Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-24

necht6la.
3. Tato vecna, nepromenitelna a
nezavisla bytost bytue sama sebou.
Proc by ale hmota, iejiz neznicitelno-
sti zadny yedecky vzd6lany elovek nepo-
chybuje, nem6la sama sebou bytovatia
4. Podstata teto samo sebou bytuii-
CT bytosti Jest nepochopitelna-
Ano! Ale rovn6z tax SO to ma pod-
statou hmoty. A tuto aspoh vidime, kdez-
to Sc bozstvu Sc zadne strany pfitliziti ne
muzeme; ono pro nase sinysly neni.
5. Bytost, ktera nutn6 sama sebou
bytuje, jest nutne v6tna
Tnto zvlastnost mela by 5 nj tedy hmo-
ta spolecne X eeInn rdzniti tn bytost cd
svetaf
6. Bytost sama sebou bytujici musi
nekonetna a ysudy pfitomna byti.
Nekoneena = budiz pfipust6no; ale
nic nam nepravi, ze by hmota take neby
la nekonecna. Vsudypfitomna - niko-
livl Hmota zaujima prostoru jiste mi
sto; ma tomto miste nem6ze byti iine
bytosti, nebot soueasne dv9 bytosti jedno
a totez nisto zaujimati nemohou.
I. Bytost nutn6 bytuiici musi nutn6
byti jedina.
Neni-li krone bytosti te niCeho vice,
pax ovsem Jest jedina; ale kdoz bude po-
pirati isoucnost svetal
5. Bytost sama sebou bytuiici musi
nutne byti rozumna.
Ale rozumnost jest vlastnost lidska.
Abychom rozumnost nabyli, musime pre-
mySleti; pfemYsleni potfebnieme pred
stav poim6 k pfedstavan potfebuie-
me smysle; name Ii smysly isme povahy
hmotne a pax ale nejsme pouhy duch.
Snad ale tato bytost, toto Vse, ma rieia-
kou zvlastni rozumnost. Proc pax ale
nesmeli bychom tuto zvlastni rozumnost
pfidati pfirode, ktera pfedce rozumne by
tosti plodi.
9. Bytost sama sebou bytuiici Jest
konani SVEN svobodna.
Nenaleza zadnych pfekazek Wy
kondyani svych zamtrdl Chce ably Sc
ma zemi d6lo zlo anebo nemaze mu zabra
nitiI Y tomto piipade bud neni svobod
ma, anebo svoluje vedome dopousti
hitch Ostatne ona jest nucena jednati
jen die zakona jsoucnosti sve. Jeji vdle
Jest jeff moudrosti a umysly j pfiklada-
nymi obmezena. Ona neni tedy svobod-
ma.
10. Neivyssi neiposlednejsl pfici-
ma vsech veci musi byti vsemohouci.
Jesto ale cloyek svobodu ma hfegiti,
kan podeje Sc vsemohoucnost bozi?
y. Neivyssi pficina yseho coz jest
musl nutne byti souborem vsech dokona-
losti.
Myslenka dokonalosti jest pomysl alb
straktni (odtazity). Jen Sc vztahem
nam, lidem, jeyi Sc nam Ia ktera vec do
konala. JeYi Sc nam bah dobry, kdyz
ieho dila do prachu mas zhrocuii zdrcuii
a kdyz syet pod nescislnymi slotami ste
ma. Jest dobry S ohledem vlastnimu
stvofeni svemu, kdyz tady pofadek, onde
ale Dejdivocesi zmatek vidimel
kdyz bohoslovci tvrdi, ze bah cd Glove
ka nemIze poznan a pochopen byti, kdyz
mem mic kladneho urciteho receno BY
ii nem6ze: pax nechf Sc nam laskave
dovoli 0 jsoucnosti jeho aspon pochybova-
ii. kdyz jest nepochopitelny, proc Sc
nam vytyka, ze jej nechapeme"
Ovsem, tyto ddvody pfesvedd zrovna
tax malo veficiho katolika nebo prote-
stanta, ako sestilete dite vedecke ddvo-
dy kulatosti obehu zerre. Dite nevi.
di ma vlastni oci ze by byla zeme kulata
a nevidi neciti, ze by Sc TAX velikou
rychlosti pohy ybovala, i jest tudiz zcela
pfirozeno, ze nejsouc pro nevyvinutost
mozku pfistupno dfvodhm, v kulato6t a
pohyb zem9 nevefi. U katolfkd Sc to ma
cast obracen6; ii Ease boha nevidi, oni
jej nemohou citti aniz ntjakym Smyslem
postihnouti, pochopiti iej take nemohou a
vyzpytovati jest6 meme, an jest nevyzpy-
tatelny pfedce jen neho vefi We
fiti budou. Jsou bludy, ktere jsou temef
tax stare jako clovek sam TEN nalezi
= vira boha. Jestit pohodlna dvo-
jim smeru: pfedne vysvetluje nemyslici-