Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-12-18
DEMOKRATlCKE A NEKTERE

DEMOkRAI1ChE a n NEhlERH
NEZANISLE LISTY .isou toho nahle
du, ze president Grant k novuzvolenl sve-
mu chce rozdmychati nabozenskou ne5Ea-
3elivost. Jeho rec, iiz pred vice tydny
laGl y Des MoinG a niz pravil. ,,ze pflsh
valka, do niz zemG strzena bude, nebude
bojovana o pomezi dvou casti zen6 (sectl
ons). ale nezi osyicenosti vlastenectvlm
z iedne, a nev6Gomosti Il tiandactyem z
lruh6 strany," "a druhG letosni vyrocni
poselstyi, nGinz takovou vahu ma skolnl
otazku klade, svGdGi rozhodn6 prot kato
likGm. President nczatnysli pry nc
mensho, nezli postaviti Sc cello prot-
katolick6ho hnuti, kter6 We Spoj. statech
veIkych rozm6rd nabylo, ably Sc po treti
dostal do Bil6ho domu. Jezto East sekcl
oneni (nezi seyerem a jihem) iiz utnch-
la nelze il tedy vice We prosptch ctiza-
dostivych zan6rd presidentovych vyko-
fistiti, rozdmychuie zast nabozen8kou,
one mnobem strasn6isi a zhonbn6isi. Tax
vyiadfA SO sam Pendleton, ieden 2 yidcd
demokracie
Die naseho nahledu tomu talk neni.
PfednG neni zist6no, re Sc Grant uchaA
o tfeti nominaci = letosni poselstvi .leho
spise tomu odpcruje, nebot n6m Grant
0 poslednim IN poselstvi a SVEN n a.
stupci mluvi =, ga druhe ma to demo
kraticka sn6movna poslancG upln6 mo-
ci svG pfipadt, ze by Grant V skutku ma
tfeti termin pomyslel, katoickou otazku
naprosto odstraniti pfijmutim Blainova
dodatku, kter}z lepsi form6 tot6z obsa'
hue, co Grant posestvi SVEN navrhuje.
Unit pax feceny dodatek:
,Zadny stat neusnaSej Sc zakon ech
zavadeicich nabozenstvi neb0 zamezull-
cich (pfekazejicich) svobodne jeho Wy
znavani nebo vykonavani; zadn6 penize,
ez vynesly dane Ma vydrzovani syobod-
nych skol ulozen6, aniz takoy6, jez. k to
| nu tlceli ntiakeho vefejn6ho fondu wa
ty byly, aniz obecne pozemky k ucell to-
| mu (svobodnym skolam) vtnovan6 smi
u6kdy pfijiti pod sprawl moe n6ktere
nabozenske sekty, aniz smi penize to
| nu tl6eli venovan6 mezi nabozenskG Sc
kty nebo vyznani rozdeleny byti.'
Namitka, ze takov6 zakonodarstvi kon
gresu nepfislusi. t. j. ze by Sc pfijetim do
datku Blainnoya jista prava statd porusi.
la, Jest licha. Jakoz mdze spolkoya moe
pfinutiti staty, ably poskyty obcantlnl
rovna prava obtanska a politicka, rovn62
tax maze pfimtti je, ably kazdtmu dittt
poskytly pfilezitost vzdtlani We svobod-
nych vseho sektarstvi prostych skolacl
jakoz ably pence statnich nepodporova
| ly sektafstvi. V tom nevidime zadnG "a
sahani do pray statd aniz n6jak6 nebez
peel, federativni zfizeni republiky ohroza
| iici. Pakli Pendleton a JIM (lzkostliy
strazcove svrchovanosti statd n6co tako
v6ho piedstirai, nemysli to zaiist6 do c
praydy. Pravou pfitinou, proc do doda
llu toho kousnouti nechti bude asi bazel
ioich, ably 81 to katolickymi volici ne
zbryndali. Nebof kdyby Sc melo kon
gresu upfiti pravo zabraniti, ably staty p'
nize pozemky poplatnikd ma vydrzova
nj ncsektafskych skol ustanovene sektan
nezasantrocily, tedy bychom dasledn6 ST
. tam pravo podporovani sektaf8tyi ODE
u nych pen6z ptiknofuti museli. Nebot |
u mali spolkoya vlada prava statdm nee
zakazati, vyplyva toho samo sebou,
staty mali pine pravo to n6co 0 ucini
Je ovsem pravda, ze dstavy t6m
, vsech statd podporovani sektafsky'
skol penez statnich zakazuji. Ale cel
e americti politikovG nelson schopni, kd
ez ide ziskani hlasd. A iak snadno lie us
ID vi statni cbejiti? Zajist6 lnnohem sna'
/ n9ji nez ustavu spolkovou.
A pax v6c ia netyka Sc pouze katoli
Ike sekty; vzdyt protestantske usiluj
N zmocn6ni Sc svobodnych skol. UAvi
v bible vselikych modified pfemnohy
ge- svobodnych skolach jest toho ddkazem
S. Co Sc druheho navrhu Granta tyce,
ne by clrkevn jrn6ni podrobeno bylo di
lei tyka Sc rovnou merou vsech sekt, pro
Wy stantskych katolickych, a obou st
dr. se'zrnene tstavy 1naseho statu ' to
So snyslu tuba opozicc cinila. Ano, j
Wy protestantske sekty neimene pet Sc
Jlo vseho cifkevniho jm6ni vlastni, stihl'