Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-09-22

Washington, IS. zafi. Generalni
adntant E. d. Townsend teegratoval
generaloyi Emorymu Novem Orleanse,
&c vsecky kroky .ieho, vyiima.ie .imenova-
nj Brookse mistnim velitelcm Noveho
Orleanu, schvaluie. Vlada Kelloggova
musi byti co pravni uznanaa cd spolkove
moci podporovana. Kdyby po vyprsenl
lh1ty strant lidu proklamaci presidento-
Won ustanoyene pozdyizeni povstdlo, mu-
81 byti potla6eno. S rcvoucni vladou
neslni sc naprosto vyjednavati.
President Grant mysli, re zapletky
lu;sianske jsou II koncc. L Key West
poslany til valecne lode do pfistavu No
70 Orleapskeho. We voieiskfch kruzich
isou toho mincni, ze sila voska k obrane
hranic a spolu k operacim V jiznich sta
tech Jest nedostatecna, We state Lousia-
nc budc nyni 5000 m. spolkov6ho vojska,
tcdy petina veskere spolkovG armady.
General armaly Sherman opustl dine
4. fiina Washington, ably havni stan ar
mady St. Louise rozlozil.
NOvy OrIean, 19. zari. Kellogg
dosazen. GuvernGr Kellogg
odebral sc sc v5eni stdtnimi Itedniky
dnes rano desate iodine do statni budo-
w. Mistni velitel Brooks odevzdal gu
vcrnerov tormelnG budovu zanechal
zde voienskou straz. Nam6stek guyern6-
rdv, statni sekretal Il statni zastupce, KITE
ri sou lntsta vzdaleni, lsou teicgraticky
povolani zpet. = Kellogg popirn V psani
kongressmanovi Sypheru "a senatoroyi
Westonu, ze by re strachu Il zbabtlost
stdtni budovu byl opusti do celnice Sc
utekl. Chttl pry zachovati ziyoty jeho
vernych cernoch6, kteli skoro vyhradn6
ieho mlici (yojsko) tvofili pax sv6i
zivot musel byti pecliv, jelikoz cht9l tax
pfedeiiti novym politickfm zapletkam,
kterG by smrti ieho byly musely wink
nouti, AMI vsecky vyssi urednici, jake
statni sekretar, mistoguverner st. ri
stnpce byli vzdaleni.
Boy ylen zamitnul nabizene mu nacelni-
ctvi metropolitan policie. lie 600 zapf-
sahnutych mctrppoitans dostayilo Sc
pouze POO.
Nashville, Tennessee, Is. ziri
Guverner Brown protestuie delsi tcle-
graticke note presidentu zaslane proti ne
vyzadauemu poinahani spolkoyych mar
Said komisafd pri zaty kani on6ch osob.
ktefi okresu Gibson 16 Gernochi O.
kresniho vtzeni nasilne vyviGklia a nektert
Z Mich surovym zpdsobem povrazdili.
Guverner tvrdi, ze ma Will moe vinniky
vypatrati, zatknouti IA pravu odevzdati
anz by potfeboval pomoci ufednika spoil
kovych. President Grant Cd povtdtl, ze
Jest lnu piijemno zvtdeti, ze statni vlada
Jest ochotna razne ma vselikG zloGnce ma
stoupiti, avsak on (president) Jest vazan
tistavou vsecky kongresem zdelane zako
ny proyadtti; a leden tech zakonu tyka
Sc tez zalezitosti, o nlz guvernGr Brown
sc zminuic. Ostatn6 nedan spolkovym
dfednikdm state zadny zvlastni rozkaz.
krone rozkazn vseobecneho cd 3. zari. w.
daneho Cd generalniho zastupce Spoi. ST.
Dne 10. t. III. pfedvedeni isou z vraz-
DIV ternochu podezteli zatcenci okrcsu
/ Gibson pred syolkoveho komisafe Gar
retta krasky zalobnik zavedl obzalo-
bu, panove Hill, Sharpe Nc Farland
obzalovane haiili. Tri isou pro nedosta
tex dukazd obzaloby propustGni, ostat-
MIN pax ulozeno $ 5000 zaruky (baiD.
Chicago, 81. zari. Dnes pfijala
m6stskd rada move nafizeni pozarnycl
hranicich m6sta. Naiizen to ustanovnt
tresty na stavby drev6nych budov ob
vodu mAta.
Plukovnik Miles telegrafoval genclalr
Sherdanovi, - mil od Red Riveru to
bora ma fece Waichita, BE major LYMAN
ktery oddelcnim voiaka proeazel spzo
We vozy, prcpaden byl Cd 3 Ieb set In
dian6, kten nekolikero lltoki ma ..trein'
utinili, ale vsecky bez tispfchu. VoTac
drzeli Sc proti mnohonasobne pfesile pt
: til dni, odrazejice stateene vsecky utok
: iejich. Tretiho dne teprve od lmyslr
, sveho upustili obratili Sc ma iihovychod
indiana pablo asi patnacte. z voiinn by
; zabit icn iediny, tfi byli raneni sice ie
len Mich smrtelne. Titez Indiane pre-
0 padli tez druzinu sesticlenou nesouc
zpravy depese. Tento nepatrny hlou
:. eek branil sc Indiandm po cely den Il
o branil SO jim. Jeden byl zabit, ctyf pc
raneni: indiana zabito u Reky ma il