Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-16

V zalezitosti louisiansk6 mas pfekvapilo.
A lax by take ne? Kdo Getl telegramy
ministra valky Belknapa ku generalu
Sherdanovi, zajist6 neoGekaval, nez ze
Grant generala toho razne sc zastane ze
bez ohledu vefejnemu min6ni bude ha
iiti schvalovati louisiansky zlocin. Te-
legrafovalot Sc dne B. t.. m. Sheridanovi:
President my vsichni name vam
ouplnou ddv6ru a schvalnieme veskrze
vase poCinani." -- Druhy, tehjz dne od
Belknapa Sheridanovi zaslany telegram
zne: President ministerstvo ddvGfu
il vasi moudrosti a trvaii We vife, ze vase
poeinani jest zcela obezfetn6 a pfim6ie-
| ne"
Ale toto ocekavani nase Sc nevyplnilo
nebot poselstvi presidentovo neni nez pou
hymn nezdafonym ospravedlnovanim sku-
tku, j ej on sam musel uznati
neustavni. Sheridana Grant nj
kterak nechvali ba ami nehaii, ale pouze
ospravedlnnie 10 ton laloyou rceme hou-
pou yytaGkou, ze vojaci Spoi. statd ne
jsou zadni pravnici ze Sc ma Mich tudiz
nemdze zadati, ably kritick6 dobe ne
ktery zakon nezaklopytli. Ovsem Grant
byv sam vojakem sice prvnim voiakem
zem6, Una snad vlastni zkusenost vide
lani q v6domosti 'svych n6kdeisich SOU
druhd. Ale zde neplati pofekadlo me
vedomost hfichi neGini" Takova nev6-
domost, iakou II Sheridana president
Grant omluviti Sc snaA, mohla by zemi
vclmi draho pfiiiti, mohla by miti "a ma
sledek podkopani ano pfekoceni republi-
kanskych fad1 svobody zemt. Ostatne
vydava tato vytacka velmi smutne snad
neprave syedectvi o oficirech Spoi. statd.
Dosud meli isme "a to, ze We West Poin-
tn Sc nevyucuji ehovanci vojeuSh en- We
vedach voienskych, ale i pfedmetech,
iichz znalost Sc Il kazdeho osvicence samo
sebou pfepoklada sicc - znalost d
stavy Spoj statd. Nemel-ii general She
ridan t6to znalosti, pax nem6l mu byti
svGfen 1kol, ktery znalost tn vyzadoval
Bylf Sheridan iiz r. 1867 od presidenta
Johnsona Noveho Orleanse nasedkem
hrubeho rnscni zakond zemskych odvolan
generalem IIancockem nahrazen, ktery
prvnim prohlaseni sven ukazal, ze nasi
oficiti nejsou pouhymi zoldnefi po spdso-
bu oficird europskJch, ale i b Gany,
prod hi J M du C b EN- repu bli-
kans k ! m, Pravilf tehdy general
Hancock, ze velike zasady americke svo-
body isou dnes dedictvim tohoto naroda
a ze MIN pre- v2dycky ztlstati mali, Pra-
vo poroty, habeas corpus akty, svobo
da tisku bezpecnost osoby majetku m u
zachovany byti." On, jak zfiime, ne
prohlasoval obyvatelstvo nekolika statd |
"a bandity nezadal, ably byli iednoduse
pred vojensk6 soudy pohaneni od nich
nemlosrdne odsuzovani
President Grant, nemz, iak Sc re
vseho souditi da, vojak dosud ma pfevahu
mad obtanem republiky prvnim sluhcu
republikanskeho naroda, mini sice, re
Sheridanem doporutovany prostfedek by
Sc osvedGil ze by tedy zadouci pokoj a
pofadek zjednal. Ale pres to pfedce do
znava, ze Sc ten prostfedek 1stavo1 ze-
me nesrovnava, dodavaje - ,,kdyby Sc
zakony byl We shode.' A tento punkt
jest V cee te v6ci punktem hlavnim. Ma
silnicke rozehnani snemu louisianskeho,
nebo michani Sc ozbrojenych vojak1 do
organizace eho rozhodovani tom, KITE
ry pfitomnych poslancd byl ktery ne
byl zvolen, jest kiiklavym dejinach
teto zeme neslychanym porusenim dstavy
Spoi. statd. President Grant poselstvi
SVEN sam pfipustiti musel, byt nerad,
ze volbe poslancG rozboduje iedin6snem
70 verifkace ci povefovani poslancd s IN 3
IN u nalezi, jsouc jeho nejpfedntjsim
nenedotknutelnejsim pravem.
Grant ale, dohDan okolnostmi, dohnan
vseobecnou nevoli naroda, ktery louisan-
sky zloGin veskerym ddrazem zatratil,
pfipousti to, 70 snad Kellogg ami fadne
zvolen nebyl. Ably ale toto prom velmi
trapne doznani oslabil, pfidava, 70 snad
Nc Emery jeste meme byl zvolen; ielikoz
ale Kellogg guvernerstvi Sc zmocnil ie
i drzeti dovedl, nezbyvalo mu pry, k zame
zeni revoluce a krveproliti niceho, nez
uznati Kellogga. Ostatne zadal ddrazne