
ne Ia. i'm srada velke CASTE seysrni demok
- Gle, i kteraz jim vydala nase tvfse, M
xbroinice a nase peniae. Ma poSat
ovsem vitszili; ale jakmi'e 81 severni !
81 ssl;gsntni vojkei navykli polninu 1.-Two
Z. jakmfls " nan1ili vojsnak<nn zfensa