Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-18
Europa.


Feseni Dnes liz 81 ami hsty narod1 v
predni fad6 otazkou touto zauiatych meta
i vice, ze Sc posledni hodina bliM. Dnes
jiz anglicke rusk6 6asopisy o tom po-
iednavaji kdo bude d6dicem panstvi tu-
reckeho ma vychode. TAX pravi hlavni
list rusky ,,Golos" rozmlouvaje posled
nich udalostech Belehrade: Jest6 ami
neutichla zalezitost podgoricka q iiz opet
upira Sc pozornost europska ma poloostrov
balkansky. V6tsina nafodni sknpstiny srb
ske tax Sc znellbia vlad6 srbske, ze knize
rozpustl skupstinu. V6tsina narodnl skup
stny, nadsena ideou narodni blouznici o
velike fisi srbske, nabyla jak "a to dlu
Emo miti pfesvedGeni, &c nyn6jsi vlada
knizetc Milana nesdili srbske narodni sna
ny nehodla je provadeti We sv6 politice.
20 vsak nastane, bude-li budouci skup-
stina stejne oposicng Nemylime-li Sc
vstonpila nyni otazka vychodni do Ease
srbske. Velike zmeny N6mecku Ita-
lie neminuly Sc 1tinkem ma Srby, Srbo-
We mali svou Lombardii Benatky, =
Stare Srbsko, Bosnu Herzegovina. Ma
rod srbsky V knizectvi V Cerne Hofe
Jest ochoten podati 81 pomocnou ruku ku
osvobozenl zemi tech, jeho valecne pri-
pravy prostfedky poslednich letech
Sc znacne rozmnozily zdokonalily. Ev-
ropska diplamacie vi velmi dobfe, ze do
ba strasneho boie Sc blizi. Tim vysvetlu-
Je Sc ia horecna starostlivost, lakou sto-
puje nepatrn6 lkazy ma vychode. Po-
ukazuje pax k anglick6mu listu Quar-
terIy Review, jenz plati "a polodtadni
list vlady anglicke a .ienz poslednim
tisIe ma blizici Sc konec panstyi turecke-
ho upozorhuje, vyzyvaie Anglieany, ably
hledeli pro ten pfipad pokud MONA nej
Vetsich vyhod prevratu ma poloostrove
balkanskem ziskati Rusy Sc mad
vladu ma yychod6 rozdGliti, pravi dale
,Golos": Nam zda Sc, ze jsou iedinymi
zakonnymi dedici panstvi tureckeho kfe-
stansti narodove ma vychode kdyby
Anglitane ciniti chteli naroky ma east de-
fictvi, naSli by Sc zaliste JIM Jim podob
nj ,.dedici". Angle pfipravuje sc patr
ne ma perskem zalivu ma bfezich cerne
ho mote badoucim udalostem, nevime,
proc bychom my Rusov6 nemel uGiniti
taktez nasem uzemi, pobliz hranic tu-
reckgch. Jest ovsem tezko fici, odkud asi
Syjde ,,poGatek konce" rovnA tezko w
sloviti. jak Sc pfevrat skonGi. Pfevraty
podobneho ram yetsnon pfijdou odtud,
odkud Sc jich nikdo nenadal q konGi w
sledky, iez nikdo netusil Avsak Rusko
melo by SO hotoviti, ponevsdz Jest blzke
vychodu ponevadz jde ptedni fade o
ieho zaimy melo by Y cas- uciniti potfeb
na opatfeni, tfeba jen to slo, aby dedic.
tyi nepfipadlo nepovolanym."
NemGdctUt M Rusi. Ac " neinovejsi
dob6 rozlicnych stran dochazeji zpravy
20 ylada ruska nepohlizi jiz tax lhosteint
ma rejdy vystfednich Nemci Rusku, c
temz poslednich dnech opet podan do
klad propustenim on6ch zelezncnich utad
nikd, ktefi proti vyslovnemu ustanovent
zakona uzlvali nemciny co jazyka tifadni
no, piece ozyyaji Sc stale stesky hlavnl
20 zapadnich gubernii ma rostouci germa
nisaci krajI tech. TAX pise varsavsky !
list ,,Tydzien": V Kalisi okoli roztahui
Sc Nemci m6sto nabyva CHM dale tim
vice razu n6meckeho. Posty zaplaveny
.lsou rozlicnymi nemeckymi ,,Gartenlau-
be-, Welt" jinymi, kdezto polske a
ruske casopisy Sc vyzyvavym spdsobem
mist vefejnych poustejl. Ponemcujici
vliv Pruska zasahuje hluboko do pohrani
cnich krajG polskych. Pdjdeli to tax sta
lie, budeme sc podobati Poznani, kdez Y
mestech polsky Mvel stale hyne. Ma mnc
hych krameeh Kalisi vidis jen nemecke
napisy co doklad nemecke vyzyvavosti a
drzosti." Zdaz tento trpky stesk iinde
by nebyl opravnen!
Ratsove uherSH no 0ysokem uGens Pc
stt. Jediny politicky list Rustv uher-
skych ,,Karpat" podava nasledujici pre-
hled studujici mladeze ruske: AZ do 70
ku 1S4S venovali Sc studujici rusti vyhrad
ne knezstvi. Cd te DOLBY az do r. 1861
prdmerne jen diva v6novali Sc tez jinemu
povolani. Cd r. 1862 az do poslednich
let byvalo Pesti 1870 studujicich ru
skych. Letos jest ma fakulte filosofcke
"a Rusdv, ma lekafske diva, ma pravnickt
Il Il