Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-02-16

Ctenafe zaiiste mile pfekvapi zprava
ze letosniho roku pfipada rok iubileini
kdy kazdy hfisnik, byt .duse icho sebe te2
simi hfichy obtizena byla, cd Mich ocistGn
byti mdze = ukapne Ii neco do bezedn6
pokladny namestska Petrova V Rime.
Jubilejni rok jest tesne sloucen nau-
kou odpustcich, ktera jak znamo byla
tax nevy6erpatelnym zdrojem ddchodd
fimskych papezd. Bohosloyci fiinsti to-
tiz dokazali, &c Jezis kristus. apostoove
svat pro vykoupeni spaseni hfisndho
clovecenstva nnohem vice vykonali. nez
bylo potfebno. Z tohoto pfebytku uni
lost" udileli pape2ove vjistych lhdtach
odpustky, t j. odpnst6ni trestt cirkevnich
Toto vynosne zafizeni melo pocateb sv6i
9t6m stoleti; dosud nalezela privilej u
dileni odpustkd biskupdm. Papez Ur-
ban ii, ale pfiosobil pravo to papez1m
fimskym, slibiv r. 1895 odpustky vsem,
.ien2 by Sc ucastnil kfizov6ho tazeni k
vydobyti svate zeme
Znamenity napad zlihl sc hlave pa
peze Bonifacc Nv. Stair pohansti n6ro-
dove nell V oby6eii kazdych sto, nebo
sedmdesate pet aneb padesate let slaviti
tax zvanY jubiejni rok ob6tovdnim bo
hdm velikymi slavnostmi kratochvile-
mi. Proc by tento chvalny zvyk nemel
byti do kfesfanstvi uveden, myslel ST Bo-
nifac, zvlast6 kdyz Sc neho tax velice
da teziti. prohlasil tedy, ze kdokok
toho roku do Rima pfiputuje a zde halef
svd ma otaf Petrdv slozi, vsech hficht
sprosten bude.
kdoz by 81 nepfdl zbavenu byti vsech
hficha svych ocititi sc Ease jednou tax
cistym, tax nevihouckym, jako novoroze-
ne po kftu? Kratinka vrazda mGze Glo-
veka celJ dlouhy zivot ztrpcovati; kdoz
by neopatfil rad, byt j "a n6kolik dukdtd
iistotu, ze malitkosti te ia posledpim SOU
du nebude vzpomennto A tax Sc stale, ze
ze vsech uhli sv6ta do Rima hfisnici Sc
valili, pfinaseiice znaGne obet6 ma otaf
PetrIv. H. 1900 meskalo 100000 cizin
cG We svatGm meste. Pnpez strzil "a od-
pustky jen cd chudiny " mGdenych pc
nezich) $4,000 zlatych. Nektefi spisova
tel6 pati vynos toho jubileiniho roku az |
na Is miliond zlatych, coz SO zda ovsem
znacn6 pfehnano byti. Ale byt to byla
ien tfetina, tedy milonI, zaiiste dosti
znacny to pfisp6vek do papezsk6 poklad-
ny "a mic.
Nasledujicim papezdm bylo sto let tro-
chu dlouho, tax ustanovil kliment ".
jubilejni rok kazdych padesate Urban
w, kazdych 33 let ina pamatku let Je-
zisovych) a Sixtus w. konecnG az ma
1vacet pet let.
Druhy jubilejni rok pfjnesl pry icstt
ovoce nez prs.I. V jubilejni
bulle rozkazoval papez Kliment ". an
deldm, ably doprovodili do rae duse
tech poutnikI, ktefi ma pouti do Rima
skonai.
U oltafe sv. Pavla kostele sv. Petra
stfidali seSdnem noel knezi. ktefi pfiii- |
mali penize. Tlaeenice kostele byla ca
sto tax velika, ze mnoho lidi bylo umacka
no. Deset tisic poutnikd zernfe o toho no
ku ma morovou ranu, NELL tudiz velmi
zahy pfilezitost zkusiti p6sobivost odpust-
XII. Toho roku sklidili knezi pro papez-
skou pokladnu dvaadvacet miliond.
Bonifacius TX. vypscital, mnoho-li IL
di nemdze do Rima pfijiti, ad by radi od-
pustkd jubilejnich byli dcastni. Tako
wynn osobam postal po zvlastnich odpast
kafich velkou milost tn az do domd,
ovsem ze "a ptimefenou nahradu, sice
"a tfetinu cestovnich vyloh do Rima. Ale
pies to pfedce byl naval poutnikI tax ve-
liky, ze Sc "a Mikulase v. pod TIL dav6 |
jeden most pres Tiberu vedouci prolomil,
pfi cemz dye ste osob utonulo.
Tim stavali sc papezove penezochtiv6i- |
81. Nemohouce Sc jiz ami 25 let dockat,
ustanovovali jest6 mimofadna jubilca.
Reformace tonuto svindlu zataa zilu.
Ovsem, .este r. 1926 odvazil SO papez
jubilejni slavnosti, ale ia jiz nevabila
ien malo cizinci pfislo k tomu uceli do
Rima. Pozdeii Chilly samy vlady pou-
tim tenn ptekazky, protoze potfebovaly
samy kazdy gros svych poddanych.
DIE pfiblizneho vypoctu vynesl JUBILEE
nj rok papezim okolo $50 miliond toari