Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-09
Louisiana.
b o d kovlada A mer e.

Podstata celeho sporu louisiansk6bo,
ktery d6jinach teto zeme bude
stati osam6ly nebot tolik ddvtry v
republikansk6ho ducha teto zeme name,
ze Sc ma pfist6 neobavame rozehnani stat.
niho sn6mu ostiim bodakd, Jest asi nasle-
duiici:
We slatu Louisiana rozhoduje vysled
ku konanych statnich voleb zvlastni w
Dor pro scitani hlasd, nazvany Retur-
ming Board.
Pfi volbach dne 2. listopadu m. r. ko.
nanych m6lo Sc vsobecnG "a to, ze vlada
Kelloggava Gratova utrp6la porazku.
Aspon tax zntly zpravy z vetsiny okresG.
Returning Board, slozeny v6tsinou re
strany rcpublikanske, mel vysIedek voeb
prehlasiti. Prohlaseni toho dockali sme
Sc teprv6 po uplynuti sedmi ned6l, tedy
tyden pred seiitim Sc louisianskeho she
mu. Vsak Dive jest6 konservativni
demolratiGti clenove ieho dobrovo!n6 Sc
2 vyboru toho vyloucili, ami yydeli, ze vet
sina ieho inG pece II iineho zameru
nema nezli vypocitati repnblika
ndm stdj co stdj vdtsinu. TAX
Sc stale, az ma pet rozhoduiicich Glenn.
Returning Bord, ncv6da 81 jine rady n
ddvefuje sbalstvi ddvtipu republikanG,
odkazal uznani voleb peti zvolencd sne-
movne same. | repnblikan6, nichz vse-
chen stud dusud neustoupil stranick6 las
ce, pfipoust, ze Returning Board nepoti-
tai iak mel pocitat, Gi jinak, ze pfede-
vSim k tomu sm6foval, aby repnblika-
nGm vypocital, pokud to yGbec bylo lie,
vetsnu.
Zalezelo tudiz ma tom, komu bude po-
piano prozatimn6 ustaveni sn6movny (ci
jak Anglitane fikaji getting the tempo
rary organization), nebof ten mohl potom
provesti trvale ustaveni ci organisovdni
sn6movny, ktera by potom m6la Kellogga
a vsecko Louisiana rukou. konserva
tivni snemovna, abychom ddloztost toho-
to momentu blize vytknuli, pomyslela ma
dani guvernera Kelogga v obzalobu, don
faiic, .ze odstranenim toho 6loyGka emo
chi Sc moci v}konn6, take by potom
vladla staten az ma iedinou moe soudni,
dplnt. Ably toho docilila, potfebovala
pouze nepfitomnosti tfi clend re strany re
publikanskG, a toho Sc doGkala, nebof je
den byl prav6 den pred zasedanim X pod
statne pficine zatknut, kdezto druzi diva
Sc vibec ami nedostavii. Ctvrty poslanec,
ma n6iz republikane pocitali, medal o So
be ami slechu ami vidu A tax Sc stale,
&c demokrate n konservativci pfi zahaje
nj snGmu octli sc ve v6tsin6. Vetsinu
nell, tom neni pochybnosti nj
nejmensi. Jim tedy nalezela prozatimni
i trvala organisace snemovny. Podafilo
SO jim, ze dosahli prozatimni potom i
trvalou organisaci sn6movny. Pfi tom
fidil Sc ustavovanim sn6movny roku
1868, kdy republikane nell snGm We sv6
moci Ale to ovsem ohrozilo plany repu
blikand, ano V nivec by zamery jejich
bylo uvedlo. Snem Louisiany byl by
Kelloggovu vladu svrhl, a to Sc nesm6lo
stati. Vybor pro scitani hlasd dorucil
velicimu generalovi seznam poslanc1 cd
neho uznanych schvalenych. V tom
seznamu nalezala Sc vetsina lepublikan-
ska, vlastne kelloggovska. A proto Sc o.
police, ktera patrne byla u yetsine, brani
la tomu statnimu kousku ci po francouz.
sku vyjadfeno scoup d etat." Ably Sc
tedy ustavenl praveho snemu nemoznym
ucinilo, povolan ma pomoc general Detro
BRAND, velitel oddeleni spolkovych voakd
Spolkove vojsko vtrhlo do snemovny q
vyvrhlo odtud obycejnou nasilou ony Gle
ny snemu, ktefi timze snemen "a zakon
nj poslance byli pfipusteni. Voisko spo
kov6 obklopilo tel sedadlo mluvcho, dosa
dilo 81 vdle presidenta Granta a Kel
: logga klerka snemu, jemuz hodnost ia nt
: nalezela, : kratce znicilo svrchovanost Ii
!. du Louisiany postavilo ma jeff nistc