Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-11-04
XuSleChteni ObeCenStya
ellen vZdeIanOSti.
Il pfodnasky Viklorie Woodhullov6. J

Pant w ood hullova vylicovala
uvodn postupovani vzdelanosti cd w
chodn zapadu, (z Aisle do Evropy a
odtud do Ameriky) jak Sc u iednotlivfch
/ plenen "a narodd Jeyila pouktlzala k pr
cinam dpadku iejiho. Ma SVEN vit6zo-
slavnem pochodu svetem zasahla tez into
peyninu nedavno objeyenou a ucinila zde
dzasne, pravd6 obrovite pokroky, KITE
rezto vysledky ostatn6 pfirozeny jsou.
Vsickni narodove eyropsti byli sami v
sobe uzavfenymi narodnimi individualita
mi, kterez svoje hluboce vkofen6ne, spfi
rozenosti iejch srostle, narodni nebo pie
meni zvlastnosti meli, kterez ie Cd sebe de
lily.
Zde V Americe ma Sc to jinaee; yyvi-
nujef Sc tn "a neobmezene svobody pro
stfedkem kfizovani plemen; misenin Sc
Anglosachsd Kelly 1rcanyl Germany
| (Nemci, Dany Svedy Norvegy), Ro-
many (Francouzi, Vlachy Spanely)
Sloyany (Cechy, Polaky atd. ano India
ny, Atrikany Mongoly tJaponci Gina
ne) zcela move plemen 0, jez so
be vsechny t6losni dusevn pfednosti
vsech ostatnich slutovati bude, take pro
denim tasu nejlepA pIemeno bude
tvofiti'
Bude jedinym iednolitym narodem,
maiic spoleenou yladu, spoletne zaimy,
spoledne u5ele. Jen tax dokonale pleme
no md2e zploditi vytvofiti pravou vzde
lanost osv6tu takove plemeno mdze
ien cd dokonalych jednotniki muzskych
a zenskych zplozeno byti.
A TAX dosp9li jsme K hlavnimu bodu,
K nemuz vsechno nase dychteni, dsili Il
konani smerovati musi. Pokoleni hdske
m1ze prave jako rostliny nebo zvifata
zuslechteno byti; kazdy dobry zahrad
mix sttpaf zna prostfedky zuslechfova.
nj kyetin st6pd; kazdy dovedny hospo
dat dovede zuslechtiti plemeno eini tax.
Neni clovek innohem d1stojnejsim dh
iezittjsim pfedmetem k zuslechtovanil
Luslechteni clovetenstva Jest vzne ,enym
ellen vzd6lanosti a osvety. Vsecka bida,
nefest zlocin, iez jsou kletbou pfitomne-
ho pokoleni, jsou nasIedky neznalosti
zakond rozplozovani. Zarodek nefesti a
zlotinu kladou zhusta matky sanly case
tGhotenstyi do plodu syeho.
Ddle4ito Jest "a jakych okolnosti ploze
nj Sc d6lo; byloli obou stran dobrovol-
nc ne5o ne; iaky byl zdravotni neb duse
yni STAY obou manzed; iaka dusevni ma
Iada ptevladala u matky cas- tehoten
stvi; prala Ii 81 dlt6 nebo ne atd.
Soltinem techto ma oko nepatrnycb
okolnosti jes; telesni MIRA, nj stav
novorozence. JakoE telesne tez duse.
vni mravni zvlastnosti a nachylnosti
prechazei rodi6d ma de,i, t j. dedi Sc.
Zakon tresce zlocince, ae by mnohem
pfipadt chopiti Sc mel rodit6, ktefi dit6
sye nachylnost nebo zpisobiosti zlo-
cinnost ma svet pfivedli. Nerozumne,
zyrhle nebo zanedbane vychovani dit6te
uvadi je rovn6z casto ma srAznou cestu K
zlocinnm a nefestem.
Prtomn6 nechti zakonodarci aniz lid
pravdu tuto uznati. Zakonodarci obycei
ne lpi ma ar m, branice Sc nohama
rukama novotam; takse kongres vysmdl
Cyrusu Fieldovi, kdyz pred nei pfedstou
pil navrhem zfizeni podmofskeho tele-
grafu - pfedce sc dnes Q pevniny ma
pevninu telegrafuje; podobne delo sc Theo
dorovi Parkerovi, kteryz prvni zasadu
neineobmezenejsi svobody svedomi Wy
tknul, tax hazeli po Williamu Lloydovi
Harriscnovi zaprtkami, kdyz proti otroc-
tvi hlasu sveho pozdyihl - tax kydaji
hanu ma jmeno Viktorie Woodhullove, ie
likoz Sc odyazuje sye nejhlubsi pfesvedce
nj vyjadfovati.
Pfednaseeka ma zaklad6 ciselnych dat,
iez velke casopisy pfinasi, dokazala, ze v
teto nad niru kfesfanske a mravni zemi
ziie 250o00 prostituovanych (nev6stek)
jel vsak nevydrzuii tulaci, ale zkla,1ani
manzele. hodnostafi cirkevni, lfednfci
vyzil staff madenci. Kazdych Is let
posilaii matky tete zeme million panen-
skych devic do pekelneho jicnu prostitu
ce vdci tomu yahaji jeste zeny tomuto
hroznemn stayu pozornost syou yenovat
opravdove ma odpoinoc pomysleti
Velik} pocet choromyslnYch a blbci
chovaDych blazincich teto zem6 vtbor-