Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-10-14

a nko!iv iak Sc dosavade uGilo, zenA stfe
dem planetdrni soustavy. Mmo to w
bal iine vedeck6 a flosotick6 spisy,
iichz svobodomyslny, bibli Sc pficici
smer sp1sobil mr. mnoho protivenstvi a
poseze smrt. Zvlastni zasuhu dobyl
sob6 O vedu hvezdafskou sbiranim vsech
pozorovani, iichz Sc ien dopiditi lnohl,
0 jedne hv6zde, kteraz Sc roku 1872 nahle
v kassiopei ohjevila, zafic tax jasn6, ze
vsecky ostatni hv6zdy souhv6zdi toho "a.
stinila. Hvezda ia "a dne viditelna by
la.
Dne IL. listopadu svitila iako Krasopa
III neivetsim lesku. Y nasleduiicim
m6slci stala Sc hv6zdou prvni velikosti
naseduiicich mtsi cich hrala rozliG
nych barvach. Y bfeznu 1874 naprosto
zmizela
Ona hv6zda, ktera sc "a Keplera roku
1904 V souhvGzdi Serpentariuse obievla,
byla zprvu take sv6tles nez Krasopani
levila Sc v rozicnych barevnych odsti
mech, .iako nachovem, zlutem cerve
mem; po roce zasla a nebyla dosud vide
ma. Mono re tato hvezda byla tataz,
niz Bruno zapisky pozorovani stfadal
Bruno venoval Sc stavu duchovnimu.
Vstoupil do fadu dominikanG, neihorli-
veisich a nejfanatict6jsich utvrzovatelI
katolicke viry pronasledovateld kacif1.
Avsak zaby iiz vznikla mem pochyb.
most o promene chleba a vina tGo Kri-
stovo neposkvrn6nem poceti.
Jelikoz Sc pochybnostmi nahledy
svymi netaiil, pohorSil ma sebe cirkevni
pfedstavenstvo, kter6z mu dalo n6kolik
d1tek. Nahlizeje, ze klastefe a Italii
neobstoji, utekl Sc do Svycar, odtud do
Francie, Anglicka a N6mecka. Avsak
slidici psove sv. inkvizice byli mu neusta
lie ma stope, kamzkoliv Sc vrhl zahnali
iej posleze nazp6t do Italie. V Benatsku
byl zatcen uvezn6n; We vezeni SVEN ne
smell AMI clsti ami psati a nikdo z pfatel
jeho nesmel jei navstiviti.
V Anglicku mel pfednasky mnohos
ii sveti; zde sepsal tez zn6ktere neid6lezi-
ttiSi spisy sv6 jazykem italskym. Bruno
popudil ma sebe zlobu pronasledovnikf
svych neivice tim, ze nepstale proti ne
poctivosti podvodnosti jeiich hlasu sv6-
no pozvedal; nebot kterehokoli znch za
vadil l,vsude setkal Sc Sc skepticismen (po-
chybovanim, nev6rou) licom6rnou poboz-
nosti zakrytym.
On neboioval ami tax proti wire, jake
proti onomu duchovenstvu, jez Sc v6fic i'm
a mravnim tvafilo, ac AMI viry ami lnrav
nosti nemelo
V,,Stolnich fecich ma ve6er popeleGni
stfed6" Ceden z neiddezitejsich spisd
Brunovych), snaz Sc dokazati, ze svate
pismo neni tomu aby v6domosti sifilo
ale mravouku hlasalo.
We hv6zdafstvi silozpytu cmize
nam bible byti knihou uGebni, nebot vse
co tam o stvofeni stavb6 sveta uvedc-
no, zavrzeno byti musi; tax nutno zavrh-
nouti tvrzeni bible, re zem6 roynor plo-
chou jest ma piifich &c spociva ze kle
mutt nebesk6 jest tvrzi podlahou = ne
bes. Name 81 spise, tax neil Bruno,
pfedstavovati vesmir co neco nekoneene |
no, samo sebou sviticimi neprihledny
mi svety, nichz mnoh6 obydleny Jsou,
naplnGneho; kolem mas mad nami neni
nez prostoru a hvezd.
Pfemysleje t6chto v6cech, dospel k
nasledujcinu poznani:
Jest jista intelligence ci rozumna sila,
kteraz vesmiru zivot dava. viditelny svet
jest ten vyronem nebo osvedcenim teto
intelligence kteraz .iei udrzuie vsecky
v6ci by zajiti musely, kdyby Jim tato sila
odnata byla. Tato vsudypfitomna, vsec-
ko pronikajici rozumna sila ci intelligen-
ce Jest Brundv bdh. kteryz We vsech We
cich zje, ano v tech ez Sc zdaii neozive
nym. Vsecky v6ci ocekavaii vkroceni
do zivota nebo oziveni. Bah jest tedy
jedinou pficinou vsech veci, vsechno We
vsem. Temito nahledy bohu kloni Sc
Bruno patrn6 k pantheizmu ci k vseboz-
stvi. spatfulicimu a poznavaiicimu boha
We vsem co jest ma rozdil cd boha osobni-
no, pouheho to ducha, jejz nam podavaji
nabozenstvi zjevena. Takovymi nazory
odchylil Sc Bruno naprosto cd bohoslovi
a cd zjeveneho nabozenstvi zaulal stano
visko slayneho filosofa Barncha Spinozy I;