Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-03-06
SyObOda SvGdOmi
Ease We Spoi. statech strasi.

y u L
ne ma cele posledni vile ieiich. Nediv
me Sc, ze die teto analogue nabozenska
svoboda ii svoboda svedoml obcas 81 "a
strasi - nebof ma tomu totez prayo,
jako ona strasidla lidskd, protoze Sc JEFF
posledni vile az dosavade nikterak nevy-
pnila. Posledni vile jeji vt6lena sice do
tlstavy t6to zemG stala sc tedy zaklad-
MIN jejim zakonem. Ale tim jest pfedce
ien vice ma papife nez v praksi, nebof co
chvili vyskytnou Sc smelci, ktefi j nese
til a zarputle V bdto slapaii. Tato~ po-
sedni vile jeji zalezi tom, ze nikdo lie
ma byti nucen nebo pfidrzovdn, ably
pfiein6 nabozcnstE v6fil, co svedomi
pfesvGdceni jeho Sc pfici co hlonbi du
se zavrhuje. Jakoz nema nikdo pravo
nutiti mne, abych vefil katolicke clan.
ky viry, kdyz isem protestant, prote-
stantske kdyz jsem katolik, kfesfanske
kdyz jsem Gid, mohamedan nebo buddhi-
sta, rovntz nema miti nikdo pravo multi
mne, abych v6fil osobnihos. .bofa, kdyz
isem desta die smyslu Palma nebo VOL
taira, anebo attheista ci neznaboh die
smyslu Strausse, Buechnera, Bradlaugha
Underworld anebo Smetany. Clov6k We
ii icn to co mIze, co nemize v6fit never
a nuti-li iej nekdo k tomu, byf to byl j
sam stat, dopousti sc ma mem nasili nici
tim svobodu svedomi, svobodu nabozen-
skou, iiz ma zde kazdy ma papife zaruce-
nou. Zkusenost pfemitanl davno jiz
mas poucili, ze nabozenska vira necini
vzdycky cloveka vzorneho muze. souse-
da, ohcana, otce, manzele a t. d., ale 2e
clov6k nejsilnejsi viry mIze byti neikfeh-
ci, neichatrntisi morally. Ma sta do
brych katolikd. protestantd, zid1, moha-
nedand rozlicnych yer vyznavacI mu-
selo nasledkem 1plneho nedostatku mo-
ralky byti ma hrdle nebo svobod5 tresta-
no, kdezto ii nejrozhodneisi neivykfice-
n6jsi bezverci a atheist6 co ozdoby Glove
censtva jsou oslavovani a velebeni.
Clov6k by myslil, &c Americe, re-
mi k jejiz skvtle budoucnosti polczili "a
klad prav6 takovi bezvGrci, neni k IVA
ham tohoto spGsobu pficiny, ale mylil by
Sc. | zde ieste cas- cd casu svoboda svt-
domi ST zastrasi, az mraz cloy6ku vjede
do t6la a = krev do hlavy.
! Nedayno nepfipusten Novem Yorku
clovek k pfisaze, protoze nechtel vyznati
viru boha bohem Sc zapfisahati, Y
n6j znevefi. Define tomu, ze by
byl ten ,,neznaboh" fekl soudci, ze bo-
ha vefi. Byl by tedy boha 81 wal "a
svedka, ajelikoz srdci SVEN boha neu-
znavd, byl by 81 bral "a syedka kohosi,
jenz pro n6ho neexestuje, t. j. byl by Sc
dovolaval svedectvi - nikoho nebo nice.
no. Tim byl by oklamal soudce, coz die
zakona jest zlocin; spolu by tim pfisahu
v lehkost uvedl, coz jest pfestupek prot
mravnosti. On ale, nechteje Sc co pocti
w mravny muz ami jednoho ami druhe-
no dopustiti, vyznal, ze bytost niz neve
ri, nemdze "a svedka volati "a to ne
byl k pfisaze pfipusten, cimz sv6dectvi
jeho, iakkoliv dilezite, bylo zmafeno
Define tomu, ze by ma jeho sveuectvi by
10 zaviselo odsouzeni zloeince anebo osvo
bozeni cloveka nevinne obzalovaneho
kdo by byl "a jedno nebo druhe zodpovi-
dal! Zajiste ten predpotopni bigottn
soudce, ktery nechtel pfisahu ci lepe sve-
dectvi bezv6rce atheisty pfipustiti. Tin
Sc jiz nabozenska pfisaha poraA 1plne =
nehlede ami k nedstavnosti JEFF, nehled
ami tomu, ze nikdo nema byti nucen
. ably nektery clanek viry nabozenske Wy
znaval. Ale tim porusuji Sc jeste jim
zakony. DIE obecneho zakonnika jes
kazda bez1honna, pficetna jisty vek dc
sahnuvsi osoba opravnena vydati svede
ctvi pied soudem. Ale kterak je ma w
dati, kdyz soudce il mutt svedectvi odpf
sahnouti die formule, jez Sc pfidci svedo
mi iejimug Tim prave JEFF pravo svede
> ctvi vydati Sc mari zakon dotJcny tax
10 tez.
Vsak ale name tn jeste jiny zakol
ktery Sc tim nakfivuje Pied zakonem
soudem jsou 81 vsichni lide rovni. A
pro pana, kde jest ia rovnost, kdyz nezn
) bob, iehoz svedomi neni zvetrale der