Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-24

kniha ctvrta.
Obtti sirany.

zadumcivem meste dozat; znamenit6 mad
herne budovy a zvlastuosti zivota italske
ho il velmi za~maly
kdykeli pocasi tomu pfipoustelo, kona-
ly Sc plavby do Fusine-a, Mestru, Lidu a
ma ostrovy. Kratke vylety k temto jak
hrobe tichym pobfezim, nichz iakni-
lie Sc Jim blizime, vystupuii chramy a sta
re palace, kdezto ma severn hrebeny Alp
Sc lesknou, poskyt1ii mysi ynimave
zvlastni radosti.
Nebylo-li pocasi k t6mto vyletdm ph
hodno, mohla Kornelie prochazeti Sc po
nam6sti Markove aneb po nlici degli
Schiavone. Ovsem bylo zmizelo vse,
6imz druhdy toto mtsto podobalo Sc phi
vetivemu pestremu divadlu. Benatky
schudly sesa kraska propustila vsech-
ny sve pestre hosti ctitele odhodila do
zakouti kroje narodni zakukleni; vsech-
ny osobnosti, iez zname fraSek Goldoni-
no "a obrazd Canaletta, sestoupily "a do
2aty senatory do hrobu, ale pfe6e ysec-
Ako je to nadmiru puvabn6 prochazeti Sc
po ulici degli Schiayohe, kdyz zapadajici
slunce zafe sye vrha ma ostrovy sjejich
| klastery ban9mi. Obloha, vzduch yo-
da jsou tytez, co ondy, byt palace Sc
rozpadavaly prostory ieiich byly pnsty.
Lodi a cluny Mola pfistanuvsi zlehka
sem tam Sc houpaji, tn koleba Sc hOsik
namofni lanovi a stfezni LODI stoji zvenGi
ma SIREN mofi jako yelky zivot lidsky
jenz naleza Sc stalem zapasu.
A jakkoli Benatky postradaji iiz mno-
no sve cilosti, starozitna ulice degli Scbi-
avone posud ie zbytkem zivota narodni-
no Jakmile vecer Sc smraka, plni Sc ka
sa'Ay vinarny, skupeni lodnikdv, nosi-
~av nlicnikiv, majicich kazajku pres ra
mena -pfehozenou virginsky doutnik
dstech howl sobe pri n6ktere hlucne zaba
We cd namahave denni zahalky. Tu ma
leza Sc kejklif lahvi vodou napln6nou,
niz pohybuie Sc sem a tam komicka fl
gura a brzo do vysky Sc yysvihne Ease
10 ponori .,Abasso piccolo, dola klouc-
kulr vola keiklif ,,Pockei, nicemo, ty
nechcesl Que demonio. Abasso, aba
ssol Neznas straslive hdlky" | NAV
ne cernou h6lGickou rybi kosti a znahla
vylitne kloucek hubin lahve az k mis-
tn. iez mu vykazal kouzelnik a nzasu o.
becenstva neni koncel Kolik tisic a tisic
mysli bylo mad timto kartesianskym eerti
KEN iiz zaslo.
Ma iinem mist6 naleza Sc koInediant,
jenz tlupu asi ttyryceti neb padesati lidi
kolem sebe shromazdi Muz tyz hraie
celou komedi hraje caste ctyry osoby ma
iednou, ctyrmi ]: ::asy a sice cd nejvyssiho
zenskeho sopranu az k neiblubsimu basu,
Poeina sobe jak zbesilec, opira sobe rnce
boky, zufi jak otec, place prosi jak
dcera, pesknie jak matka, dava sc uchva-
tit city uslechtilymi iak milujici to vse
postu puje iak blesk zrychla "a sebou v
jednom vyjevu. SkrobenF kapesni sa-
tex je celym jeho kostumem, pfedstayuje
Ii zenstinu, udela ze satku krajkovany ce
pee, pfedstavujeli starce, posadi sob6 tfi-
rohy klobouk ma hlavu.
Ubozaku, komicky basniku, narodni
zbytku rejh minulych dob, davei sobe
dobfe pozor ma vse, co mluvis, bdi mad
svymi napady, nez je prone 'es. I've prd
povidky patra neunikaji censufe, ma
slouchajici ucho nasleduje "a tebou kam-
koli se ubiras.. Zivis SO veIu dojista ne
B bez denniho Debez peGenstvi. Lip dafi Sc
tv<mu konkurentovi, jenz pfichazi, ably
- pfehlusil, muz ohromnym kolovrat-
nsm, ale ten nesmi nektere napevy Yer
6iho odehravati.
Hrabeti Hartsteinovi slo TO- ably dee
II sve vyhlcdal pfimefene spolecnosti,
bvlaf mu tomto vzhlede nahoda nadmi
- pfizniva.
Byt kruhu ryzerakouskem set
IEal se markyzem Pignatellim a ieh'
hoti.
Markyxka a Kornelie pocitily k sob
Akovou obapolnou naklonnost, ze hne
poprve roUesli Sc co se7try. Cd te dob
ylo se pratelstvi jejich v prdbehu nekol
= nedBl utuzilo az k vroucnosti.
Narkyzka byla rozena Italka vskut
= nejuslechtilejsi vzor krasy italsk
h vyseke ztepile postave spocivala bl'
= klasicke pfesnosti a nejduchaplnejsih
crazu. Pfibledla plet, ohnive tmay