Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-03-13

THO NeSarlnl pyl mlauy, nuUeny
ohyzdny jak 81 jen pfedstaviti lie. Byl
asi dvacet Gtyry leta star, mel ale iiz zlu-
tou, vraskovitou tvaf, pfiblbl6 jasn6 sed6
rybi o6i, hrb dlouhe such6 ruce. Ac je-
Ste velmi mlad, byl pfedce pfeyorem, a
to "a pficinou rodu sv6ho a pfibuznosti S
papezem.
On, jak Sc pravilo, povrhoyal svetem a
pokladal Sc "a nabozenskeho fanatika.
Byl uceny miloval krasna um6ni, byl a
le ode vsech obavan, ktef ma zivote pfi-
lisnou zalibu nal6zali. Nemohlo byti
pfikfejsich protiv, nez krasny, ziyotem
ptekypujici.Vico Olivoni zluty, vyschly
duchoyni prime; oba byi stejn6 mladi, a
lie jak stara byla duse, ktera pitomfch
oci jeho zirala. Koem jeho teninkych,
bledych rta kmital Sc stale kysely usmev,
jake by Sc prime octa byl napil, kdezto
pine tfesnove rty kayalirovy takovy do
EN- emily, jakoby polibeni jeiich tax
sladce muscle chntnah, jake karramelli z
| nesladsl pomerancove stayy.
Mady pfevor vital mladeho kavalira
stole byl mu sotva po ramona.
,Bufte mi vitan, signore Olivoni,' pra-
vii, mute Sc sladkemu Gsmevu; ,divim
Sc, ze vas techto mistech spatfuji; kla-
ster nebyva oby6ejne cilem vasi ch1ze.'
Ne, opravdu ne, monsignore,' odvetil
kavalir upfirnne sveze. "A co bych
mel take klastefe hledati! Zde Sc zpo
vidaji kaji hfichd. ODE neni mym
zvykem. Nemejte mi "a zle, monsignore.
Ale dnes pficbazim "a pricinou jine sva-
tosti. Chci Sc ozenit.' ..--.,iI
,Takr pravil pfevor a usmiva-
vaje Sc jeste sladceji, zdal Sc sam do Sc
be Sc tratiti. PAX prosim, posadte Sc,
signore Olivoni. Wy Sc tedy zenlte - a
tento snatek ma Sc odbyvati zde nasem
klastefe to jest pficina vasi ma rsteyy.'
| TAX Jest monsignore,' odv6til Olivoni.
,Moje nevesta 81 to prala. Co mne Sc ty-
ka--'
| Co vas Sc tyka, Wy byste Sc trebas ze-
nil bez cirkevniho obfadu, lnem-li prav-
DAP
| ,Jak to mystic, monsignoreP
| ,Nuz, ia myslim, ze nejste tim, co lide
nazyvaji dobrym kfestanem, signore O.
livoni.'
,Slyste, monsignore, kdyby mne to re-
kl n6kdo We svetskem rouchu, byl bych
mu ukazal cepel sveho niece. Jsem bo-
huchvala, tax dobry kfesfan, jako sam
papez. Mdzete mne zazlivati monsigno-
re, ze Sc nepfatelim s mnichy, ze Sc y
kostelich ieiich zbozne nemodhln ze ra-
deli chudym almuznu daydm, nez aDych
plnil schranky sakristiichi Hledte
Giulio Cesarini, Wy jste knize, jste slech-
tic teto zeme znate tax dobfe iako ia
d6jiny rodu meho; Wy vite, ze nekdy po-
divny osud co sine mracno visi mad ne
kterymi rodinami ze mich laska a ne :
navist, ddvera nedIvera zhusta d6dic
ny byvaji. Wy vite, re mnisi byli nestes-
tim meho rodu. Romamolo Ohvani Coz
tenaggiore, maj praded, zemfel poziy
pokrm, jejz mu klastefe San Cesanc
pfipravii, protoze klaster ten statky jehC
zdediti musel Mdi praujec Michal d
Tenda zabil zenu svou, ktera jej cernyn
otc 6m zradila zemfel ma popravisti
Mai otee, Porro Olivani di Marino, mel |
frantiskany omen povestny spor msi sv !.
2 kter} jej do vyhnanstvi yypudi. Matks
a ma tOho hofem zemfela Jest mne te
: dy mono spatfovati klastefe 1tulek mi
7 ru, branu pozehnani blahas A kdyz-
"A kdyz jste klaster sv. Onofria, kterJ
, cd velkeho moru stal opusten, koupil a
konirnu nej udeal, - tedy jste nee-
dnal co pohan ale co prary tradicim ro-
du sveho v6rny Olivoni,' vskoeil mu S
pfisladlym tslnevem a jaksi rozmarn6 do
feci pfevor. ia vam rozumim anepfijal
jsem vas tez co pfevor, ale co Julius Ce
sarini. Byli jsme We skole soudruzi -
potom Sc cesty nase rozesly: Wy, ten kra.
sny, vkrocil jste do zivota, ia = do naboz
nosti Wy pfichazite dnes Ike mne "a pfi-
cinou shatku lasky. Nuz. jak prayite
kazdY ma svdj osud: vas jest stestip
V hlase, kterym bledy, ohyzdny mr.
zak slova tato pronasel. spocivala nevy
slovna truchlivost, ktera samu trpkost
jiz sloya ia byla prodchnuta, pfekonavala
.Ano stesti, libi-i Sc bohur zvola mia
dy slechtic vztycil Sc a jarY oddecl