Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-05-18

/ uldilZoiSlNl Hh ODCauSkOu sIHlOuNu u aHcU
zavrhovani usni zpovedi co v6ci me-
mravne nell hanebn .jak ucini-
! " pied kratkem katolicke pany a PAM
Montreale Kanad6; a nemen6 jest
neverou pfimlouvati Sc "a beznabozensk6
vychovani skolni nebo (coz zde ma svul
velky vfznam) "a sv ID ne skoly.
Otazka nev6ry Jest oazkou roAmu.
Co vykonal rozum, to vykonala nevera-
naopak. V d6jinach lidske vzdelanosti
nalezneme dokladu nestislne. Ba prave
dejiny isou velikou, nejvymluvneisi apollo
gil every. Kdo nahledne do d6jin,
ten Sc zajiste odvolal k nejlepSimu, nejvy
mluvneisimu obhaici nev6ry. Neni stran-
ky, kde by tento obhajce neuvadel syede-
ctvi ma prospech klienta sveho. Vzdyf
vsaky ten zapas 6lov6censtva cd nepame-
ii jest spravedhvym bojem nev6ry virou
t. ]. rozumu nerozumem.
Co vykonala neveras - My k tomu
odpoved6li mnohokrate. Pro dnesek da-
me slovo panu S. H. Prestonovi,
ktery Novoyorskem Truth h See
kru." (Pravdozkumci) pise jak ndsledu.
je:
Go nev6rci vykonali!" TAX Sc taze
eden methodisticky knez Nuze, ptejeli
81 to vedeti, tedy mu to povime. Jsou to
neverci, iimz jest zavazan "a svobodu trou
biti ma trubku methodismu. Nebof ko-
mu jsme povinni dikem "a rovna politi
cka j nabozenska praval Kdo vynalezl
zalozn udrzuje politicke zfizenf, ktere
vsecky sekty ysecky viry trpi, nenadrzu
JIG ami iedine? NeJsou to methodiste,
ktefi prav6 t omuto o zfizeni dekuji svou
existenci, sv6j vzrdst a syou nynSjsi mocg
kdezto John Wesley, zakladatel method :
smu. kazal re vsi silly prot americke
nezavislosti pracoval, sepsal iinf Angi-
can, slavny Tomas Paine ,Zdravy ro-
zum," a ,,Krisis," ktere touhu po nezavi-
slosti a svobod6 rozplamenily Ear, kite =
ry anglicke panstvi mad osadami na veky
z:ravil. Komu jsme nejvetsim dikem pc
vinni "a svobodne fady, "a pohtickou q
nabozenskou svobodul Neni TO ona ve-
lebna troiice, Paine, Jefferson, Franklin
ktefi vesmes byli vyslovni nevercil By
10 to pero Painovo, ktere prvne napsalo
slova ,,Svobodne nezavisle staty anne.
cke." Spisovatel ,,Veku rozumu" byl
jednim neizaslouzileisich zakladatelt
americke svobody. Neverci, neptatelt
kralo knezovlady; neverci dali Glove
Genstyu vznesene prohlaSeni americke ne
zavislosti, vlddni zfizeni bez cirkve tsts
WI bez st6tniho boha. V kazde zemi, '
temnem pHstem stfedoveku, kde vladly
okovy, pranyfe, skfipce hranice, heslen
nev6rcd byla n d bo zensk ka svobods
nebo svoboda smysleni. Nabozenstvi
papezem fimsk5m celemu kfestanskemr
syetu diktovane, bylo nejhorsim despotiz
mem ma sv6t6. Nebylo urvalelsich zlo
povestneisich tyrand, nez kraln cisaft
W milosti boH." ,Nevera jest svoboda'
pravi jeden proslnly spisovatel; ,vsak'
nabozenstvi Jest otroctvi. V kazde VII,
Jest clovek otrokem boha, zena otrokynl
muze rozn,ile deti otrokami vsech." Ne
VERGE nalezame cd vGkh muznem zapa
Sc "a prava cloveka; kneze ale = naleza
me vzdycky prahnouciho po krvi nebc
zniceni kacfr1. Cfrkev vrhala lidi dc
vecneho zstrsceni; nevera je povznasel,
a zuslechtovala. Crkev vynalezla inkvi.
zici; nevera zalozila vysoke skoly A
vsak pravi se, ze nevera bonra, trha
Pravda. Nevera strhla pranyfe, hranice
kfize, ktere nahradila telegrafckymi ty
cemi.
Neverci sesadili 8 trtnu krale usadil
NAH cloveka; opi pobofili bastill,
(statni vezeni francouzske pro vezn6 poll
tickel, ale odbudovali nadberne chramy
prdmyslu; oni odvalili tezky kamen, jeii
cirkev pfivalila ma hrob svobody; oni mi
4 eli palecniky, skfipce hranice, ma nich
Torquemadove Kalvinove nenahlyn
ohnem upalovali iinoverce, myslitele W
nalezce A vnci tomu taze Sc method
sticky tlachsl, co ze vykonalis Cokoli,
vykonAno ku blahu a pokroku lidstva
vykonano bylo cd tech nemnohJc Jch rekov
nych nevercd, ktefi ami lidomoren, an
popravist ami vyhnanstvi psanectvi ne