Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-08-03
Andrew johnson.

tenn: Andrew Johnson, ranen byv pa
tex ma jednu stranu tela mrtvici, zemfel
nasledujiciho dne sobotu dne 81. Ger
vence, stafi 81 let, IL sve dcery okre-
su Carter We state Tennessee. Snad ne
bylo vefejneho muze, ktery by 81 byl We
vefejnem postaveni tolik nepfatelstvi spd-
sobil, jako Johnson. Velkou cast nepfa-
telstvi zavinila vasniva umlnena eho
povaha i neni divu, ze protivnici jeho 8
rovnou nell vetsi vasnivosti nan dorazcli,
az iei posleze pfece udolali. On byl zosob
nena ,,my policy" - t. j. on chtel vsecko
podle hla,y sve spravovati provadeti,
maie pfiisnou sebeddveru pokladaje sc
mnohych vecech "a neomylneho. John
sonova yasnivost a uminenost objevila sc
v 1plne sile, kdyz Sc jednalo 0 znovuzflze
nj jiznich stat6. On byl co neirozhodneji
pro politiku smiru, kdezto kongress, V
n6mz republikane pfevaznou vetsinu me-
Ii, stal ma tom, ze by takova politika vsec
ky vysledky obroyske valky obcansk6
Dive nebo pozd6ji zmafila z te pficiny
byl pro rekonstrukci, jak potom provede
ma byla. Ze Johnson nasledkem umin6-
nosti vasnvosti sve s kongressem row.
n6z ueustupnym do tuheho sporu pfisel,
ktery vrcholil obzalobe jeho co presi.
denta, jest az nazbyt znamo. Rovnez je
znamo, jak nesmirne V obecn6 vaznosti
klesl. Kdyz 81 tenkrate vyiel ma cesty
po Spoj. statech, davano mu vsude cd re-
publikand ma jevo neihlubsi opovrzeni,
Cleveande ma pf. pokfikovali ma neho
kluci posmesne tropili 81 neho surove
zerty. Nicmene vsak mad hrobem jeho
zmlkla stranicka vasen a zarmutek, ien2
Sc We vsech politickych oboanskych kru
zich 1mrti jeho jevi, dokazuje, ze nehoz
tik musel b5ti muz znamenity, byt by sc
byl "a zivota sveho mnohych dopustil po
klesk6, nicbz n6ktere, jak nyni osv6dcr
e Sc, ami pokleskami nebyly.
Nejpozoruhodnejsi kazdYm spGsobem
jest, Re Andrew Johnson z nicoty az nej
vyssl hodnosti Sc dopracoval. On narodi
Sc r. 1908 Raleigh, S. X. Jsa ctyry le
ia star, ztrati' otce sveho; co desetilety
hosik byl dan ma krejcoyinu, pfi niz al
do r. 1924 zdstal. Az dotud nedostalC
SO mu ami nejmensiho vzdelani; on san
od sebe musel nauciti Sc cisti.
Kdyz Sc vyucil, odebral Sc do st, Lau.
rens Court House, kde dve leta krejcoval
sdileje vytezek prace sve Sc svoji stafit
kou matkou. Pozdeji pfesidlil Sc d.
Greenvillu, kde taktez femeslo sve provo
zoval spoluobcand vaznost 81 dobYval
Zde SO tez ozenil. Jakou d6veru uct'
spoluobtani svych tim casem iiz pozi
val, vysvita toho, ze byl V naslednjicic
letech tfikrate volen "a obecniho starsih
rovnez tfikrate "a pfednostu ci mayora
V letech 1885 opet r. 1889 zvolen by
do statniho snemu 1910 "a volitele pre-
sidenta (elektora). Cd teto DOLBY veno
val Sc vyhradne po)itice to takovyr
dspechem, ze byv dive volen do statnlh
senatu potom po petkrate do kongress
zvolen byl, kde brzo co fecnik vyniknu
: on n. pf. byl rozhodne pro pfivt6leni Il
. xasu, tehdy mexickeho, zastaval SO vale
nych opatfeni presidenta Polka a dob.
!. 81 velikou zasluhu pozemkovy zako
(homstead law. Po vyprscni poslanecl
lhIty zvolen byl po dvakrate "a guverl
ra Tennessee r. 1857 do spolkoveho 6
natu, kde az do r. 1868 vytrval. Jel
prudka opozice prot odst6peni iihu
datne podporovani narodnl vlady - j.
casti narodnich dejin. X. 1862 ustano
iei Lincoln "a vojenskeho guvernera IL
nessee. r. 1864 byl navfzen zvol
!, "a mistopresidenta po zavrazdeni Lii
ne colna stal Sc nejvyssim hodnostou teto
publiky - presidentem. 20 nasledov
10. dotceno svrchu. Letos zvolen phi pa
satem hlasovani, vzdor jizni aristokra
ktera Jobusona nenavidela, do spolko'
g. no senatu, kde mel jedinou pozoruhod1
- rec louisianske zalezi.osti, niz prud
jak jiz spdsobem jeho bylo, ma Grant
republikanskou vHtsinu dorazel,
Jeho nezistnost, nezlomna poctivo
upfimna snaha prospect zemi json p
nosti cd nepfatel jeho uznane.
str.