Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-04-08

civni rourky nebo civni uzle, dastane V
ukonech dotycnych civ ud6 poruseni
Kazdy duchovni pocit ma pfitinu svou
iiste promen6 mozkov6 hmoty. Poroucha
ny rozum neni nez porouchany mock.
Slavny lekaf choromyslnych, Schroeder
van der Kolk b6hem 80 let ohlcdaval moz
ky zemfelych blazn1 a "a cely cas- nena-
natl Sc mu jediuy mock, ma nemz by
byl neobjevil poruseni co pficinu choro-
nlyslnosti Define tomu, ze choromysl-
most jest chorobou duSe, tedy n4jake
zvlastnl nehinotn6 bytosti Glov6ku;
kterak nam nasi pani duSeslovci vysyetli,
ze S choromyslnosti spojeny jsou vzdycky
bolesti telesne nebo n6ktere telesn6 pro
meny. Blazni oby6ejne 81 nafikaji ma roz-
licn6 bolesti. Zufeni blaznG ma zaiiste
pfieinu svou n6iake hrozn6 bolesti cd
Mich pocitovane. Vine, ze lid6 pfi prudke
bolesti zubi az do zufeni Sc davaii; zvld-
ste pfi nemocich, iichz sidlem Jest lebka,
jako lebi hostec, pGsobi takove bolesti, ze
clov6k nejsa vice sebe mocen, do zufeni
Sc da. Stejn6 dtinky mivaii stejn6 pfiti-
ny. Ostatn6 jest dokazano, ze choromysl-
nj rychle chfadnou silenci brzku uni
rail-, ze teplota tela ieiich jest znacn6 vys-
81 nez Il lidi zdrave mysle. Teplo ale bu
di Sc ien tfenim neb pobybem; tfeni a po-
hyb Jest ale vlastnosti t6les, tedy veci
hmotnych, tudiz nenohou myslenky te-
plo vzbuzuiici byti -..nez povahy hmot-
ne.
Ze vlastnosti mozku, ieho velikost, hut,
most, tie, emnosf a jadrnost neisou be-
dcinku ma vlohy a schqpnosti 6lov6ka,
Jest v6ci obecne uznanou. Lid6 men{
objemnym lehcim mozkem byvaji oby.
ceine obmezen6jsi ma duchu lide ma
linkym lehynkym mozkem byvaji hluI
ci pitomci nebo lid6 ina hlavu padli.
Jsou ovsem pfipady, kdy lid6 s velkym q
t6zkym mozkem byli lide obmezeni; ale
po zevrubn6m ohledani mozka ieiich shlt
dano, ze byl vodnaty co do struktury
velmi nedokonaly. Mock velkych mu
"a pravideln6 vynika objemnosti, vahou &
hutnosti svou. Mozek slavneho francouz
skeho pfirodozpytce Cnviera vail Ga unc
tedy ctyry libry, kdezto mock australskt
divosky jen dve libry vazi, tedy necc
vice nez mock gorilly. Pfirodozpytec
Huschke shledal, ze mock africk6ho Ger
mocha nema tax mnohe JENNIE zatocin-
ky, iako mock b6locha. Velmi pada tn
ma vahu mnozstvi vyvinutost sede moz-
koye substance, pokryyaici poyrch moz-
ku, ktera, jak dokazano, jest nosicem We
domi a vyssich duchovnich vykond; elm
vice ryh zatoeinek teto substance, tim
yetsi jest myslici ci dusevni sila tlovtka.
Ostatne tyto veci otazku hmotnosti nebo
nehmotnosti myslenky ti otazku duse ne
rozhoduii. DOstaci Gpln6, re hmotna po
vaha mozku dusevni cinnost Gloyeka pod
mihuje. Vidim-li dale bystfeji, muslin
nit lepsi organ zraku; pronika Ii me du
sevni oko do vetsich dali zfi-h zfeimtji
tedy musi zaiste mozek mIj k tomn yse
chny hmotne podminky obsahovati.
A ostatne, proc by byl bih vdechl ie-
dnomu elov6ku lepsi druh6mu horsi dus
tax ably prvni ton lepsi dust vzdelani, bo
hatstvi slavy dobyti 81 mohl, kdcztc
druhy co obmezenec a nevGdomec zhusts
"a terc 1sklebk6 tenn nadan6jsim slouzit
q nemoha nasledkem t6 chatrne duse e
psi existenci sobe dobyti, bidne zivofit
musi! JET bah nejvys spravedlivy tt
by zaiiste kazd6mu podle obrazu iehC
stvofenemu tvoru aspoh dobrou, zdatnou
dust co prvni podminku lepsiho zivots
vdechl. Bud tedy b1h spravedlivy neni
anebo zadne duse neni, ale vsechna elm
most dusevni ma mozkn, tn vyvinut6jsim
tn zakrsalejsim zavisi.