Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-06-15

& isou pozitky radosti jichz opatfiti 81
ndze Glov6k to prostfedkem dokonalei
siho tstroji hlavne vyvinut6jsiho inte-
ektu 81 rozumu, Jen pro oko tlovekaI
sou malby Rataelovy a Tizianovi, sochy
a architektonika Michela Angela; jen
pro ucho tlov9ka Jest klasicka hudba Mo
zarta, Haydena Beethovepa; jen obra
zotvornost krasochut tlov6ka doiimana
byti mize basn6mi Homera a Virgilia;
jen clovek kochati Sc niize y krasach dra
maticke musy Shakespearovy, Corneillo.
Wy, Racinovy nebo Goethovy; jak roma
mite wine cich jeho jak rozmanita jidla
a napoje chut .jeho drazdi! Zajist6 ze to
ukazuje ma neobytejnou bohatost ma po
zitky zivota. Necht Sc podilu svemu V
pozitcich a rodostech tech test - Gini tax
dobfe
Divno, divno, ze dnes iest6 name ma
bozenstvi, ktere radost ziyota, ktere kaz
dy pozitek co hfisny zatracuie clov6ka
takto hresiciho vetn6mu zatraceni vyda-
va; divno, ze name nabozenstvi, ktere V
umrtvovani vsech lidskych byfsebe nevin-
neisich pocitd zasluhu spatfuje lidi, kite
ri zivotem radostmi jeho suroye poyr.
hui, co sv6tce Yelebi!
Dvoji Ginnosf clov9ka.
Cloveku vstipena jest vloha byti elm
nym spIsobem nelrozmanitejSim; elm vi
ce Sc zakony pfirody seznamuie Sc, tim
Sirsi a rozlehleisi okres tinnosti otvi-
ra Sc mu; cvikem pax silly sv6 TUT, praci
zrucnost svou mnozi. A tax vidime elo-
ytka pracovati a praci jeho tvafnost zemt
znenahla prom66ovati, tax Jest to dobte.
Y prici dGstojnost spocivd a pozitek.
Neznam distsiho pozitku, nez pohlizeti
ma Yykonan6 dilo!
AvSak neien zvenGi alebrz vne lei
role, ma niz treba pracovati, iiz tFeba vide
lavati. Tu tfeba pravdu hledati il do.
byvati 81; tn tfeba mysl ma pravo a po-
vinnost zvykati, pro dobro mravni silu
tuziti a napinati, ladnost krasu p6stiti,
kratce po dokonalosti dychtiti a celeho
srdce a re vsi mysle K nj pospichati. Tia
tfeba ueiti Sc navykati 81 podrobovati
nizsi bytost nasi, jiz name ostatnim wi
fectvem spolecnou, bytosti Wy s /, tax a
by tato znenahia vrch panstvi mad tim
co animalniho nebo smyslneho mas do
sahla. krotiti smyslnost, jake ore bujne
ho. udidlem mravnich zasad - tnf ins'
,,ra 20, .;,s-r .fVoa cioveku yykonati uvnitf.
Duse telo
dlouho "a dve rozdilne podstaty pokladd-
ny, "a podstaty, ktere jen docasn6 Jed
no spoieny isou; avsak pozorovani sama
sebe uei mas, ze neisou tax rozdilny; ony
jsou pouze dve stranky t6 same lidske by
tosti. Jen t6lesnou strankou vyviii Sc
dusevni, ien vyzivou t6la vyzivuie Sc
duch; delsi dobu trvajici hlad oslabnie
ducha, mnoh6 iedy rusiv6 nan 1cinkuii,
onamuji neb matou iej; naopak mohon
truchlive myslenky pfisern6 pfedstavy
t6lesne zdravi podkopavati a telo hnbiti;
tlovek jest jediny e e k, jeho duchovni
ziyot jest kvetem, korunou jeho.
Ma teto dvoiitosti duse tela, ma TOM
to dualismu zaklada Sc vira zivot DO
smrti. Nam, ktefi tento posmrtni Ii :
vot nevefime, postaG urcita, nevyvratna
takta, usy6dcujici mas ze ma cele zemekou
Ii tom ro3mrtnim ziti niKde ami neimen-
siho sledu nenalezame.
Pomtr Glov6ka Gloy6ku.
Co lid6 nalezime k clov6Genstvu, male
zlme do fady onech spolulidi, ktefi ma
mi ziii pfipiname Sc k rovntz dlouht
fade tech, jenz zili pred nami. Co by
chom byli, kdyby ii pfedkove nasi neby-
Ii pro mas myself a pracovali, kdyby
nam tax velike d6dictyi, myslenkach
v6domostech a remeslnostech zalezici ne
byli zdsfavili! A ony svate zakony
.pravdy, prava krasy ma kom by ie
clovek plniti mohl, nez ma spolulidech
svych! laska tento nejkrasnejH pocit
c.ovtka, ma pro.nas kouzlo sve jen po-
meru nasen k lidem jinym.
Laska vftezf.
Ano, pocit 6iste, lidske lasky jest Jedi
ne cloveku vlastni. Ona jest posvatnym
ohntm celou bytost jeho prohfivaiicim.
Douho to trva jiz, co zapasi nenavisti a
zlobou, nelidskosti a nadpravim. Jedno-
tlivci, obce, staty a narodove dosud zlo-
bou prot sobe planou nenavist sob6