Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-05

Toto uGeni ukazalo Sc bludnym byti, a
o to ma nejv6tsi zasluhu Herbert Spencer.
On vytknul vysvetlil pom6r t6la dusi
dokazav, 70 zdrav6 t6lo jest nutnou pod
minkou zdrav6 duse, a 70 vsecko ma sv6- |
Is, duse, clov6k, vlada ponenahlu a po-,
stupn6 Sc vyvinovaly a vyvinuii. On
ptenesl hledist6 novoy6klho pfirodozpyt-
ce ma pole badani flosoiickeho zvratil
zde vyplel nejeden oblibenych
rozsitenych bludG, najm6 ohledem k
dusesloyi. Tim ovsem tnul do ziveho a
stournul do hnizda vosibo Nebot dosud
n6m tax jak jest pred malo tisici lety
vytvofcno bylo, ucenim Spencerovym by
la svrchovane ohrJzena. Nemene byla
ohrozena vira, ze clovek byl dokona
YIN, ale behem casu p6vodnimu clov6ku
zpronev6fil Sc. Tat6 ylra Spencerova
zasada nemohly vedle sebe obstati, bud
bylo iedno nebo druh6 prav6. Spencer
a MIN celia fada utenc1 dokazaii ma
raznych pohch vedeck6ho badani, ze
zdsa a d a o vyvi n u jest prava. Po-
slodni dobou hlasi Sc k nj celia fada dir
v6jsich odp6rcd, nebot dIkazy a doklady
v6deck6 Sc mnozi. Zajist6 ze rozumnejsi
Jest ze vice tlt6chy spociva myslenco,
ze Glov6k opice druhu vyhynuleho Sc
ma nyntisi stupeh dokonalosti vyvinul,
nezf ze z and6la bohorovneho klesl az k
bytosti tax nedokonal6, jake Jest pres
vsccku dosavadni vzd6lanost a vyvynu-
tost svoji pfedce ien dnesni Glov6k. Y
prvnim pfipad6 zbyva nam velmi pod
statna nadeie, ze Sc vyse a vyse vyvijeti
budeme, ze k vetsi dokonalosti vyspejeme
kdezto pfipad6 prvnim nam nezbyva
noz tGsiti Sc uGenim kfestanstvi = te-
lesn6m mrtvych vstani, COZ zajiste pro
cit6mu rozumu lidske nu Sc naprosto phi
: Gi.
Herbert Spencer ziskal ST tomto sme-
ri GloyGtenstvo zasluhu nesmirnou, i've
da mysleni ieho kolel rozumovou, pri-
rozen6u iedin6 pravou A proto jeho
, soustava tilosoticka musi pfetrvati ysecky
poyetrne fi0sosotcke soustavy nemecke,
kter6 jsou po l.ejvice spekulacemi vetrn
a do yGtru osnovane. Filosotie eho ma
podstatny a vtcny zaklad ~ sice redy
pfirodni zkusenost. Spencerism ncni
pouhou zaporou (negaci), on nepopira
pouze jine soustayy tilosoticke, ale budu-
ie filosoiii novou, tilosoti kladnou ei posi-
tivni, proto zaslnhuje vsim pravem jme
ma p ositivismu.
Herbert Spencer narodil sex Angli-
cku 1878. On neni uGencem obecnenl
smyslu slova toho, nebot nevystudoval "a
dnou universitu, ale vzd6laval Sc pro inzi
nyra. Filosohckeho pfirodovedeckeho
vzdtani dobyl 81 sam - on jest tedy '
tomto vzhledt uplny samouk. Spen.
Ger jest stary mlAdenec, ziiici ma sam6m
obyodu Londyna, ve yenkoyske jeho ca
sti. On jake y6tsina anglickych spisova
tell Jest clenem klubu zvaneho Athnena,
, um. Jest spdsobd uhlazenych, pfisne Sc
: tri mrav zyyky vzdtlane spolecnosti
/. tvare jeho jsou Geryen6, krok hfmotny
>. sv6dGici o telesnG sile. Pravdymilovnost
J. lez dyse z jeho spisd, prosvita re vsecl
"a ieho SLOW. Mluvit plynd, ale jistou va
10 znosti a jest patrno, ze chce ably slova je
x no byIa pravym odIeskem jeho mysle
+. mex. Y sonkromi jest sdilny velmi O.
!, chotne vysyetli tazatei kazde temn6jsi
= zahadntsi misto We spisech jeho.
Clankem tim neminiIi jsme ami popsa
!; zivot a plsobeni Spencera, aniz podati 2
= vrubnou uvahu 0 spisech jeho, lee jen Ct
mare blize MIN seznamiti, ano Sc imen
>; jeho zhusta V casopise nasem vyskytujc