Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1875-02-06

4 ~ h"iS~" Sc"dh'lih thdti, Ou tC uODy
opustila jei ale sfastna hvezda, kteraz lei
posud prov;izela. Nem6l vice poklidu.
Kdyz hrozila zemi .eho inyase nepfatel-
ska, special do Pafize pro pomoc ku kra-
Ii karu y. Avsak tam zatim vypukla
tervencova revoluce "a vGvoda Karel pr
chl do Bruse.u. Ale kdyz tam dorazij,
byla revoluce belgicka pln6n proudu Il
brzy po .eho navratu ucinila jei bransyi-
cka revouce dne Z. zaH psancem pro cely
ostatnl ziyot.
Zadal pomoc u vsech dvord, ale nj
kde il nenasel marne pokousel Sc pro-
vedeni rozinanitych dobrodruznych pla-
n1, jimiz Sc chtel nasiln6 zlnocniti vlady
We SVEN yevodstvi. Najlmal bojovniky a
distojniky Pafizi, coz bylo pficinou je-
no yypov6zeni, kdyz dobrovolne Fran
eli opustit nechtel, nafidil kral Ludvik III
lip, ably byl dopraven az ma hranice svy-
carske. Avsak usel tomuto postrku
zvlastni lsti: podsrcil "a sebe sveho slu-
hu, kteryz mn byl ponekud podoben.
Advokatu ieho Beryerovi Sc podafilo, zo
vyinohl u pafizskeho soudu nejen zrnseni
ieho vypoy6zeni, nybrz sekvestrace jeho
jm6ni. Po tomto stastnem obraceni vel
Ike nesnaze v6noyal velkou Cast sveho
imtni, kter6 SO tehdy az na 300 milionl
frankd pacilo, ma procesy proti svemu
bratru, panuiicimu vevodovi brunswick
mu proti jinym blzkym pfibuznJin.
Jediny lidsky tvor, k nGmuz ponekud ma
klonost jeyil, byia jeho dcera. Avsak i
tento pocit dpln6 zanikl, kdyz Y Is. roce
svGho veku na domluyu patera Lacardai-
ra stala SO katolickou Zfekl Sc il uplne
a jednal proti nj az do sve smrti kruto-
sti neslJchanou.
Odepfey dcefi vselikou podporu, postal
sveho pokladnika Smtha do Hamu k
Npsinci Ludviku Napoleonu Bonapartovi,
kteryz tam byl pro reyolucni reidy I'VE
znen a uzavfel MIN smlouvu, die niz oba
kontrahenti 6estnym slovem a ma svate
evangelium sc zavazali, ze pfiPadu, kdy-
by nGktery znich trinu Sc domohl, druhe-
mu vsemi moznJmi prostfedky take k
vlad6 dopomdze. Prime Ludyik pr} sc
zayazal, re vevodovi nejen k tranu pomd
ze, nyb sjednoceni Nemecka Sc po.
stara
I V6voda mel totiz tainy plan, ktery mu
do smrti pokoie medal, ably SO stal nemec
/ kFm cisafem. - Prime Ludvik ovsem
sllbil podepsal vsecko, vzdyt "a to do
stal iako zavdavkem 100000 frankd, j.
niz ST pomohl u'eku re sveho vezeni
Kterak pozdtji jakozto cisaf Napoleon LII
svym cestnym slibdn a pfisaham ma
eyangelium dostal. jest vseobecn6 znamo.
Roku 1847 svolil v6voda snatek sve
dcery hrab6tem Civry; ale diamantovy
sperk Gene 100000 trankd, ktery il k
svatb6 darovala malrab6nka Badenska,
nedostala nikdy do rukou. Laskavy otec
prodal no pozdti mtstu Pafizi, kdyz hle-
dalo pfihodny sperkza dar cisafoyne Euge
Mi.
Kdyz zpozoroval, ze prime Ludvik Ma
poleon jakozto president irancouzske re-
publiky pevn6 pddy nabyya, opustil An-
glicko = &c strachu pred mofSkou memo
CT balone - usadil SO pro yzdy V Pa.
fifi, kdez cd sv6ho spojence, jeiz syymi
miliony neustale podporovaI, vclmi vii
dn6 nvitan byl. Toto pfatclstvi trvalc
tax dlouho, pokud neupominal cisafe
spln6nl jeho zavazku We srolouv6 hamske
Cd t6 dolby obmezovaly sc pfatelske sly.
ky ma neurcite slibovani M neobycej
nou zdvofilost. Ably vlaznost sy6ho by
valeho spoicnce zazehnal, udelal vevoda
posledni Will, niz utinil cisafskeho prin
ce universalnim dedicem sveho v6likehc
, jmeni; ale ami tento prostfedek nem6l "a
douciho ucinku.
(Pokracovani.)
. |