Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-24

I1Iy eboPJ uiou1l0s 0ouiuAaCeC ShOhS Z"
evatenacte vysoke, vystayen6 z hlazen6
uly a sice tax remeslne, ze nebylo lie
,oznati, kde SO jednotlive kvadry spojuji; I
tech kvadr6 jest pouze 6tyficet sice
sm tvofi strop, osm podlahu, osm zavira
oily sestnaote tvofi st6ny. Surovi
.latachtivi vetfelci nalezh komofe t6 na
niste pokladu prazdnou kamenuou skfin
lebo rakev bez vika.
X cemu BE tato prostranna, zname 1ite
stavena ddmyslne zfizenymi otvory
ventilovana (provetravana) komora slou-
lila jakemu 16eli byla zde prazdna
rakev bez vika napisuI Teprve "a po-
slednich dvacet rok6 k otazkam temto cd
povedeno. Shledano, re anglicka ctyrce
zvana kvarter tvofi ma vlas ctvrtinu ku-
bikoveho obsahu kamenne rakve. kom0-
ra jest nelvetsi zevrubnosti stav6na k
silozpytnym pokus6m; chranena ma vsech
ctyrCch stranach pred horkemi studenem
pevnym zdivem, sto osmdesate stop sill
nym, ma stalou, nepromenlivou teplotu
Ia sice IS stupid Fahrenheita), t.. jednu
petinu vzdalenosti mezi bodem varu a
mrznuti. Teplota Egypta Sc jak WINE,
nezmenia, nebot rostlinstvo jest dnes pra
We takove, jak ie popisuie dejnach
svych Herodot. Porfyrova rakev vyse-
kama Jest jedineho kusu kamene, takze
mi, isouc udefena, jake zvon. Zde tedy
zakladni m6fitko obsahu slouzilo zaroyen
"a m9fitko vahy; kamenna rakev napln-
la Sc procezenou vodou reky Nilu, vede-
nou do komory nepromenlivou teplotou
iiste nadrzky vaha te vody byla jed
nuskou Gi zakladnim m6fitkem vahy ia
koz obsah rakve Jest zakladnim mefitkem
obsahu. Jiz nahofe zmlnili jsme Sc "a
kladnim 1neritku delRy Gi poctafsky vyja-
dreno o iednusce delky. Nuz mad posled-
mimi, do kralovske komory vedoucimi
dvefmi Jest vyryto pet rovnob6znych ca.
rex; ty tarky predstavuji pyramidalnl
kostku, kazda kostka padesate coulu q
kazdy coul iedna peti set miliontinu zem
ske osy.
AMI zapomenuto ma mefeni Gasu. Ii
roxy po 365 dnech ctvrtY pfestupny
. dvanacte mesic6 roku, sedm dni t}hodne
vse to Jest znazorneno jednoduohym vru
bovanim hlazenych kamenG gallel
pfcdsini kralovske homofe.
Aysak ami tim dkol pyramidy te nety
vycerpan. Stin, jejz "a slunecniho sTetl
: ma planinu Gizehu vrhala, byl meritker
: dennicb hcdin. Avsak souhlase
hvezdaistvim byla zbudovana; shledan
totiz. ze tehdejsi polarni hv6zda, ktero
> musela byti pred ctyrmi tisici lety hves
da A Ora conis, byla by zaujimal
totez postaveni iako dnesni hvezda polar
nj. Stavitele pyramidy zamysleli ted
: patrne zbudovati spolehliyou neklam
nou hvezdai3kou pozorovnu; netfeba dc
davati. ze museli We hy6zdafstvi byti We
ice pokrocili, kdyz ma te ved6 zakada
: takove prakticke podnikani.
Zde tedy name zakladni m6iitko yahy
obsahu, delky, casu prakticke upotie
beni hvezdafstvi, jakoz podivuhodn
= pf.lezitoste ku konani nejzevrubnelsich
neispolehlivejsich pozorovani hytzdnal
oblohy, vse to zacbovane soustfedtn
V jedine budove stav6ne pied ctyrmi lis
ci lety narodem, kterJ, ably dosahnul ia
! skveeho vysledku, jiz davno musel by
zbehly We vedach um6nich vselikycl
= A pravde ncenosf moudrost egyp,sk
); byla pfislovnou "a casu Mojzise Sal
/ mouna. My "a nasich dnd yyzna'i m
!; SINE, ze nenlame vsechnu ucenosf EgyE
. can6, vzdyt nejsme ami to sprayne I'm
. fiti vypocitati jejich dfla.
: Ci snad vsecky ty vedecke vysledky
VI shody jsou jen nahodiles Vera, pax
H zde nahoda byla vykonala dilo mistro
N ske. Anebo re tax yysoce vzdGlany II;
n rod t)lik ucenosti, ddmyslu, prace
" vAasu vynalozil k tomu jen, aby nekieI
e. mu krali postavil pamatnik nebo sarb
Sc fag. Nikoliv, veIika pyramida nik'
ce takoveho Gcele nemela; nevedomy, SUI
I'd W narod nebyl schopen rozvrbnouti
t. vykonati takove dilo vzdelany mar
A. nebyl by je zas k linemu nez narodnin
a vznesenemu 1celi vyvedl, takoyy
ma 1eelem pravde byl omen, jejz jsme W
o. vytknul.