Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-28
ROCnik VIII.


Kazd6 pokoleni ma jiste posldni, je1
by melo vypniti. Jest to jednoduse "a
kon yyyinu, ktery je k tomu pudi, Z ne
hoz povcdni to yypl}va' Clove6enstvC
trpi dosud ma cetne t6zke neduhy, kte
rych b6hem casu musi byti vyleceno, ma
Ii We spoecnosh lidske rozhostiti Sc blaho
Kdyz kazd6 pokoleni aspon jeden neduh
zmirni nebo zcela 2 organismu spoleGno-
sti vypudi, tedy naplnilo poslani sve a
slusi mu yd6k potomstva. Ovsem, vsec-
ka poslani nelson snadna ma nGktere
nevystaci silly Jednoho ami dvou polloleni.
Gin hloub6ii zakofeneno Jest n6kter6 vel
Ike zlo spolecenstv6, tim rusivei hnbi-
v6ii zasaha V organizmus jeho, az cely
jei nakazi a ochofi A odtud, ze umofe-
nj toho zla vypuzeni jeho ze vsech Il
stroiI, re vsech zlaz, c4g, civ stav, Jest
Glohou obrovskou COZ nejtrapntjsi, zdlou
havou.
Po nekolik stoleti pfipravovalo Sc eu-
ropsk6 lidstyo ma obroysky zapas prot
Rimu, ktery teprvG ' patnactem a sestna
ct6m veku V pine sile propuknul a vittz-
nc yyboiovan byl.
Jiz cd sedmnact6ho stoleti pokousel Sc
selsky lid vymaniti Sc hrozne poroby syG,
ale nepodaiilo sc lnu, az teprvG koncem
minu6ho V prostfed beziciho stoleti.
Libovdle krali Z milosti bozi dlouho
hnGtla narody, umofujic mich veskeren
yolny rozvoj neien ma poll prace obcho-
du, ale i ma poll vzd6lanosti a osvGty. A
teprvG koncem omnacteho stoleti We Fran
eli a ma t6to panenske pud6 platnost zje-
dnana pfirozenym prayim cloyeka. A
dlouholi tomu, co posledni fet6zy spadly
clovGka zotrocenehol Ma Rusi zde
teprvG scdesatTch letech zruseno nevol-
nictyi otroctvi, tam 20 milionG, zde
/ Gtyf milioni osob. Oysem, re AMI tn zla
We vsech ddsledcich syych odstran6na
nejsou; mat sc to jako Sc stavbou, ktera
! isouc Cd stavitele a zednika hlavnfch
kusich vyvedena, .jest6 tesafe, truhlafe,
malife, zameGnika iin6 femeslniky k
vnitfni tlpravG a k dovrscni syGmu potfe-
buie. TAX svoboda nabozenska, svobo
da osobni syoboda obGanska jine nejsou
rvzosti a ceIem rozsahu SVEN vymoze
ny, take nam potomkum dosti prace
zb}va, abychom yymozenosti otcd zdoko-
nalili a neporusen6 zachovali; nez ta-
to prace neni iiz TAX obtizna zdlouhaya,
nevyzaduie tolik obeti tolik sill.
Neiblizsi otazkou, ktera tomto stoleti,
zvlast6 pax druh6 poloyici jeho yzbuzu-
e vseobecnou pozornost, otazka, iiz neu-
mlci a neodstrani ami podkupny tisk, ami
kazani pomazanych bfichopaskd ne
chudych jest kralovstvi nebeske," aniz ne
schopni kratkozraci statnici - jest O.
tazka poctiveho pfimefeneho rozd6leni
vytezku a uzitku mezi praci kapital,
Jest otazka prace ze prace nikdy nedo-
sahla pfimefeneho podilu ma bohatstvi,
ijez tvoti, jest skutek, ieiz nikdo nemdze
popfiti. Ze Sc d6lnctyu po ysein svete
kfivda d6e, tom pfesvedcime Sc poro-
vnameli stav delnika Sc stayem kapitali-
sty, k eemuz jest oysem vsude pfilezitost.
Kdezto maly hloucek lidi vsim oplyya,
schazi delniku tem6f ma vsem, ma yyzi-
We. Delnik ma pills mnoho, ably mohl
zemfiti, ale Ease pfilis malo ably mohl zi-
ii, t. j. zivot jeho jest pouhym zivofenim,
lest nepfetrzite odhaneni, doterne a neod-
bytne bidy cd prahu jeho. Kdezto kapi-
tai ma vsude zastani Ii zeleneho stolku
ministrd, sinich zakonodarnych ano V
sinich soudnich, podoba SO d6lnik opuste
nemu sirotku, ktery jest odkazan jcn ma
milost a dobrocinnost naietnych. Zako
ny isou pro bohace - pro delnika be-
prace policejni straznice, nucena pracov
ma pakli jiz pracoyati nemaze, zebrac
ka hill, koloyratek nebo chudobinec, kite
re mnohych zemich, maine Anglicku
. neisou leps zaIafe. Ale nejen kapitalist
iinG stavy jsou ma tom mnohokrate lep'
nez dtlnik. Lekaf pozada 81 za navstevr
nekolika minutovou diva AZ til dollary
pravnik "a sepsani nGiake listiny pet al
deset dollari, politicky fecnik "a jedno
;. hodinou rec 25, 80 az 100 dollarii, =
kazatel "a ed no kazani sedm
dnech so az, 100 dollard, - kdezto del
n mix "a dvanActe hodin prace dnsnem
J. nezdrayem yaluchu toyarnY nalezaie 9,