Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-12-16

U y
m6ze, kdezto blud .en skodu pfinaSi, po-
kladamo "a nejsvtssisi a neipfedn6isi po-
vnnost syou kazdtho osvfceneho v
pravd6 syobodomysIneho clov6ka viru
vsGde portrait apravdou il nahrazovati.
I Reknu-li o nekom, ze bere lidu viru, fekl
/ sem o nGm die naseho nahledu nGco po
chyalneho. pfekvapuje mas tudik, po-
yazuieH n6kdo, zvlast6 kdyz "a sgobodo-
myslneho Sc vydava, slova ia Ia vy6itku
nebo dokonce n6jake hrozne obvin6ni.
Pflli bychom 81 1trob srdce sveho, aby
kazdy svobodaf, kazdy osvicenec takove-
no ,zlo6inu' Sc dopouStel, nebot pax by
lid dive precitnul z nrakot, do nichz jei
vira uvedla, zatal by sanostatne ysecb
vecech pfemySeti, upravil by Ayot sv6i
die zakond rozumu ptirody - dial by
k,inde kn6zstvu, iez yirou dusevni silu
lidu ochromuje mofi 2 lehkov6rnosti
a povGrGivosti jeho travi Pfali bychom
81, ably rozum idu pout viry byl w
prostGn; ably Sc lid vytrhl koneGu6 ne
volnictyi autority kne&ske, nebot ien ten
krate mdzem doutati, ze pfestane slepe
4 podrobovati Sc autortam narodnich po
/ litickyah vIdcd. kdyby mel cesky lid
vice rozumu nez viry. kdyby vice pfemy.
slel a rozn moval, nez vtfil, dopadalo by
to Cechach zaiist6 ut1seneii. Tieba w
yinouti rozum naroda; jeiikoz rozum a
nabozenskd vira nebo povera isou ohen a
voda, iehko2 sc vzajemn6 yymezuji. musi
ii, ienz rozumu vidl spasu kazdeho ie-
dnotlivce i naroda, nutn6 a ptirozene pro
ii wire pracovati t, j. viru lidu brati.
Nebot coz iin6ho znamena Erase ,,brati
lidu viru," ne1 nabadati iej k pfem}seni.
vyyraceti mu ddvody rozumu a vedy blu
F.. dy, nesnyslya a posetilosti viry, vysvttlo-
vati mu y6koy6Gne zakony pfirody, iez
Ginny jsou neien mimo cloyeka ale kaz-
De ceve, kazdem ylaknu, kazde buhce ie
ho a vytozovati z Mich pfirozenou, rozu
movou vclice prostinkou pochopitel-
HPh HiiaFOuhus NlCiAOllCl lluShuStIt Jo1
konecn6 jest cilem prace vzdelanosti
lidske, nebot jen 5 pokrokem lidskosti bla
no tloytka Sc rozmnozuje a zvysuje.
Aysak vsemu tomu Jest nabozenska Vi
ra, zyla5t6 kfestanska nezvlastneji ka
tolicka ma zavadu. Ona odporuie rozu !
nu, vtd6, pfirozene mravouce, ptirodt a
pfekaA vsude rychlesmu rozvoji lidsko-
sti a tudiz blaha lidskeho.
, Pakli svoboda a prayda nezbytny isou
, k zdarnemu prospivani clovtcenstya, tedy
nusi nabozenska vira, kteraz obema Sc nc
{ en- obsahen ale osvedcovanim svym '
I ziyott praktick6m, t. j. utincich svycl
ma spoe6nost lidskou, pixie pfici, yyhla
a zena byti.
Nahleineme do dtjina strnemejak mnohc
Il mnoho listd popsala nabozenska viva
, najme kfestanska nejzvlastneii satoIic
Z ka, kryi narodd ;pfesyedtlme Sc, ze slu.
j be jeii stall neiohavneisi nieemove, nej
l. obludnejsi netyoroye mravni; oskivost
a mravnim rozhoicenm odvratime Sc II;
n konec Cd te spousty zlotind, iet imenen
/, ylry a u e Ii viry ma nebohem lid
: stvu byly spachany a dosud Sc pachaji
.r S7oboda narodl We imenu viry do prach
e zdeptana, pravda nescislnekrate od holon
o. kd viry ma kfiz ptibita, pravo polickova
Il no poplyano. yzd6lanost divokosti
ukratnosti nesl}chanou skrcena lidskos
= odevsad vyobcovana a vystvana "a dive
+ kebo chechtu nebo suroveho zaklirani !,
= chopi a bfici viry!
l. Vira GlovecenstyO ma mizinu pfiyedla
n virou uhn6teno. zivoflo zyeti podobno p
celia stoleti nejnehodneisi porob6 Tep
II " rozum, yeda, n v6ra vytrhla e ca.
y steCne toho pfetrudneho stavu. Byli +
namnoze lide bez viry, ktefi prohlasili tai
o zvana praya lidska, ktefi zvednuyse val
& ku proti wire autorite - vira a autorit
isou sestry, jichz matkou Jest hloupost lii
! ska vyprostily svobodu, prohlasili pra
Il du, yydobyli prayo, kratce stvoiili dob
0 novou, dobu poznane ddstonosti lidskt
Y Nira kfestanska mela Gloyetenstvo Is Sc
i rokd pradle, nevera pdsobi nan, to
). mife yelmi obmezene, (nebot jest il pfek
n natl ncstislne zeyn6jsich pfekazek) sotv
Il iedno stoleti, bile, .iak rozdilne jsou obo
i dtinky!
Brati lid EN- viru est emit
= e Ii d m a proto blahofeGiti slus
- kazdemu, jenz sc 1koli tomu zylas,e pc