Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-11-11
Narknuti
GrantOvych pribuznych a
privrxencu.

Zprava, ze presdentIv bratr Orville a
ieho soukromy taiemnik Babckock co Gle
move kofaleGniho ringu st-louisskeho v
zlod6istvi cd tohoto pachanem ncasten-
stvi meli, poboufia vefeine mineni cele
zent. Novoiorska ,Tribuna," kteraz jak
znamo presidentov Grantovi a ieho spra-
We mic nepromine, nejevi ochotu zprave
te jen tax zhola uvefiti anebo prayd6po-
dobnost jeii pfiznati. .Neni pravda," pi
Sc tyz opozicni list, ,,ze by narod Spol.
stat6 jasotem takovou zneuctivaici po-
vest svych nejvyssich 1fadnicich pfiial.
On mnohy skutek ieho neschyalil, a 7last
nj strana jcho vzchopila Sc proti tfetimu
termnu. Avsak pres to pfedce neni
nemtize to americkemu narodu pfijemno
nebo dokonce vitano byti, roztrusujeli Sc
o ntm, 70 jest muz nepoctivy anebo 10 tr
pi, ably pod stfechou jeho osnovaly Sc zlo-
d6jske plany. Kdyby nekdy takove ne
stesti tuto zem potkati m6lo, = (objeveni
takove bylo by pravYm narodnim nestes-
TIM - tedy by mtlo nejhlubsi poitovani
i v nejnesmifiteln6jsich protivnicich Gran
tovy administrace, jakoz We vsech, V
iichz prsou vfel6 srdce pro zemi tuto bile,
vzbuditi Rozhlasovani takov6ho nestes
ii m6lo by jen telkrate trp6no byti, kdyz
by mem neizfejmejsi, do oci bijici ddka
zy byly podany -"
Pfisv6dcui ieme Tribune" !" ze by tako-
We odhaleni, jakez co hotovy skutek roz-
hlaseno bylo telegrafem re st. Lousu, me
10 povahu narodniho nestesti. Muscle
by cely americky narod pred tvafi cele-
no umravn6lGho sv6ta hluboko poniziti,
kdyz by SO jeho nejvyssich dfadnicich
ziistilo, &c jsou "a jedno Sc zlodeii pod
vodniky tim nicemneisimi, elm fortelneii
dovedli zdani zvastni cthodnosti 81 "a
chovati Nicmene pokladali bychom ga
nestesti mnohem vetsi, kdyby pouhe
bazn6 pred sv6tovou ostudou vlastnimu
narodu bylo zatajeno, take by vinnici da
beztrestn6 zemi okradati mohli, v6dou-
ce, ze narodni hrdost Ameriky chraniti
e bude pred odhalenm nebo trestem.
Avsak kdyby nestesti takove tuto zemi
potkati melo, pax by nezazluhovali ii,
ktefi mem prvni zpravy podali, zadnou
vYcitku, ale naopak pochvalu naroda.
Eternal vigilance is the prize of libertyl
Kdyby Sc nemel n6ktery clovek jen proto
miti "a schopna spatnosti, ze jest sva-
krem, bratrem nebo tajemnikem presi-
denta, pax by ovsem takove narodni me-
stGsti americky zadny narod nepotkalo
Francouzsky ,,hrdzovladce" Marrat mel
zaiiste mnohe chyby, ale nejv6tsi pred
nosti ieho bylo, &c dob6 vseobecne ko-
rupee, iakaz Sc francouzke republiky
zmocnila, nedivefoval nikomu, = ze iak
Viktor Hugo trefne o nem pravi ,,byl
velke oko lidu." Takovym velkym o.
KEN ma byti We svobodne zemi casopisec
two, jinak nevime k cemu by vdbec bylo.
V6fime radi, ze podezfenl jest zla vec
ze by nemelo bezdIvodne nebo dokon
ce zlomyslDe vrhano byti tvaf zvlastt
tenn lidem, ktefi by nell poctivosti vzo-
rem pfikladem byti. Ale zde naskyta
Sc otazka nalezili Orville Grant, svakf
presidentovi gen. Babcock k lidem tax
katonicky ctnostnym, tax aristidovsky
! nezistn5m, ze by nesmirnym zlocinen
bylo nafkncuti iez cehosi zleho! My
nemyslime. Presidenta Granta Sc vec ta
ovsem do jiste miry tyka. Jsou to pfi-
buzni ddv6rnici Jeho, nichz Sc tax I'll
veci roztrusuji tu name Sc Stira otazka
zdaz on tom niceho nevedell Avsal
ii lice mohou smelei pod jeho mocno1
zastitou hfesiti, mohou Sc ma 1traty obec
. ne obohacovati bez jeho v6domi, "a B
= tax neieden pfibaznych jeho cinil, jes
81 az pfilis znamo. Grant byl by "a ne d
h iste miry cinen zodpovedny, ale pax
neni ami tax nestesti naroda, ale spise n,
o stesti eho, Granta. Narod by mol
n. mluviti o stesti, kdyby pravy jeste "a
tax bezedna spatnost lidi presidentovi n
blizsicb pfisla ma jevo. Kdyby Grant,
}. pfipads, he by SO nafkruti pravdivym {
svedcilo, nafcence nejen osudu jejich p
nechal ale sam jests vlivu syeho uzil, al
%. co nejpfisneji potrestani byli, pax bus
If pied celym svetem stati co mnz obdiv
"a hodne pocestnosti vzorneho vlastene