Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-07-08

hULOithc, shIE HH skIZ lGZOVllSIplln pro
dchle ovladane, ma byti heslem po
vinnosti kazdeho osviceneho svobodlfe
kazdebo vasteneck6ho obcana teto zeme
ut jest demokrat nebo republican, NEST
sky radni nebo ien obyGejnY tlovek, Wy.
davatel nebo odb6ratel novin. Nebot ie
az nazbyt znamo, &c uGeni te cirkve We
vSeln pFci Sc st6zejnym politickym za
sadam, ma nichz tato republika odbudova
ma. Tia cirkev neipredn6jsi reprcsen-
tanti tlumocnici ieii prohlasuji ma pr
revoluci "a dilo satandse rcpnbika ma
80 revoluci d5kuie bytnost svou; oni zatra
cuii ma prosto V o b o d II, jiz americky
narod onou revouci sobe dobyti chte a
dobyl ktera jest podstaton teto republi-
| ky. Ia cirkev nema ucelI nabozenskyc
nebo mravnich, ale politickych vsechna
snaha, vsechno konani .eji cell k uchyace
nj politicke moci nadvlady. kde teto
moci nema, iako Italii nebo N6mecku,
tam kfici, Re jest zkrdcena pravich
svych nedotknutelnych, ze il vlady ii
tertovi liberalove utlacnii, prondslednii a
zniceni ieii ukladaji
Tytez cie, jake Europe netterych
jihoalnerickych repubikach, ma pr. Ecu
adoru, sleduje zde We Spoj. statech, kde
il 1plna politicka svoboda az pfemrste
ma snaselivost AmerkanH yydatn6 podpo
ruiz. Pred sto lety byi by Sc katolieti
knAzi We Spoi. statech dali ma prstech
spocitat, dnes Jest mimi zaplavena celia
zeme, takze m6stecka neni, kde by neby
10 katolckeho duchovniho a kostela; pied
padesati lety nebyl snad nez .iediny bi
skup katolicky zemi, dnes ale ma tn
katoicka cirkey jednoho kardinala, ktery
jest vice politely m nez dnchovnim
zastupcem pape2e ieho cirkve, asi pet
arcibskupd neim6ne tfikrate tolik BIZ
skupd.
Cirkev ta zaklada sc ma nevedomosti q
zada slepou posusnost. lrcane, Nemci,
Spanelove, Francouzove, Cesi vGbec
oni pfist6hovalci, kteti jsou neimen6 vide
Ianym zivlem tohoto naroda, jsou hlavni
silou te cirkve. Glovek nevedomy byya
poslusny, ielikoz samostatn6 souditi a
lednati neumi; on necha mysleti a iednati
"a sebe kn6ze, nemz spatfuje iakousi
posvatnou osobu, ktera vsecko lepe Vi
vsecko lepe dovede, jelikoz bGh ci Ouch
sv. vice milosti sye ma nj vylyva, nez ma
oby ceineho smrtelnika. Neyedomost jest
pfedni podminkon slepe viry, tato otroc
k6 pos!usnosti vsecky til = neyedomost
slepa vira a poslusnoet podmiHuji
knezoyladu.
Z toho zajiste vyplyva, ze ia a takova
cirkev samu bytnost repnbliky nasi pod
ryvati nebudeli SO proti nj z druhe stra
ny pracovati, j i podryti musi. Z II ho
tez samy sebou vyplyvaji povinnost osvi
cenych vlasteneckych obcanG.
Tenn povinnostem ale ncdostoji, kdo isa
drive zakladatelem prvnim pfedsedon
neverecke ,.Svobodne obce' rozsifova-
telem neverackych Zdrdbkem psanych
knizek ,,Matice svobody", venovan6 ICES
kemu narodu Americe "a svobodu du-
cha rytifuiicimu' - katolicke zabavy a
yflety navstevuje n s velebnymi pany
daverne obcuje. Vsadime Sc, 70 jeste
pred dv6ma a mnohem spise pied tfemi
lety tentyz pan prvn ma takoveho svo-
bodafe co odstepence, muze bezkarakter-
niho nebo zradce by Sc byl vyfitil. Cd te
doby Sc easy zmenily. Syobodna obec
hlavne vinon tehoz pana praskla, svobo.
dafstvi MIN samym velke casti v nevdz
most uvedeno, silky svobodafi zde mora
lizovAny 81 V zmatek nvedeny zajmy
svobody dnchovni nstoupiti musely pro-
spechGm osobnim. Pan ten poznal, re II
strany nasi nenalezne tfebas egyptske
hrnce masa, ze tn tfeba spokoiiti Sc vedo-
MIN prospesneho .pdsobeni zhnsta
krusneho trudu. A proto convnul ably
pfebehlictvi jeho nebylo nahle tudiz ma
padne, couval ponenahlu = az SO konec-
ns docouval na katolicky pic mic, kde
snad kslportovaI -iiz fecenou ZdrHbko
vo ,,Matici svobody" anebo - 6emuz by
chom drive uvetili, vykladal velebnem
PAM, ze ii svobodafi nelson tax Eli a zc
nektefi mich "a katolickon pflzeh 81 zfe
teln6ii "a katolicke hlasy jsou hotovi pro
dati podobne Esauovi "a misn cocky -
4fsve svobodafske prvorozenstvi.