Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-10-06
TRPITELOVE T. A ODPADLICI.
DIE Alfrcda M eiss nera na jazyk
cesky uvedl
v. Vayra Hastalsky.
KNiIla Ctyrta.
OIsfti strany.
III ava Sest "a
Ctenaf docita &c udalosti nepfcd-
vidane.
(Pokracovani.)

Roakce evropska Dyla ocfla Sc ma W.
choli svem.. Nebylo liz nikde bufiestvi,
ba ami odporu malem ami rcptani. Ma
rodove sklineli svc size, iak pravl car
Mikulas, neb nebesa patrn6 stala phi pa
noynicich. Nejncsmyslneisimn opa-
tfeni, nesuroveisnm zakonu ziednan
prdchoa.
lItbitovni poklid byl iJealem statni-
KAY kfikIay6m odporu ideally apos-
toldv lidskosti a opravciiv pofadku spo
ecenskeho.
kdezto Evropa rokn osmactyficateho
We svych z5kladech byla sc otfiisala, byl
iis ruske panoval poklid Tato udalost
iakoz zeincna vittznG znkroccni Ruska
Uhrach bylo .pficinou neobyccineho oh
divu, jemuz car Mkulas byl sc tesil. Ne
nit to dolsta pfehnano tvrdi-li Sc, &e cd
dob Napoleona |. nebylo panovnika, KITE
ry by .ieduin pohledem, ba iednim slo-
vem. iednim pohledem, ba jednim cuknu
tim svJch brv byl takovy DOZEN ma yes
kere kabinety spasobl, .ako car Mikulas
Slava ieh' byla tim v6tsi, jesto vGci svG-
I'll poGinal sob6.co ztelesnena nezistnostl
Car Mikulas tax sobe pocinal, ze zdalo
sc, iakoby vskutku vzdy ien pomahal a
nikdy niccho nezadal. Tehda nctusil ies
to nikdo, vyima kruh zasvecenciv, &c
hnev, .ieiz car Mikulas ma ievo daval, kdy
koli dosla bo ien zv6st nerokollch nj
kterem statn sousednim, nebyl zcela IL
pfimny, ze slou2il "a zist6ru jcho taine
radosti, neb kazdy panovnik, jenz naro
dem svym xiv byl nepokoii a nesvornos
ii, byl stal Sc ieho manem byl V brzce
neschopn,trp, ably pfekazel zam6rdm, .iez
ma Ntve tajne Sc osnovaly. Neni tudiz
divu, &c ear nalezaie Sc V nejvetsim lesku
sve slavy, uznal okamzik ochabiosti, V
nemz Europa byla octla Sc, ga yhodny,
ably obievil Sc ma .ievisti d6jin cnem
svGtovJm dlouhe a stastn6 sv6 pano-
yani dokon6il vykonanim zavGti Petra
Velikeho.
V dobe, niz octlo Sc nase vypravoya-
nj, byla zacala pfedehra valky vychodni.
V knizectvich podunajskych, V Srbsku,
ma CernG Hofe. ma pdlostrov6 balkan
sk6m, male ASH, vsude roznGcoval car
vyznavaGe pravoslavn6 yiry, heslo Sep
tano kolkolem, ze nastal den, kde kfiz
cirkve pravoslavn6 postaven bude ma me
Sta Zotic. Rusky zamGr, jehoz posledni
slovo ie Cafibrad. byl co vybornv pod
kopnik zevsad podkopy sve rozlozil, vsu-
de cekali ien ma znameni, ably doutnak
Sc zapalil. -.
Ruska moe vykonavala ma mysli Slova
n1v neobyceiny vliv. V narodnim i ma
bozenskem vzhlede o6ckavali slovansti
narodove Tnrecku spasu cd Ruska
cckali touzebn6 hodiny, kde cd Turecka
Sc odtrhnou. Y Bosnii zpoura iitfila, v
Srbsku videli jiz ozivoya;i SO fisi srbskou
"a ocArany Ruska, Cerne Hory vrhaly
SO nenstalc move voje do rovin alban-
skJch. Turecko mocnym nepfitelem O.
hrozene bylo kruhem zpour obkliceno.
Avsak podkopy tyto nerozkladaly sc toll
ko okolo Turecka, taine vlivy Ruska sa-
baly bluboko az do 1zemi rise, "a .eiiz
blaho car Mikulas vefe;n6 byl osvedto-
val vzdy svoji nachylnost.
Slovansti narodove Uhrach uznayali
Rusich, jiz byli V Ubrach zakrocili, syc
soukmenovce sve othrance. s radosti
shledavali Rnsini, &c Rusy jsou takfka
iedna krev Slovaci, 10 S Rusy vzajemne
mohon domluviti Sc.
,,Vpered" vcleni ruskeho bylo jim sro-
zumitcln6jsi nez nemecke ,,Rechtsumkchrt
euch" jemuz rakouske sluzbe vojenske
byli sc ucili. Ale mnohem mocnei pa-
sobilo ruske zakroGeni ma ohnivou mysl
Jihoslovandv. Bylit sideli, kterak ra-
konska moe vojcnska bez 1spechu byla
bojovala prot nadseni Madarav. Vida
leny ale Jim zpfizneny car, jenz posled
nj hodince nobczpecenstvi S nckcnecnon
moci isp6chem zazracnym Sc objevil,
byl ocich jejich pravem mocnelsi nez
svabske cisafstvi, "a ktere dosud byli DO
iovali. Pravoslavnym Slovanam Ra-
kousku byl ochrance dvojnasob mily, neb
byl zaroven hlavou jejich cirkvc.
Rusko bylo ma Prutu shromazdilc
znaGne sbory vojenske, v iiznich zemich
slovanskych panovalo jitfeni. Vystupo-
vani cara ruskeho bylo mad min vyzyva