Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-15

b1h Zly, kral temnoty, We spolku ducby
noci stinu, jez zname jmeny obrd, kobol
dd, pidimuzik6, vii a rusalek j.. " O.
ba bohov6 neustale spolu zapoli (den
noe, leto a zima, dobro zlo) nadvladu
Ale Odin, spolden 5 Freiou (bohyni las
| ky) a Fryggou ci Herthou (zemi), zvt6zi
zmocni Sc vlady mad vsim svetem, odknd2
slove Alfadur Gi Otec vesmiru
V malo znam6m bajeslovi slovanskem,
iez re vsech mythologii neimen6 pestite-
III naleM tim rychlev zapomenuti upa-
da mizi, setkavamG Sc rovn6z posvat-
tnou Troiici. Indicke Trimurti sloye u
SlovanG Triglav q jemu posv6cen byl
vrch stejneho jmena V slovinske kraline.
Perun, Lada Zivena json tfi hlavni boz
stva, nichz prvni rovna Sc skandnav
skemu Odinu, druha Freje a tfeti Herthe.
Neirozhodn6isi vnimavost pro MAJOR
pfirody tax obrazry meli Rekove, V
nichz sc lcinkem rajsk6 lepe pfirody |
yyvinula zvlastni basnicka nalada. Ba
bilonie Egypt byly skoly, nichz tecti
mudrcove moudrost y6domost svole
cerpali. Starozitnikam budiz z6staveno
vyzpytovati vytknouti vliv, jejz mela
Babylonie ma starozitny sv6t. Ze vsak
! Egypt neprostfedne ma Recko dtinkoval,
to yystihnul liz davno jenny bystrozrak
: badateld. Tti neiprosluleisi mnzove
, Recka, Thales, Pythagoras Plato, ucili
Sc Egypte. Tim pfeslo ladro stareho
nabozenskebo nazoru pfirody, Trojice yes
} miru, tez ma Recko. Jiz nelstarsi pa
matce feckeho basnickeho umeni. V Ho-
3 merovy Iliade, hraie ona velkou talup.-
I non dlohu, ackoliv vedle nj iine Cislice,
j iako 9, IA 9 svou velkou ddlezitost mali.
3 Ostatne tato cisla lie odvoditi zpet u
. v6sti ma cislici tii. DIE ueence Thale-
a sa (zemfel roku 543 pred Kristem) jest
L Govek re tf did slozen: cisteho ducha,
i ethericke latky, ktera slouM dnsi "a ia
= kysi podklad re smrtelneho hrubeho te
V la. Nez ale vyznam Troiice dosp6l tepr-
: We "a druheho slavneho mudrce feckeho
% k neivyssimu uvedomeni. Pythagoraso
o vi, ktery neivice tislicemi Sc zabyval,
7 (bylt on neislavnejsi poctaf staroveku.) by
10 cislo zivoucim poimem osobnosti. Pro
{. to myslil 81 p1vod vsechnech veci CO le-
le dnotku (Monas). Vsecky ostatni veci cd
> vozuii Sc cd jednotky vzniknutim protiv
nichz iednu naznacil co urcito druhou
y co neurcito. Tato dvojice ti tyto protivy
1tinkuji ma sebe vzajemn6 zplodi tax '
OF mezich ci l6pe ldn6 jednotky Trojici
III nebot a Gini 8. Troika jest cislo IL
che, tedy ouplne dokonale, jelikoz obsa
q. hnie poGatek, stfed konec. Go Pytha-
ri goras vyiadfoval cislicemi, tomu ucl He
raklyt slovy, vyfkna vetu, ze v6ci re spo.
o. ru protiv vznikaji. Take Plato (okolo T
ce $50 pied Kristem) pfimyka Sc tesneji
tie poimu Troice DIE jeho uceni jest bdl
m iednotkou. Tat ieho prvni vlastnost; je
ch no druha ale Jest stvofeni pravdy. | zal
tn Platoniy, veliky Aristoteles, jelz polka
dali ysim pravem "a nejv6tsiho nejvse
o. strantjsiho myslitele staroveku holdoval
a. ovsem svym spdsobem, Trojici, rizn6 vse
ic- ko poznani bozske, matematicke (poc
tafske) a fysikalni (ttlesove). Vetsin
e. nasledovnik6 jeho Recku cinila tote.
l. Zeno (zn $40 pred Kristem) roztfidil vs.
o. chino poznani ire: logiku, fysiologii
ethiku. Poseidonios ucil, ze jsou tfi by
ad tosti, ktere jsou pdvodem obsahem Vi
ny estoty: Zeus (bdh), pfiroda a osud. !
ch tax vyspeia Troiice radon v6ku zakon r.
IA zumu, kdezto pfedchddcove mudrcd rec
Ia k5ch jen tajuplny obraz y nj spatfoval
Pc jehoz pravy smysl a jadro postihnouti n
ne mohli
Take u Zid6, ktefi moudrost svoj O
ar, Rekd Egypcand a jinych narodd sou
DO sednich ebdrzeli, ac jen skrovne mir
'su nemohli cdolati kouzlu te tajuplne cislic
ye' u Salamouna, pfislovich jeho, (kal
ia VIII, 90 - 30) nalezneme, ovsem po /
81 diivem zpytovani, ze bdh jest prabytos
moudrost pax druzkou jeho pfi pocatk
a vykonavatelkou vseho dila zeme
svet jest pax ditetem obou.
Prvni kfestansh mudrcove slucova
prvotni myslenky kfestanske uceniI
persk}m. Manicheove a Jine sekty re
.o zeznAvaly jake Persian Zoroastr dobrou
= zlou prabytost, zapolici spolu tim :