Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-06

! Vyhynuych zvlrat,Tmel ma svych cestacl
mnoho pfilezitosti stykati SO indansky
mi jednately II samymi Indiany n pozna
ii prvni druhe iak nalezi Kdyz Sc zdr
zoval ma agentute Red Cloud, setkal Sc
ndcelnikem Siouxh tehoz jmena, ktery
jei prosil, aby az Sc ma vychod navrati
yVelkemn Otci" (presidentovi) iiste stiz
nosti indiana pfednesl a iich jmenem IN
odpomoc .iei pozadal. Hlavni stiznost ~
ka SO nedostatecnosti spatne jakosti po
travin Indiandm Cd iednatelh dodavd.
nych. Ma potvrzen stiznosti te ukazal
protesoroyi monku, cukr, akavu a tabak;
inonka byla Gerna bidna, cukr ten nei
spatneisi, kava naprosto bezcenna tn :
bak shnily.
Pan Marsh, pfised ma vychod. zaiel do
Washingtonu o prednesl tn skuteene pre-
sidentovi stiznosti Red Claudovy uka-
zal mn tee v>orky potravin Indan'im do
davanych. Zalezitost tn odkazana Indian
skemu odboru, zde j ale nechali bez vel
keho povsimnuti. lndiansky odbor vi 0
vsech tech slneideeh podvodeeh, iichz
SO dodavatele a,jednateIe indianati dopou-
sti jest neispise Sc svon hlavou, mini
strem vnitra Delanemsdo nich zapleten a
jest tudiz pfrozeno, De nemilou tn zalez-
tost hledel nmlceti.' Nez ale zilezitost ia
hnmla vefelnym minenim tax slime. ze
sbor indianskych koinisafn uznal za de-
br6, witt il ma 1vahu. Kdyz Jim profess
sor Marsh ukazal vzorky potravin, pro
hlasili komisafi beg okolkG, ze to neisou
ony potraviny, iez byly koupeny ma ie-
dnatelnu poslany ze SO bud cestou aneb
ma iednatelne museI stati pod d.
Professor Marsh ma zaklade ociteho sv6-
dectvi udal, ze pfi .dodavkach hoveziho
dobytka tez sc deji podvody, an Sc dodava
Indiantim hubeny texassky dobytek, kite
ry vazi meme, nez iak We smlouve udano.
Krone .oho neschvalnie professor, ably
indianskymi jednately ustanovovani byli
knezi. Pfedn6 zadajf vsechny sekty, i ty
nejmensi, ably byly mezi Indiapy zastou
pcny, zadrnhe nezdaii Sc knezsti jednate-
le ami spnsobli ami dosti poctivi. NJ.
ktefi iednatele mali kazdorotne rnkou
velke sunny penez, jake ma pr. iednatel
red cIoudsky, nimiz ami zachazeti me-
uni pax pry lie pfedpokladati, ze tim
svadeni byvaji nepoctivosti. p. Marsh
nevini ovsem Primo zfcjme ty knezske
iednatele indianske Eepoctivosti, ale
naznacuie to, avsak jiz ma tom jest dosti.
My tenn reverend6m zaiiste nebudeme
kfivditi, kdyz fekneme, ze Indiany sidi a
sebe ma jeiich dtraty obohacuji. Zlod6j-
stvi indianskych jednatelti Jest ma zapa-
de veci prave tax znamou jako zlodejstvi
dodavatelI, nichz pan Marsh soudi, ze
jsou mezi mimi ten slechetni muzoye. Ii.
to ale zajiste tvofi vyminku.
Ably Sc Indiane pfi rozdtlovani potra-
vim snevzpoazeli neboufili, pfivolaii je-
dnatelove nabhz .iednatelny vojsko dali
Indiandm znati, ze to vojsko jest tn pro
to, ably ie pfipade nespokeienosti zkroti
TO- PAX ovsern Sc Indiane spokoji nej.
spatnejsimi potravinami, kdezto agent po
iodine sve tisice shrAbne. - ssf ~
Co pax sc vzdelavani IndianI dotyGe,
tn soudi professor Marsh, ze by Sc NELL 2
Mich yychovati pastyfi, ktefi by Sc cho-
vem dobytka zabyvali. z midland byli
by vytscni pastyfi.' Dosud xanaa Sc jen
chovem kohd. Mnozstvi kohd vsak sva-
di ie zhusta k jvalce. Avsak innoho let
nell desetileti uplyne, nezli divoka krev
kocovnikd (nomadt) zkrotne tax, ze pfi-
lnou k rolnictvi.
Tento lsudek Jest velmi pozoruhodny
Dosayadnl civilisovaui jest nepfirozene.
Kne&sti civilisatofi chteji q indiana,
diyokych ktcoynikd razem ucipiti roni
ky femeslniky. Takovy skok. jest ne
pfirozeny proto SO civilizovani midland
al ma yzacne vyminky potkava s MEDIA
rem. lPrvni stapeh vzdelan osti Jest, jak
mas dejiny civilizace uci, lovectvi; Indi
ane json lovci, json tedy ma prvnim stup-
nj yzdelanosti. Ma druhem stupni stoji
pastyfi, ma tfetim teprve vzdelavatele pa
dy, rolnisi a nas sctvrtem femeslnici.s Pie
chod jednoho druhemu dele SO velmi
znenahla a takfka, nepozopvan6-, India
ne, majili byti vdbsc vzdelani, musi dir
We k pastytstvi byti vedeni. X tomu CT
Ii mela by je ylada udrzoyati ma reserva
s-as III 33 Hfe1. l uXAid sntsyt