Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-13

zhache ullre. NoVe huynl zasCaVl
Ii latkafi tkalci, ktefi tydne ami 2 I'll. ne
vyd6laji, praci. V brn6nske tovarne
ma sukna ,,bratfi SchellerI" zastavilo
pred n6kolika dny 100 tkalcd prlci. T.
davaji, ze nebylo vyhov6no iich pozaday-
ku "a zvyseni mzdy. Fabrikant chce tn
zalezitost pfedlozit zivnostenskemu SOU
du, jelikoz mnozi delnikG opustili tovar
nu, aniz by byli sv6 kusy dod6lali. -
z Meklenburku Sc pise; PIE zednikd
tesatd byla vyvolana berlinskymi La
ssaleisty. Tovarysi pozaduii zkraceni
pracovni DOLBY celou hodinu, kdezto
podnikatele tomu Sc opiraji, tvrdice, ze
pred nedavnem zvysili mzdu 2 tolary
zkratili pracovni dobu p6l hodiny.
Stavka Jest dosti vseobecna, ielikoz re 200
d6lnikd stavebnich pracuje toliko 18. X
provedeni praci zednickych tesaiskych
zfidili 81 tovarysi pisarnu, kteraz odporu
Guie Sc obecenstvu novinami- Toto move
zavedeni, jimz chce Sc stavu pomoci k W
sledku, sjednalo 80 z onGch 200 delnik6
skuteGne zamGstnani. o iine stavce
dochazi zprava Roztok (pti mofi baltic
kem). Vsichni mlynafsti zastavili tam
dilo, zadaiice neien "a zvyseni mzdy, ny
brz ably pfestalo w seredne ntykani"
jim Sc strany mistrd. Mlynafsti nechteji
zdstati tom pozadu "a chasou feznickou,
kteraz to uz prosadila budou pry mi
strdm ,,take vykati" - Konetn6 Gil
strove pokusili Sc d6lnici tesafsti zayede
nj 10hodinne prace pro cas- letni, ku kite
remuzto pOzadavku odpovedeli ale mistti
zastavenim tesafskeho dila.
Nrasda nd5osensk6 silen0sta. K do
plneni zpravy 0 krRt6m zavrazdeni ditek
Jihlave, sd6ujeme jest6 tyto podrobno
sti. kdyz otec ODE ditky hrdznym sp6-
sobem zivot pfipravil, pokropil mrtvoly
iich svecenou vodou, rozsyitl svetlo "a
dusi6ky zavfev dvefe, odesel domu.
Nejprve vessel do hostince pax Sc ode
bral do stfelnice, kde prave tan6ili. Nj.
kde SO mu vsak dlouho nelibilo. Ma zpa
tecni ceste dom6 potkal ponocneho. To
mu Sc sveril, &c zavrazdil ODE sve ditky
prOto chtel. aby no zatknul Ponocny
vsak myslel, ze ma pred sebon opilce a
Proto no napomenul, ably sci ztichl do
md. V utery dopoledne byly mrtvoly
ditek soudn6 ohledany, Gemuz nelidske
ho otce pfivolali. kdyz mrtvoly ditek
svych spatfil, potal bedovati: ,,Bo2e, CO
jsem to uGinil." Tehoz dne odpoledne
4. hodine byly mrtvoly ditek "a hojneho
iltastenstvi soucitneho obecenstva pohfbe
ny. Nelidsky otec chtA Sc take pfi po-
hfbu suGastnit, COZ mu ovsem dovoleno
nebylo.
Dokondno. Ma Tatrach zaietel vgkfik
bolu, ale bolu tom Jest tolik odhodlani,
ze nebude nasilnictvi madarskemu volno
tom tichu. kterez mezi horami sloven-
skymi zavedli. Cht6li mit ticho hrobu
a sirocina jejich pracovals zhurta, ably IN
razela hlavy veskcrych zievdslovanskeho
zivota narodniho; nuze nyni jest vykona-
no, take ,,Matice slovenska" itchy to spo
lex literarni vedecky, male to vydani
,Matice ceske" Jest rozpusten a zakazan
tim skacena posledni skromna budova
slovenskeho zivota V ten hrob, kteryz by
la svefepost madarska ustlala slovenskym
gymnasium. Mad timto hrobem tfepeta Sc
liz jen skromna korouhviGka slovenske
znrnalistiky, ale i do te pere vichr Pile
menne taste mafarske a mic neni zaru.
kou, ze zerd jeji nebude zlomena. Coz
Jest tlstaya madarska, coz isou zakony IL :
herske, = ty plat jen pro Madary; co
Nemafar, to nenl statnim obcanem, kdy
rozdavaJi Sc prava to ien poplatnfkem
a nucenym vojakem sluzbe madarske.
Slovakd neni ia uherska zeme, jejich ne
nj ia stara koruna stepanska, oni sou jen
bezvolnymi zoldaky madarsk}ch panI.
Vsak fekl to ministr Tisza, kteryz Jest
yteleny madarsky chauvinismus, ze neni
v Uhrach jineho naroda, nezli mafarske-
ho, re ten, kdo odvahy ma hlasit Sc "a
pravo pro ostatni narody uherske, propada
- trestu. Neptejte Sc proto po ddvodech
rozkazu, kterym rozpusten byl chudicky
ntulek slovenskeho ziyota, Madartim sc
tax uzdalo oni iej uslapli. Oni chteji
re Slovenska miti hrob, ma nGmz by "a
zelenal Sc svezi zivot madarsky. Ale df
slevenska jedna bae, ze trava mad hro.