Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-01-07

1ned predkeln pravll DIR. kusy, re bnde
mluviti Sc stanoviska ceskeho. ,,Pfisli
jsme sem" pravil, ,,abychom pfani naseho
naroda techto sinich zfe)me pronaseli.
A prav6 nyni, kdy Sc jedna ministerstvo
osyety, jest ma case, ukazati ma nesprave-
dive skraceni slovanskeho kmene. TAX
ma pr. ma M Grave SO vyda ma nemecke
realky p6ta sedmdesat tisic zlatych, ma
ceske ami krejcaru V Slezku je mozno-
II josie h6fe. V cel6 Cislajtanii Sc vyda
ma nemecke realni skoly 100000 Il. ma
ceske sotva $1,000 tedy 16krate meme,
kdezto NemcG ami polovici vice neni
nez Cechd.
Recnlk nezada lee spravedlivost la
ceske penize a ceskou dan krve mtizete
take narodu DAFT ceske skoly," vola fecnfk.
slovansky lid ma Morave Jest popelkou
mezi narody rakousk ymi, ale co SO tyee
nejkfiklavtjsiho pronasledovani, mizeme
Sc po box postavit bratrdm ma Sloven =.
sku. Ably sc mas narod zniGil, provadi
Sc zvlastni system. Jest znamo, ze Jest
skola stfedni .jak 81 pestitelkou narodniho
vzdelani stfedniho stavu, proto Sc nam
skol tech nedostalo. Cechy isou mostem
mezi slovanskym n6meckym svetem.
pokud budou obyvany uvedomelym Ge-
skym narodem, budou vzdy mohutnou
bastou Rakouska. Doufame, konci rec
mix "a nepferuseneho souhlasu, ze nam
za to co 81 potu tvafe dobudeme, tez
neceho Sc dostane, my nechceme zadnfch
dard, my chceme spravedlnost.
Rovn6z zdafile mluvil DIR. Razlag. Muz
ten byl stranou klerikalni tou merou DO
tnpen kacefovan, ze i nepfedpoiaty
ciov6k by no byl povazoval "a - odpad-
lika. Dnes vsak dokazal dr. Razlag, he
to jeho srdce yfeleji tlucc pro Slovanstvo
nez srdce onech, ktefi hledi nejdfive ,,do
Rima a pax teprye do Prahy," jak pra-
vii pater Wurm lon. Dr. Razlag hail
pfedevslm zajmy slovinsk6, ale mas
Cecha sc rozhodnG zasta odmitl roz =
hodne vyrok, ze Cechov6 nejsou kultur--
nj narod II &c potfebuji vzdelanost Nemcf.
V6da jest statek vseobecny, kazdy narod
ma o to dbati, ably 81 jej osvojil, ale must
Sc mu k tomu dati pfilezitost. Dale Wy
tyka Razlag, &c Slovinctim uzavien Jest
pfistup do sIol, ably Sc mohli vzdelati iako
iako JIM narodov6; majit ien nekolik ma
rodnich skol; ale nemaji ami jedine site
dni skoly.
V Rakousku .jsou til nemccke nniversi-
ty, We Vidni, Praze Styrskem Hradci
a dive polske Krakov6 We Lvove; Ces-
KY narod, slovinsky narod q veskeH osta-
tni rakoustl narodovG marne zadaii uniye-
rsitu. Slovinci chteji v Styrskem Hradci
len nekterG stolce, ale marne. Ma Mora
We jest nem6ne potfebi university aby
100000 Slovakdv nell pfilezitost naby-
Ii tlvyssihO vzd6lani. Ma Ii SO Rakousko
Il prostfed mezi vychodem a zapadem u
drzeti musl byti stejn6 spravedlivo Mem
cum jako k kSlovandm. Dale vytyka fec
mix, ze vlada dava ,,dovazeti" do Rakous-
ka kapacity rise uvadi dfedni listinu
kdezseo 0 domacich silach Rakouskych
posmechem mluvi, ac jest znamo ze do
vezeni" vedatofi mnohdy zcela neschopni
byly. PAX prayi fecniF, ze tato vlada
neprovede pon6mceni Slovanstva, tim me-
ne ze dovede zobraniti jeho rozvoii Ia
dame, konti feenik, uplne uznani nasich
prav; zadame, ably sc jiz odstranily pre-
kazky obmezujici vzdGlani Slovanstva a
dano bylo vsem rovne pravo.
Polaci Nemci. ,,Dziennik Pc.
znanski" pfinasi velmi ostry clanek pro
ii nasili pachanemu ma Polacich odpo-
vidaje namitce ,,Ost. Ztg.", ze Prusaci
nepronasledujl narodnost polskou, prayi:
Tvrdime opetne tvrZeni to opodstat6eno
nejvymluvneisi pravdou historickou, ae
mas germanism nepronasledoval nepro-
nasleduje co vyznavace nektereho nabo-
zenstvi, ale jakozto nepohodlne polite
kym narodnim snazenim Slovany, Po-
laky. Vypovedelt nam valkupfed veky
jakozto pfivrzencim pohanstva mad La
benz Baltem, valcil nami jiz co nei-
lepsimi kfestany fadem nemeckym; "a
Bedficha ii. bojoval nami co stoupenci
temnoty; "a Bedficha Vilema III. mas pro
nasledoyal co Jakobiny. Cd r. 1881 a
1913 az dor. 1864 vidH Y mas revnlnc;o-