Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-09-11
PrtSp6vek X d6jinam VIDE
lanOSti lidSkG

i
ze zem9, ana ponenahlu Sc vyvinovala BIZ
liony biliond let stara byti musi, kdesto
flosofe materialismu c monismu, jeliz
zastupcem Jest Robert Spencer Anglic
ku, Buechner, Hackel JIM Nemecku
dokazati Sc snazi, ze svet jest cd vecnosti
t. i. ze nikdy AMI styoren bytl nemohl,
Clov6k objevil SO ma zemi, kteraz Jest len
nepatrnou Gastkou vesmiru, zrnkem pisku
ma pobfe4i nebo krdp6ji vody Tichem
velmori, ovsem mnohem a mnohem po-
zdei, kdyz iiz zeme ma povrchu tax dalece
utuhla vychladla, ze voda ma nj zadrze-
ii Sc bylina nj vzkliciti moh-
la. Nektere zemezpytne vyzkumy do
sv6dtuii nevyvratne, 10 clovek I'll ma
sklonku nell dokonce nprostfed DOLBY ire
tihorni tedy cele miliony let drive, nez
panu bohu vyvoleneho naroda zidovske-
no napadlo zemi, bylinu, hovado posle-
20 eloyeka stvofiti. Tehdy bydlel elovek
neispise jeskynich, kde pred protiVen-
stvimi povetrnosti litymi selmami ochra
nu hledal. Cd teto DOLBY / yni h o
6lov9ka, kter5 jiz ddmysl ii intelekt svdj
ma vyrab9ni tech nejpotfetnejsch spo-
| 10 neijednodussich nastrojd kamene a
pozdeji parohd sobich okousel, uplynula
opet nescislna fada vekd K elovekn, jenz
ma vodach obydi sva stavel, t. j. ma k6-
lech ei iehlach do vody zarazenych. A
vsak tato doba jest pfedhistorickou, ne
bot nj zadnych pisemnich pamatek ne
DO dstniho podani nemame, Uovek V
nakolnich ptibytcich bydlici nebyl ami ma
tom stupni vzdelani, ma kteremz Sc mno-
by kmen midland severosmerickych ma.
leza. Nejvice takovych nakolnich staveb
obieveno poslednim dvacetileti V nekte-
rych svycarskych iezerach posleze i V
raselisti lublanskem " Kraiin6) Ra-
kousku. o zbytcich tech nakolnich sta
web V raselisti lublanskem, pro d6iny
vzd6lanosti vysoce dGlezitych, podsl Czech
Khment Cermak, ktery do Bile Lublane
Kraiine k ohedani mista toho zavital,
prazskym casopisdm zpravu, niz -vyni-
name nasledujici: ,Dne ~. srpna ode
iel isem Lublane po silnici kocevske do
2 hodiny yzdalene Studenice (Brunn
dorf) Pred vsi touto raselisti, as no
diny cd vysin, vroubivsich nekdeisi jeze-
70 Ia levo cd silnice, hlasa nevelka bou-
da, napisem ,,Phahlbauten Krains," ze
isme ma mist9. Ploche raselist6, po obou
stranach silnice rozkopano tn j tam ma
zkousku. Osm delnikd, pod dozorem
lublanskeho musea, kopa raseline ma pc
Ii. tomu cili na dv6 leta pronajatem. V
boude ukryty jsou vykopane dosud veci
kosti ceiisti void, jelenI, srncd, sobd
bobrd, medvedd atd., cele provrtane nj
spIsob kladiv, parohy, kosti, brousene nj
ostro neb iako niz neb dfka upraven6
dale krasne pracovane nadoby hliny
ozdobami velmi vkusnymi: hrnce, slank,
. lampicky; pax stfepy a vfetena z hliny
] Mnozstvi hliny kamend k rozetiran
Jest az dzasne, Use jest znamenite zach'
vale barvy tmavohnede. Kdyz jseu
!. byl nejznacnejsi kusy okreslil a zmefil
J obratil jsem Sc ku pracujicim. V prac
z pokracuie Sc systematicky tax, ze ran
odkryje Sc svrchni jalova hlina raseli
ma do hloubi As, tn Jest jiz dino byva
leho jezera; poledni obycejne jest ia ma
mahava prace hotova a potom objevi s
jehly cili kdly az 16 cm. pr6meru be-
pofadku rozestayene. Zfizenec muse
okresli spisob rozestaveni kdldv ma mfiz
9 kovanem papife. Delnik V mocalu Sc, be
/, fici ohledava kdly ukazuie jich mistc
= Po te Sc pozorne pfevraci ryci belejA jilo
|. vita vrstva, v ktere ma sta kosti pro-
stych nastroj1 vkusnych nadob Sc obje
vuje. TAX hojne jest toto naleziste, ze p
kazdem rypnuti neco Sc objevi. Nalezt
ne v6ci hazeji do kosd drobnosti Sc u
kladaji hlinou do krabic. Potom 6
veci ualezene properou boude yysyp
il, kde zfizenec musea poprve vse roxth
duje. Ponevadz raselisti naleza Sc mne
ho 81 podobnych veci, dostane Sc jinyr
musejim zajiste inasemu cast bohate tt
to kofisti. Tax aspoh bylo mne slibenc
Nejzajimaveia jest IL. m. m. nalezen,
ndz medi. ktery jest kovany, jakoz
dve kladiva kamenna (mlaty). Kazdeh
tydne dvakrat odvezou Sc veci do Lubla
ne, kde jM uzasne mnozstvi techto stare
zitnosti zfiti lze Znalci tvrdi, ze zdei.