Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-02-18
NarOd --- n dGIniCtvO !.

V zivote vefeinem setkavame Sc AZ pfi
lis zhusta 8 svyroky, kter6 ac nePravdivost
iejich ma prvni pohled biie do oci, predce
zen hou2evnatosti zelvy pfi zivote sc u
dr4uji a ne cd sta ale tsic6 lidi, z nich2
mnohemu znacnd mira intelligence media
uptiti Sc, opet opet, iako neiaky cldnek
viry, op6tovany byvaji. Abychom fecenf
pfikladem objasnil, uvedeme n. pr. W.
rok d frazi ,,vox populi vox del" (hlas Ii
du, HAS bo2i) ,narod jest neomylny, pro
to Ae Jest souborem vsech rozumd, vseli-
like moudrousti," a. v Pryni vyrok
znamonG, 20 to co lid "a dobre usoudi,
jakoby sam b0h usondil a elikoz b1h co
bytost ia nejvys moudra jen moudre SOU
dit uzavirati m1ze, ze lid tax ciniti
must. D6iiny vsak poskytuji nam spou
stu dokladd, 20 tlsudek anobo rozhodnuti
lidu nebyva v2dycky moudrt, ale zacastc,
pohfichu, velmi posetilG nasedclch
skodnG. Dnes n. pf. lid pafizsky guillo-
tinuje sveho krale, ktery tech spatnych
byl ten nejlepsi ktery ma ncsteSti ndro-
da bud malo nebo mic vinnen nebyl, ~
ira ale idsa vstfic cisafi samozvanci, KITE
ry prdvem niece pfesily fet6z despotiz-
mu kolem size tehoz lidu ovinuje; dnes
velebi girondisty pro neohrozenost, svobo-
domyslnost a spolu rozsafnost jeiich, a
zytra divym povykovanim vlecc .ie ma po-
praviste, Pov6stny Marat We SVEN caso-
pise ,,Pfitel lidu" posuzoval tax ostfe ten
neomylny lid, re ten ienz zna tyto ieho z
hlubokeho pfesvedceni vyplyhuvsi kriti-
ky karakteristicky lidu. nemaze mu ami
"a zle miti, re mad MIN jen hriizou vldd-
nont "a iediny nozny rozumny spG-
sob vlady poklddal, On Sc tom dpln6
shodoval urvanymi despoty; .ien ten byl
rozdil mezi temito MIN, 20 Jni We & j
n on V prospech lidu hr6zovladu
doporutoval proyozoval. JakGhosi ide-
alniho lidu We skutecnosti ncni; jsou to
lide, nichz ka2dy jednotiyec ma vice me
n6 kfehkosti naruzivosti "A vice meme
ctnosti. Zalezi ma tom, appeluii-li tax
nazyvani vddcove lidu ma ony ancbo ty-
to; prvnim pfipddt obevi Sc nam lid
co divoka Selma nebo sketa povrzeni hod
na, druhem zas co vtelena vznesenost.
Jen ten vidce, ktery obema ciniteli po-
cita, kfehkostmi i ctnostmi ldu totiz,
Jest pravy vadce, pravy statnik, pravy
pfitel a dobrodinec lidu .ien takovy pro-
vede tim lidem n6co trvaleho zdar-
neho.
Jina bezna fraze, jiz vlastne tuto IVA
hu venovat hodlame Jest: narod =
Jest d 6lnictvo. Tato fraze stala Sc
jiz v kruzich delnickych tax beznou, ze
neni temef jednoho delnick6ho shroma-
zd6ni, kde bychom j neslyseli. A ii rec
nici kalkuluji asi takto: d6lnictvo tvofi vet
sinu naroda, vetsina poklada Sc "a ma
rod, jest tedy delnictvo = narodem. Ma
prvni pohled jevilo by Sc toto chatrne So
fisma hotovym vylupkem moudrosti. Ale
ma nestesti jest to ien pouhe sofisma k
tomu jeste volice chatrne. | pfedsylka
PREMISE -, zaverck = konkluse -
jsou nepravy. Pfedne netvon delnictvo
co jista tfida nebo vrstva spolecnosti vet
sinu, "a druhe pax neni vetsina jiz celym
narodem. Co je narodl Skoro Sc osty
chame otazku tn klasti; slovo to (narod)
Jest temef tfetim slovem ustech kazdeho
politickeho socialistickeho fe6nika.
Nicmene naskytuie Sc nam co den pile
zitost pfesvedcovati SO tom, ze kru-
zich, kde osvedtovani lidu jest alfou a
omegou mluveni a rokovani, pave zna-
lost zakladnich pojm1, bez niz Sc zadny
vzdelany clovek neobejde ktera prav6
kli6 veskeremu. vzdelani poskytuje,
temef naprosto sc hazi. Narod jest
dvoji: bud jeden, co kompaktni massa
pohromade zijici m en-, ktery uzsim
smyslu a porovnani iinymi kmeny ma
70 d II o s SO zove, anebo p oliti ck !
c e 9 k, ktery i z vice narodnosti slozen
byti mhze. Mluvime n. pf. o ceskem ma
rodu v Cechach, ma Morave, Slezsku
Slovensku, mluvime ameri ic k e m
uherskem, anglickem a t. d. narode. Ces
ky narod tvofi narodnost jednu jedinou
americky, uhersky, anglicky narod slo.
zen Jest vice narodnosti. Prvni ma te
dy vyznam vice ethnograficky (narodo
pisnyl druhe zas vice politely. Ale
tom onom smyslu rozumime tim vseck