Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-29

@ zasveceni sine Painovv Bostonu
promluvil prosluly svobodaf agitator
nev6ry B. F. Underwood pfekrasnou a
vysoce poutnou rec pokroku svobodaf
stvi niz nasleduici vynimame:
,,KdyE vidime, ze spisove .takovych ra-
dikalnich mysliteld badateld. jako ison |
Huxley, Darwin, Tyndsll, Spencer a Le-
wes JIM vetsiho rozsifeni vice Gtena-
fd nalezaji, nezli spisove orthodoxni, te-
dy tom zajiste mdzeme spattovati pote
sitelne znameni, ze svobodafstvi rychle
pddy nabyva.
A vice nee to- Mohu osobniho pie
svedceni fici, ze cely zapad Jest svobodaf
sky ze kdybych 81 nekterem m6ste s.
reno pa d u ziskati chtel CO neivice
priznivcG, spise bych sc prohlAsil never
Gem nebo svobodafem nez kfesfanem.
Vsak nejen mezi laJiky, alebrz mezi
duchoyenstvem utinilo svobodafstv, rec
me nevera, znaene pokroky. Dnes neo-
povazi Sc rozumny duchovni ueiti kaza-
ii, co ucii kAzali pfedch6dcove ieho
pred padesati neb dokonce pred sto lety.
Kdyby ma pr. fekl, ze neivys spravedf-
W bah naruG matek nemluvhata bral a
do vecneho ohne je hazel, iako my uhli ne
bo stepiny do krbu = ihned by lej obec
jeho propustila.
V cele zemi pozbyva duchovenstvo df
v6jsi svou yahu. BUD se musi pfispdso-
biti verejnemu mfnGni, anebo musl du-
choyniho stavu nechati stat Sc tfebas
| pojistovacimi agenty prot ohni pozem-
skemu, nez ably IA a d lie hrozili Ii
d e m h IN pc k e n 7 IN po smrti
Mel jsem easteji rozmluyy ano vefeine
hadani duchovnimi a zfidka Sc mi postG
stilo napadnouti duchovnika, ktery by ka2
demu clanku viry jeho vefil.
l,edayno jseln mel vefejne hadani e
dnim prOfesorem bohoslovi Indianopo-
lis pan ten Sc vyslovil, ze Jest dovolenc
cloyeku pokladati tn neb onu ci kterouko
Ii cast bible "a zjeveni nebo vnuknnti bo.
Ii. On zvlast9 Sc drzel Noemovy poto
py, jiz poklada "a malickost, ktera sc OF
: mezovala pouze ma Malou (pfedni) Ash
: anebo Jeste mensi uzemi. Jeden mistn
list dovolil 81 nasledkem toho vtipkovati
, ze zmineny bohoslovec obmezil celou DO
topu ma umyvadlo tazal Sc jej, zdaliz il
hotov zavrhnouti bibli ma vrub takoveho
to drochtu vodyl
DIR. Blauvelt orthodoxnim mesicn
ku ,,Scribnerovem" pojednaval nedavno
pokrokn svobodafstvi pravil, ze to zdt
pomalu doide tam, kan to doslo nekte
rych zernich Evropy, kde lide ruce spina
jice zemi putuii volaT: PRO pana ma.
&c vira jest ia taml' Tyz spisovate mini
ze svobodafstvf ma pills vyteene obhai-
ce, jako St-ausso, Renana, Darwina, Huz
leylIo, Spencera, Buechnera jine, jim1
Sc nemdze hned tax nekterf duchovni
poetaviti po box mini, ze by duchovni
vice dhkladneji studovati NELL vseho
druhu spsy vedeeke a to spise nez boho-
slovecke.
Pokrok svobodafstvi jest ostatne velm
patrny We vsech oborech vedy. V zeme
zpytu, kde nici biblickou bachorku stvc
feni sveta niGeho sesti dnech; '
starozitnictvi palaeontologii, kteraz nj
ci oblibeny vseobecne vefeny blud '
prvejsi dokonalost cloveka potonIni ie-
! no klesani; egyptoslovi, ktere dokazu
je, ze Egypte byla davno velika
vzdelanost, davno pied noemickou poto
pou svsta; V jazykozpytu, ktery mas pou-
cuje, he babylonske zmateni iazykd jest
, detinskou bAchororou zs SO docela jinym
sp1sobem nyneisi mnozstvi iazykd vyyi
nulo jakoz ze jazyk hebrejsky neni pr
votni, jelikoz jsou jine jazyky, jako san
skirt litevcina (smudstina) starsi; phi
rodopisu a kazdem odboru a odvetvi
vedeckem pokroceno az tam, kde autorita
a autentita (verohodnost bible pfestAya a
bachora zacina." -