Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-30

spusobem umelym ave mysl vyraDeh lze;
JIM spokoiili Sc um6lym deanim GervI
iinych mensch zivocich6 mase, mouce,
syru atd. Podobne nauce howell Need
ham, anatom l6kaf Londynsky, Button,
neivymluvn6isi utenec francouzsky sve
DOLBY a. m; j.
V IS. stoleti nabyl spor pratvofeni
mezi pfirodozpytci yzniklY zaiimavosti
tim. ze Sc vyhradn6 ma poll drobnohled-
mem pohyboval. Pfistroiem zv6tsovacim
vzdy vice Sc zdokonalujicim, pozorovany
zahy zvifatka, iez mela primer 0'0O1mm
a jichz tedy V jedine kapce vody Gak O.
wen tvrdD as 500 milioni pohodlne ziti
m6ze. Drobnohled pax byl ob6ma spor.
nym stranam velevitanou zbrani. Ia ne
dlouho objeveny organismy live i tam,
kde podle nahledu iednech vselka lina
moznost vzniku krone pratvofenim ma
prosto zmizela. a naopak yypatrali JIM
badatele drobnohledem pro tyto prama
l6 ivory a rostliny patrne ieste zarodky, va
iGka a vytrusy co zaklad pdvodniho ie-
ich zivota a vyvoie. Needham ial Sc
ma sklonku minuleho v9ku dovozovati, ze
i V nadobach tax tesne uzavfenycb, ably
vzducb do Mich proniknouti Eemohl -
naplnimeli ie tekntinou lu6ebnicky zvlast
ptipravenou vsech zfeimych zarodkd a
1ivych organisma dpln6 postradajici = po
n6kolika dnech zvifata rostliny Wink
nouti mohou. Tim Sc theorie pratvofe-
nj stala ji2 V u6en6m sv6te jaksi nezyrat
non pravdou. Jediny SpaIlanzani, mu4
po cele Italii prosluly, medal Sc odstrasiti
cd myslenky, ze pfedni pfitinou organic
keho ziyota isou zarodky rostlinn6 1.-Two
cisn6 v podob6 vaiicek a yytrusd ' teku-
tine vzduchu hoin6 SO nalezaiici. .
tom Sc drobnohledem ptesv6dcil stal sc
tax iedinym prvych zakladateld novel
sich theorii bakteriinich.
Il. 1862 uvefejnil Pasteur svoie poied
nani iez nauku pratvofenl znicovalo,
lespoG potud, pokud il pfirodozpytu
chybn6 rozumeno bylo. kde sc jeste ny
nj praplozeni mluvi, dluzno slovu tomu
iinak rozumeti, asi tax, .iako V pojednani
zivote hlubinach mofskych pfede-
Stem elsie Osvety, kdyz tam povstani
bathybia praplozenim rec byla. Pasteur
nebloudi labyrinth melkych theorii, ne
unika myslenkou nj soudern DO krainosti: ::
ueeni ieho ma pevne zaklady spo6ivajic
ma Acknowledgment vyzkumech dokaza-
nycb kazdemu zfeimych. Seduie bys
trym duchem svym veskere pokusy bada
teld dtiv6jsich, poznal Pasteur chybu, kite
ra cel5m sporer Sc plouzila. Neidfive
podnikl move zkousky Sc vzduchem. ieiz-
to IN iasneho dne slunecniho We sv6tnici
pozoruieme, an Sc paprscich tfepeta, ia
koby se.v ntm drobounky prasek pohy bo.
val. Prasek ten vibec sluneGnim sluie a
take ma nejvyssich kopcich nalezen Jest;
kdysi pfirodozkumcIm zaydal pfieinu k
domtnce, ze podobny prach ie We vsech
prostorach vsehomiru rozptylen u mife
tax znaene, ze z neho planety a iina tele-
sa nebeska pdvod svdj vzrdst berou.
Vyskumy Pasteurovymi ziisteno, pred
ne ze We vzduchu koluii teliska nenepo
dobna vytrusu a semeni rostlinnemu, ia
koE vajieka nalevnikd; "a druhe re te. .
kutina, iez by svym lucebnim sloncenim
zvlast6 zpdsobilou byla ziviti lstrojne by
tosti, teto ylastnosti tehdy pozbyva. kdyz
sc ma jisty stuph teploty zahfeie a cd
vzduchu ynejsiho lu6ebn6 neeisteho odde-
lena a uzavrena zhstane. Zrusiii Sc ysak
toto odlouceui, pustili Sc k nj obytejny
vzduch, probudi Sc nj brzy ely zivot
bezcetn5ch nalevnikd.
Pastenr dokazal, ze tekutina zpnsobila
ziviti dstrojne bytosti, jsouc uzavtene
lahvici az ke stupni varu rozehfata, Vast
nost zivotu organickemu nezbytnych ne
pozbyva navzdy, pax, ze pouze vniknu
tim eiste no vkduchu do takove lahvice ii
vot organicky k move cinnosti Sc probou-
ri. TAX proskouman jest vzduch rozlic :
nych krajin a vysi shledano, ze ne ysec
ky vrstvy steine mnozstvi rozlienych "a
rodkd chovaji, ano &c nektera mista teze
vrstyy vzduchove jich uplne prazdny
jsou, obydlen jest drobnohlednym tyor-
styem rostlinstvem bud zivym bud iiz
pomfelym. Ale nejen prach, nybrz i
snih dest pfechovava pestre druhy orga
nismi.