Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-21
Il dtjin mOrmOnu.
Pokra6ovani)

Denny kaZue naDoZuShC ochtJ' 'P
ne zidovstvim a maiici "a zaklad Dlbll,
oplyvaii krvav}mi pfibehy. ktestanstvl
a mahonedanstvi zaujlmali vtomto Yzhle
de prvni misto. Mormonstvi naleh roy
nez k teto odrude nabozenstvi = mem
tudiz divu, ze ieho &C mladinka historic
obsahuie nejeden krvavy skutek, neledno
zharobeni lidskosti.
Telegraf nam zvestuje, 2e John ID. Lee
starsi mormonske cirkve, ktery vedle
Brighama Younga neivetsi ncty mezi
mormony pozfva, byl v Cedar City, utah |
zateen k obzalob6, ze byl pdvodcem hroz-
ne feze. ktere etech 1857 pablo "a obet
asi p6l druheho sta muzd zen deti. Ne |
bude tudiz cd mista, kdyz tento krvavy
pfibeh zevrubne a pravdive ctenafstvuvy-
piseme, ably poznalo, re tanatismus, ne
snase]ivost. ukrutnost, uskok krvelac
most jest pfiznakem ysech sekta nabozen-
stvi, ktere 6erpaly mravouceni tax Eva
ne ,,pravdy" tie zlopovestn6 knihy, jz
miliony posetilcd pokladaji "a pramen vsi
moudrosti soucin vseho, co uslecbtileho
vzneseneho, ba "a sam zaklad nas vide
lanosti.
William ii. Rogers, vladnil jodnate,
pfekrocil planiny armadou generala
Sidney Johnsona, provazejici pokladnu
penezy Spoj. Stat6. Rogers slysel Wy
pravovati straslive fezi ma Pohorske lou
ce. Pravilo Sc mu ze vyst6hovalci byli
povrazd6ni od Indiand. Vystthovalci ii
pochazeli vesmes 2 Arkansas Vojsko
generala Johnsona nebylo to dostati Sc
ma zimu do Salt Lake City a muscle pie
zimovati We Fort Bridger. Ma jafe tahlo
voisko az do ldoli SlanGho Jezera. Bli.
tic Sc 1doli, pfivitino bylo od komisafd
pokole Peace comissioDersl vyslanych
Cd nasi vlady, ktefi yideli proroka Sva-
tych soudneho dne tak zovou Sc totiz
Mermoni) Ucineno dorozumGni, ze John
sonovo voisko nerozloA Sc taborem blize
morlnonskych osad, nez We vzdalenost
padesati mil. Nasledkem toho robbie
vojsko svhj tabor ma mist6, zvanem nyn'
,.Old Camp Floyd" We vzdalenosti 55 IN
cd Salt Lake City. Go zde vojsko tabofi
10, dosly Washingtonn zprayy fezi ne
Pohorske louce a zaroveh oodmene ) 10,
, 900 tomu nebo tenn, kteti by vytrhli z m'
! ci indiana ony ditky, ktere cd Mich byl,
usetfeny; nebof vlada We Washington,
vefila, ze vystehoyalci arkansasstl povraz
& deni byli cd rudochh. Panu Rogersu, jej:
!. zatim president imenoval indianskym a
: gentem, bylo nlozeno, ably navstivil Pohol
} skou louku a usetfene dGti ably zachoval
= On vypravil Sc, proyazen malym houten
A iizdy, do Cedar City, nebof malo mil cd
0 tud bylo jevist6 hrozneho krveprolitl mi
!. nuleho roku. Pfised ma Pohorskou loukl
t nalezl tn hnaty re sto tficeti lidskych two
: ri, muzn, zen deti. Sbiraie kost, alb,
: ie pfedce slusne pochoval, shledal, ze VET
i sina muza mela rozstfelenou lebku, sic
tax, re koule do zadni caste hlavy viela
: celem nebo obliceiem vyjela. Wei prer
: sti psi maso kosti ohryzli. Rogers Sc
bral take rosti kos lidskych vlasd, mt
. fici diva busle.
Ida Sc, ze r. 1S49, kdyz nastala tal
Y zvana zlata zimnice, nasledkem objeven
Z bohatych zlatodolG Kalifornii, vypravi
0 10 Sc do toho noveho eldorada mnozstv
l. muza Arkansasu, ktefi byvse co zlatok
Ii pove stastnl, pres planiny do sve otcin
l. Sc vraceli 1myslem s rodinami svyn
a do Kalifornie Sc vystehovat. Y Arkan
sase koupili stado plemenneho dobytk
: sestavili vystehovalsky trejn pustili Sc
j. iara 1857 pres planiny. Kdyz pfitahli d
: Salt Lake City, bylo Jim cd Mormond II
T. ceno, ze jest jiz pozde falmouth do Kalifd
Il ME pres Sieru Nevada ze jim radi pf,
h krociti jizneji jedno pasmo horske vyji
hor pobliz Los Angeles, dolni Kalifo
K nil. Uposlechnuvse rady Mormond, pu
till Sc vystehovalci smerem naznacenyn
&, Prvne tabofili ma miste, zvanem Pohorsl
louka (Mountain Meadow, asi pet mil {