Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-03-09
Charles LyeIl.

nejdGleziteisim vedam. Kazdeho proci
tlejsiho cloveka zajistemkusi zaimati Sc
znani tltvaru zeme nasi, slozehi ieii de
jim .ieIiho vytvofovani pfetvofovani Sc
Jest clovek sam plodem zeme, ona jes
matka jeho. Jig tuto pokrevni pfibuz.
most musi pobadati jej, ably matku plodi
telku svou blize pravdiv6 poznal. Ze.
mezpyt odkryl take cloveku nejen dtroby
a vrstvy zemske, ale prvni pocatky bylir
stva, zvirectva ano sameho clov6ka. Kde
pfestava psana historic Gloveka, tam
.sme odkazani ma badani zemezpytna
6tera pfetrzenou nit kulturni historic Glo-
v6ka navazuii. 0 praclov6ku nabyvame
jedinych zprav re zemezpytu; pfirodni
dejiny sledovati nusime az do dtrob ze-
me, kde nalezame kostry, zkamen6liny
nebo otisky pred tisici lety jiz vyhynu-
Iych zvifat bylin. Zem6zpyt porazil
nadobro dGtinskou, neiapnou bachorku
biblickou stvofeni sveta, dokazav, 2e Sc
zem6 nase ponenahlu cel6 eony veki
tvofila vyvinovala sama sebou a sama
re sebe ze tedy nebyla stvofena v sesti
dnech tvirGim skutkem Boha; zeme-
zpyt dokazal, ze ma pr. nejmladsi vrstva
zemska, tax zyane alluvium cili naplava,
ktera vodstvem zp6sobena jsouc nyneisi
4. Ill, -
starSi Jest nezli bible biblicky svtt ze
We spodnich vrstvach te naplavy ano V
samem diluvin, tedy jeste mnohem hlou-
beji, ba az phi samem kfidovem dtvaru
nalezeny isou stopy cloveka, takze clo-
vek jiz mnoha tisicelet ma zemi byt9val,
kdyz 81 Bah vzpomel stvofiti svet.
Zemezpyt rozfcsil take otazku stair po-
kolen lidskeho, tim zasadil autorite bi
BILE druhou ranu smrtelnou. O tuto We
du nejvetsich zasluh tomto stoleti .dobyl
81 nadepsany sir Charles Lyell, jehoz
smrt nam minuly tyden podmofsky tele
graf vvestova.
o zivot6 jeho sdelnjeme Nauc.
SLOW. nasledovni:
Lyell narozen kinnordy, ii list.
1897. Po skoncenych studiich pravnic-
kych Oxfordu venoval Sc studiu pfi
rodnich we'd, nacez jej doktor Buckland,
prof geologic Oxfordu, ziskal pro stu
dunn geologic zvlaste. Pravev teto do
be pocala Sc pestovati nova draha We We
de te; rye speknlativni ma nijakem ro-
zumnem zakladu nespocivajici, musela
ustoupiti move zakladajici Sc ma ddklad-
mem skoumani porovnavani 1kaz1v pfi-
rodnich dob pravekeho a nynejsiho sve-
ia. Jmenovite dbal l.. usilovne o to, ably
co nejvice pfipravne v6decke latky shro-
mazdil, z ktere by potom vystaveni move
prave theorie ma porovnani ukazG, ma roz-
licnych mistech rozlicnych dobach Sc
pfihodilych, moznym Sc stale. l.. vrhl Sc
Sc vsi odvahou genialnihe ducha sveho ma
rozlusteni zahadnych otazek zem6zpyt-
nJch prvotni prace jeho podavaji zfej-
me svedectvi znamenitych vlohach W.
tecneho pozorovatele. Roku 1888 vydal
pfednasky sve V college royal odbyvane
pod maven Principles of geology Di-
10 toto doslo vsestranneho dspechu, aeko-
liv ostfe posouzeno cd mnohych zname-
nitych geologd te DOLBY.
r. 1888 rozdelil L. svrchu uvedene di :
10 ma dve Caste: Elements OF geology a
The principles Prvni cast obsahuje po-
pis ltvard dob pfedvekych, kdezto druha
Sc zabyva popisem lkazd iitvard nynej
siho sveta, "a nasi DOLBY Sc pfihodilych a
neb al posnd Sc stavajicich a pdsobicich
ma zaklade kterych dkazy pfedveke nej
snadneji vysvetliti Sc dali. Draha tate
ciste empiricka vynika ovsem daleko mac
blouzneni spekulativni geologic, ktera ,
pfedeslem ma pocatku nynejsiho stolet
kvetla mnoho pfivrzenca 6itala. r 1s4l
---1s42 vykonal prvni r. 1854 druho'
vedeckou cestn po Spoj. obcich severo-a
merickYch, kterez popsal pod nazvem
Travels in North America in the year
1s41-1s42 = A Second visit in the Uni
ted States Oba tyto cestopisy mali zn'
mention vedeckou cenu, podavajice ctena
Fl jasny pfehled geologickych pomerd a
merickeho soustatf. V noveiA dob6 jme
no Lyellovo stotoznano temef 8 dtvaren
tfetihornim, kteryz L. rozd6lil ctvero i
tvard, dada Jim jmena: ,eocen, miocen