Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-10-01


,historicka' slechta naSe osud soustati
osud nasi zem6 rukou. My neyimo
ovSem, pokud Belcredi iednal sob6
pokud Cd v1dc1v ,,historick6" Slechty do
staval rozumy. Statuikem arci nebyl.
Uherske otazce nerozumGl. Spolek ieho
rherskymi konservatiyci, ktefi nemai
nikoho "a sebou, musil - nehledice !; il
nym v6cem = spdsobiti ieho pad
Nastal dualismus, ale nastal take rok
1868, ktery byl pro mas narod osudnym.
VGdcove ,,historick6" slochty Cechach
byli mad pora2kou sye st,any pri yolbach
do sn6mu +. 1867 ma nejvyse rozhorceni
a parlamentarismus uherskY mrzel je We
lice, Bojice Sc. ably narodni strana nase
We sn6me, zistavaiic ntm sama, na
mnoze nesrozmivaIa Sc N5nci a ably
snad lecktcr6 svobodomyslne zakony ne
byly danv. premluvila ndrodni stranu k
opuSteni sntmu. Statoprayni ohledy pry
tax kazou, aGkoliv chodil mas narod od
kroka cd Lihuse ma sn6my aGkoiy
EaS narod od r. 1861 byl naporad ma snG
me za~toupen. Me tn ncvdzily ohledy
ma celistvost zeme, ktera p2iednou tim
krokem uvedena lest V pochy ybnost; nic tn
nevatly ohlcdy ma blaho naseho naroda,
vpfiGiue iehoz nebyl by mel tcnty2 ua
rod mas nikdy Ntmcam Uplne us,oupti;
ovsem ale vazily iedine zajmy zpateeni-
cke. Za6ala sc hazardni bra. kterou mo-
hou sice iednotlivci ba strany podnika-
Il. ale do k'er5 nikdy vsochen narod str
hovati Sc neml. A to by.a tn neiyetsi
skoda nase, ktera Sc pctud media upln6
ptehlejnouti, pontvad2 prlb6h veci j
spdsobeny po tn chvtli ncm ukoneen
Hire vddcovc ..historicke" Sleehty nase-
nu narodu posIousiti nemohli. coz SC V
ease pfiStim dokonalc bude muset nahled-
nout.
Nctrvalo dlouho a "a Poiock6ho ,,histo
ricka" slechta pti yolb5ch do sntmu wi.
,tzia Roumi Sc. DC oua my ismo
do sntmu Ease rstoupiii, ktcrf Sc arci
n6kolik hodin tax pro paradn tituloval
rvysokym shromazdtnim." 4 pon6vad2
sn6m ne5yi rozpusten. ystoupli isme Ease
10 ntho "a hraJttc Ilobcuwarta. Tim
sc tedy pred syt,em ziistilo, 1e kdykoliy
,,historick,i" slcchta pti yo,bach Dc snemu
propalava, DO ntho ystoupiti nesmime K
ydli deklaraei a k vail statnimu prayu
teskemu, ktere ySak nam pranic nepfe
kali abychom sntm obeslali, kdyz pr
volbach ,,historitti" zIt6zili. Vysv6tleni
ie iednoduch6; prynim ptiped6 nemohli
by nasc konservatiyce yadcove ,,histori.
ckych" drzeti We sn5mt n limcc, coz
druhdm pfipadt arci byva a proto tedy
nechodime a chodime na sn6my.
a iak krasne postarano sc "a hrab5te
Hohenwarta o to. ably narovnam ceske
bylo k mistu piivedeno. Rozum6lo Sc
samo sebou, re tax velika wee ga Sc pro-
vest ienom We sroznm6ni Sc vsemi neicel.
n6jsimi faktory politickymi nasem SOU
stati, zejmena dobr6 shode uherskymi
statniky. Nahodou isou vsak vsichni =
nekonservatiyci, jim@ nepfidano ami We
snach horliti pro neomylnost papezovu a
pro takoge ztizeni, ntmz by rozhodoyali
jenom lide ,.od stavn a dobreho vycho-
vani." Nahodou jsou tez mnozi Mich
protestsnt6 Co Sc tedy utinilo! Naro-
ynani Sc poslalo do Pesti postou, vyfidilo
Sc te ptitine iako obyceiny spis tfadni;
ba nikdo z vddcdv ,.historickych" nepo-
staral sc o to, aby seznal, nebudou-li Il
he.sti statnici vykladat 81 IN urazku, ze
mas snem osoboval 81 pravo uhersle ma
rovnani zr. 1867 ztvrditi. a povazovalo
SO to skutku "a urazku, pon6vadz Sc
meo Pesti "a to, 10 korunovacni prisaha
cissfe nepotfebuie stvrzeni ceskeho sne
mu. kdyz ,,nasi" chteli V te pfieinG re-
terovat, bylo ii1 pozde
Jak SO zachoyano Beustoyi, tom
pomldime.
Ale o jedn6 ytci zminil Sc ondyno
,.Pester Lloyd, ktera sveho casu ma nase
politicke pfatele ucinila DOZEN yelmi trap
ny. Ny naroynani ieste nemtli, my ami
neved6li, zda Ii no dosahneme a pfeco ma
81 konseryatiyci na snGme pohrozih iiz
Uhrdm, ze mimi budou GGtovat, iakmile
fundamentally Weldon V platnost Uher-
sti statnici znaji vsak yldce ,.historicke"
slechty velmi dobfe u take ihncd porozu-
meli, kan mali namifeno Ovoce tohoto
kninnak.k GLn -t.rol-l, srnLlo ..a... L.z-