Pokrok zaÌpadu. [volume] (Omaha, Neb.) 1871-1920, 1875-12-15

dorado, ktere prava nsinilo prvni
kroky ably Sc staten stalo, a 8
1zemf, j s uzemim indiansk ym a
8 Alaskon, vse 10 siff Sc cd Allan
tn k Tichomofi. Ma jihu rozsi-
fili jsme SO az ku mexick6mu Ia
livu, a ma zapadu Cd Mississippi
k Tichemu mofi. Pied sto lety
byly nam uplns neznams ml5ny
ma bavlnu, parolode, zeleznice,
telegrafy, oraci, sici a tiskafsks
stroje a mnohe jine novejsf vyna-
ley t6fe vahy pro mas obchod a
nase blaho. V l7T6 nebyio ami
tovarny, ami die jmsna, cele
nesmerne teto xemi; 1870 vice
nefli 2 miliony osob bylo zane
prazdneno V tovarnach, ktere W.
rabi vice nctli Ia 80, 100, ,00O. 900
toward t9mef tolik co ma.
rodni mas duh obnasi. v 1TT6
temef ccle obyvatelstvo zems
vzdelavalo pddu, V 1870 isou
zaneprazdnenf jejich tax roma
nita, ze meme nei milioni e vi.
&C jak 40 miliond jest jemu odda
no. Zvlastni ten nasledek veno.
vani sc temto poyolanim vyvolal
trh na plodiny drodnych polf
cd bfeh6 mofski ich vzdalcnfch a
cd trhi svetovych.
Americka soustava prace roz-
lifnych a rozsahlych tovarnach,
jakoz fanny pastviny, mimo
TO spoJenf zeleznieni q paropla>
vebnf zrodilo zemi znasi v5sle-
dek, iemuf Sc nevyrovna vysIe-
dek jinich narodi. Dimyslnosf
schop americkych femeslniki
dokazany jsou donna IA hranice-
mi spasobem jich .psse nejvyse
lichotivym. A take jen tomuto
mimotadnemu dimyslu a schop>
nosti nssich fsmeslniki, rolnik6,
vyrab.tela a dovaziteld po cele
zemi name co dskovati takovS
pokrok.
/ pokrok kovkop6 byl zname-
nifty. Uhli vydobsvalo Sc malo
ted dobfva Sc mnoho milioni tun
rosns. Tax ] ielexo pied 80 ro-
ky skoro ami nebylo znati mezi
vyrobky zems-a ted dobyvame
jej roens vice uezli celS svet jej
spotteboval tehdy, kdy jsme jsou-
cnost narodnf syou Rastupovali.
Olovo. cink med, kters jsme
aovaieii, budeme co nejdfive
zna6nem mnozstvf vyvazeti. vs.
vol dola zlaiEch = stfibrnyeh VIC
statech lzemich byi nsjen ana
menity. n5brf mel velikeho vii
va La obchod vsech narodi OBJ
chodnicb,
Kupci nasi "a mi nl Sch sto ro,
k6 prospfvali q osvsdcovali sc
podniksVosti, opatrnosti, pokro-
tilosti bezdhonosu nepfekona-
nou narody, jin5ch s,arsich zemf
Toto dobre iich jmeno nenf obme
zeno pouze M jich comovy, ale
plati ma vsech mofich We vsech
pfs-.syeeh, kde sc obehod vede. A
Sc s,ejnos p,ebou mazeme pou>
kazati na pokroK mas oborech
povolani vedecksho.
Malice nyni nastoupiti druhe
stoleti posiiati muzny vsk svdj
co naroda, dobfe bude, ohledne-
NELL sc zpet ma minulost a vybe-
RENE 81 to co nejlepsiho 10 ku "a
ehoyani povzneseni budouci
velkosti nasi.
Od padu Adamoya pro jeho
pfestupek al po dnesnf den nebyl
zadny narod prost obav pied po-
hromami svsho blshobytu a stssti
Proto pfihlizejme ku nebezpeti
nam hroxicimu pfemahejme je
kde nam moznn. Jsmer republi-
kou, niz jeden mul .sst siejns
dobry pied zakonem jako druh5.
Pod takovou spisobou vlady
jest veiiee dslesitQ, aby vsichni
msii y-aAiani . roxumu dosti, by
mohli hlasovati $ pravym roro oro-
xumenfm co to xnamenA. Velik5
soubor nevedomci nem6ze pro
delsi dobu protivili Sc dspssns ty-
ranii q ntiskovanf tech nskolika
vzdelan5ch, nybrz padne nevihnu
telne podrobcni vail rozumne
Hzen6 bud demagogy neb knsz>
stvem. Proto vzdslani lidu Jest
prvnf potfebou ku zachovanf d.
stavnosti nasich. Stojft "a xacho-
vani, any poskytly nejvstsf do
bro nejvetsimn poctu obyvatel-
stva, iako 30 nedovedla jests lad
nd iina dosud skusenA spdsoba
vlady. Use iins spdsoby vlady