Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-21
POnemcOvani RakOuska.


hem zivejsim sleduji pr6beh udalosti ma
ostrovech sandvichskych nebo vJapon-
sku, nez onech fisi ma Dunaji; zazlivati
jim toho ovsem nemd2eme, ano toto SOU
stati Rakouskem politickych stykd VII
bee nema obchodnich pax poskrovnu.
Vsimnouli 81 ale pres to predce udalosti
rakouskych, toz must tyto jU povahy vel
mi zvlastni byti. Zdeisi Herald" KITE
ry jevi obycejn6 dosti smyslu pro europ-
skG zalezitosti jim tez rozumi, pfinasi
pod nadepsanym zahlavim nasledujci
clanek:
,,Rakousk6 cisafstvi, jak dobfe znamo
jest politicky celek velmi slozity (nation
of composite population), jehoz raznf Ii
vlove jen neradi v jedno splyyaji. Mem
ci, Slovane a Madafi drzi Sc sachu, ne
bot dlouhe sousedstvi obcovani neucini
10 mich pfatel." CiselnJ pomar jcdnot-
livych narodnosti, jejz Herald" dale u
vadi, Jest skoro veskrze chybny, tax n pr.
udava, ze zapadni polovici rise (mimo-
uherske) tvofi Nemci 3S a uherske Is
procent, COT cini dohromady So procent,
tedy pres polovici vseho obyvatelstva,
kdezto pravde neni Rakonsku pres s
milionI Nemcn (spise mene), takze tvofi
pouze ctvrty dill veskereho obyvatelstva.
Take politicke rozdeleni dobfe nezna, ne
bot nazyva zapadni polovici rise rakous-
kym kralovstvim austrian kingdom), wy
chodni pax proste Uherskem. Dale pl-
Sc:
,,Od utvofeni nemeckeho cisafstvi obje-
villa Sc u znacne casti nemeckeho obyva-
telstva silna touha po pfivteleni nebo
sieanoceni nemeckymi bratry fisi.
Touha ta, jak Sc tvrdi, podn6covdna byla
cd pruskych emisard a pestoyana byla
velmi piln6 We skolach. Mnozstvi pro
fesora ma vyssich nizsich skolach pocha-
ri Prus anebo byli vyuGovani vycho-
vani cd pruskych ucitelG. Videhsky do
pis do londynskych Times pravi, ze u
cebni dejepisn6 knihy prodchnuty isou
silnym prusactvim, kdezto Rakousko jest
zlehcovano tupeno. Map zemepisd
Sc We sllolach uziva. v nichz .jsou zeme ra-
kouske, kdys k nemeckemu bundn priyte
lene, naznaceny co province nGmecke Fl
Sc. Detske pisanky ozdobeny jsou podo-
biznami cisafe Vilema, Bsmarcka, Molt-
keho a bitvami Kralove Hradce, Woer
thu, Gravelottn t. d. Nedavno Ieden u
citel ma obecne skole videnske tvrdil, ze
Rakousko po 200 let ami jedinou bityu
nevyhralo. Novy rektor magnifikus Vi
denske university, p. Wahlberg, mel jak
obvyklc, nastupni rec, kterezto pfilezitosti
on studentstvo uzili hlucnemu osved-
eeni prusackemu; kazda veta tykajici sc
Rakouska nvitana cd studentstva syko-
tenn piskanim, Pruska nebo Nemecka
Sc tykaiici volanim slavy a potleskem
Phi hostin6 ma pocest .jednomu professoru
ma universit6 davane byl cernozluty pra
por Rakouska "a iasotu studentstva vo
lani ,,Dold Rakouskem," strzen. VI
denske casopisectvo tyto neloyalni vybn
chy nezatracuje, ano neieden uvefejhuit
dopisy Berlina nimiz Sc ma Rakonskt
systematicky kyda hama. Skolni knih,
Pruska zasilany "a levnou cenu pro
divany jsou. A ably toto dilo prusack'
bylo korunovano, vyvolen We Vidni pru
s5cky kandidat, .iehoz prusactvi jest vel
mi povestne, do fisske rady.
/ Telegraf pfinasi zpravu prvnich krc
|, cich, jez ministr vyncovani kultu, di
i Stremayr, prot tomu prusactvi podnil
nouti hodla. Nafidil, ably Sc vysetfil'
mnoholi Prusaka uci We skolach rakou
It ktch mnoholi a jake ucebni knihy
& Prus do skol tech Sc zavadi; on zamys
4 skoly znarodneti, pokud toho lie dosic
Jest vsak otazlSa, neni- Ii iiz pozde"
nj my clanku minulem ,,Pokrokl
: vyslovili jsme opodstatnenou domntnk
zc We smeru k N9mecku vlastn6 Prusl
pfipravuie Sc Rakousku velika zmen
- Jisto Jest, zc posledni udalosti ma vide
ske universite, nichz dosud nemame z
vrubnych zprav, cislajtanskemu ministf
- stvu spise ieste panovniku otevfely o
takze uzfeli jakym kvapem cislajtaa
p mus do LIMA nemecke fise speje, mn