Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-02-18

nosti, cd proetafe az k panovniku nebo
! presidontovi, cd cidice bot az neizenial
neisimu inzinyru nebo staviteli, cd neipo-
slednejsi ucitelky az k nejslavnejsimu u
cenci spisovateli, cd bidneho pokoutni-
no skrtala advokatskeho az X prvnimu
zemskemu soudci Narod isou V ST C h.
n i Cechove vsic hni Amerikane, te-
dy vetsina mensina dohromady. Repu-
blikane n. pr. jsou teto chvile ieste ane-
bo byly II. pk r. 1872 We vetsine. Byli
| snad narodeml Demokraticka q vsecky
ostatni strany byly by talSdzon osobivost
co nejddrazneli odmity. Podobn6 Sc to
ma dtlnictvem. Byt by byio We v6tsi-
ne, nen narcdem, nebot k tomu narodu
patfi president Spoj. stat1, soudcove,
i ministfi, iakoz i senatofi, kongresnici,
poslancove q 0fednici statni, okrasni a
mistni; k tomu narodu patfi take kapta
liste cd miionati Astora, Scotia, Van-
derbilta, Goulda az tomu kapitalisticko
Vi, ktery nekolika tisic dluhopis1 spoil
kovy II befc lrok; vsichni fabrikanti a
fabrikantGkove, vsichni femeslnici, mali
ci vlastni dilny; vsichni u6encove, spiso-
vatele, novinafi, utitelove, knezi; vsichni
obchodnci, at velkokupci vlastni koraby
ma morich maiici anebo nepatrni grocery
ste, kornoutkafi, kramafi, hospodsti a
stravovatel6; vsichni pisafi, telegrafisti,
klerkove, STUDENT, posluhove, zametaci,
rozsvecovaci (. d, t. d. Vsichni ii ma
lczi narodu.
Z1myslne vypustili isme uvedenych
stavu, tfid, zamestnani stay rolnicky, kite
ry jest cetnejsi nez delnicky, nebof tvofi
polovici americkeho naroda. Tento stav
ami sam d6lnictvu sc necita, aniz iei
delnictvo k sob6 pocita. Nuze, kde jest
ia vetsina d6nickal Pride ovsem ma to,
co 81 vGdcov6 d6lnictva pod tim slovem
mysli. Ale nemene pada ma vahu to, co
81 j in pod slovem tim mysli, jak mu
n rozumi. Nekdo 81 mtize myslet, !
ze d6lnici .isou ysichni, ktefi pracuji, ale
pax isou milionafi fabrikanti d6lnici-
nebot ami ii nezahali; ale mnohy pracuie |
zroyna tax dvanact hodin a vice denn6, |
jake delnici ieho. Slovem delnictvo rozu |
mi SO obecne ia bricn delnictvo, Sir
Sim smyslu pax hornici (delnici banstD
vsichni ktefi co tuvarysi IL ,,bossI" pracu-
il, Nuz, tento lid tvofi mensinu a sice
malinkou mensinu narode, povazime Ii |
ze d6ti zenske, ktere Sc nikde delni-
ckym orgauizacim nepfipousti, tvofi znac |
ne procento tohoto delnictva. Tvrdi- Ii |
nekdo, ze delnictvu naleA vlada, pax nam
musi Dive pov6dtt koho k delnictvu eta
jinak bychom museli souditi, 10 81 pfee
nadvladu asty t.j. jedne tfidy mad ce
lynn narodem. Pfipoustime, ze mali n.y.
nj kapitalste rozboduiici vliv ma spravu
zemsllou ze vlastne oni zemi nasi spra-
vuji, ale kdyby misto jejich zaujali delni-
CT, nenapravla by SO tim vada dosavad
MIN politickem zfizeni, jelikoz mensina
vystfldala by mensinu, kfvda vystfidala
by kfivdu a vetsina naroda mela by ste-
ne pficin X stiznostem opozici. Byla
by to pouha zmena stran, ale nikoli SOU
stavy vladni. We vlade ma miti die de-
mokratickeho zfizeni kazdy zivel naroda
pfim6fene lcastenstvi, ale zadnemu tech
iednotlivych zivli nenalezi vlada Wy
hradne.
Delnictvo, trvali phi posetilem vyroku,
ze ono Je narod, podoba Sc Ludviku XIV.
ktery prohlasil ze stat jest vlastne OH
sam, nebo slecht6, ktera "a dob feudalnich
vsecku dtlezitost sob6 osobila anebo me-
sfactvu, ktere ga Ludvika Filipa nesmir-
ne zpansteo tim, ze mu osernetny kral
vsecku ddlezitost ma nkor zlehceni il
nych stavd pfipisoval, anebo Windisgrae-
tzovi, kterf tvrdil, ze teprve baronem "a.
Gina clovek anebo dokonce Madaru, ktery
0 sobe pravi, Madar clovek, Slovak Ia
dny clovek Magyar ember, Tot nem
ember). Prava demokracie politicka ne
zna a nesmi uznavati stavI ami kast nebo
ttid; pro nj existuji jen obcane; socialni
demokracie nema dokonce znati rozdilI
kastovnich, nebof by pfestala byt tim sa-
mym @ m o kracii i socialni,.
Vabec jest to nesmirny nerozum, kdyz SC
delnictvo, najme fabricke, stavi "a kastov
nj zed ma rozdil cd ostatniho naroda; tim
80 osamocuje a praye toto osamoceni Jest
pficinou jeho slabesti. Delnictvo, mali po
: zadavkam svym plntnost ziednati, nesmi