Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-09-19

MAJ. houiiiiislTace HuSl prN ! ma Gale
kelloggovu yladu podporovati, fidic Sc
touze zasadou .jako Arkansase; kde
znavsi Baxtera co zakoniteho guverl6ra,
jej spolkovtm yoiskem podepfela Gu
werner Nc Emery, jehe namtstek Penn a
JIM jeste dfednici move vlady pfistoupili
k vyzyani generala Emeryho, ably vsich
nj ozbrojeni muzovG ulice opustili zbra-
ne ze zbrojnice statni vzate tam opGt vra
till. Guverner John Nc Emery vydal to
ho smyslu provoldnl. Ma to nafidil gene
raj Emery brigddnimu generdlu J. II
Brookovi ably uial stdtni budoyu vsec-
ken statni majetek ustanovil jej vclitc-
lem rntsta a stdtu potud, pokud by statni
nebo mestska vrchnost nebyla uznana.
Policie ponechana pod spravou Boylena,
jak Cd Nc Eneryho zfizena byla. Guver
ner Nc Emery odbyval ma to statnl bu-
dove poradu, niz scstaven ktl gcnerilu
Enerymu nasleduici list:
Generate: Name tn test uvesti zc cd
nasi posledni rozmluvy minul6 noci ismo
pecliye uvazili pfcdmet, nemz .smc roz
mluvu nell i uzavfeli, psati yam protestu
ice, re nyni ve state Louisiana neni zad-
neho vzboufeni prot Wade Nc Encryho;
re zadnG Gasti stati neni shromazd6ni
nebo shluknuti y2boufencii, ktcii by roz
pust6ni nebo rozchnani byti mohi ze
lid Louisiany jost nyni pokojny, kazdf
pod pristrcSim svym, piler ioa sveho po-
volani pod ochranou zakona: 70 nikdc
ami stopy ami sledu po uchvacene kellog-
govy Wade nelze nalezti re Jest pouze
iedina sknteGna vlada state Louisiana.
II to jest vldda zvolena cd lidu listopa-
du 1872 zakone lrad uvedcna 1873,
jejimz gnyernerem Jest John Nc Emery a
nam6stkcm ieho ID. Il. Penn: ze We vSech
okreslch u 20 vscm state vlada tn Jest u
znana, podporovana a respektovana po
slouchana, IA jest oboIe iak de iurc IL pra-
ya) tax de fakto (ze skutku ii skutkem)
drzic provozuiic vselike prayomocnostG
vladni; n ze budemeli prinuceni brannou
moci Spoi. stati, Lterez a6ychom Sc pro-
twill ami moci ami vile nemame. upustiti
n vzdati Sc vladni pravomocnosti, ze neni
zdc vlady, ktera by pravem Il zdkonen
misto nase mohla zauimouti, tax re by
bylo tfeba nelakym zpisobcm vdechnou.
ii 2ivot do mrtve n avyhlazenG ylady u
chvacene od Williama Pitta Kelogga, 20
vouciho Sc guvernercm. Nsak nicm6nG,
byvse cd vas zpraveni, ze nam .jineho ne
zbyva, ncz zachovati Sc vcdlc proklama-
&C presidenta re dne 15ho zafi 1874, my
podrobujcme Sc lid mas voienskG moci,
ktera M stran6 Spoi. st. znamena valkn
proti satu, jehoz obyvatelstyo neproievll-
ie zadn6 protivenstvi proti Wade Spoj.
ST. Dale protestuie vlada Nc Eneryho
proti proklalnaci presidentovc, ielikoz ne
nj ve state skutecne jine vlady, nez tc r.
1872 zakonite zvolene; ielikoz proti te
Vlhut ucli LduittHo NZbouIcHi, uilu pIOllN
ma Kelloggova vlada od Ate hod. odpo-
ledni pondeli dine Ia. pfestala byti Via
dou. a proto nemd president pravo po
uplynuti vyminenych peti dnu pouziti
proti stavajici vlade pozemni a namofni
moe. Vsak nicmene vlada podrobi Sc
autorite Spoi. statd. Listina jest podepsa
ma guy. Nc Enerym u jeh, ndmestkom.
Potom odbyvdna hotclu St. Charles
spolecna porada mezi guvcrnerem Nc
Enerym, namestkem ieho Pennem eel
nym obcanem Nov6ho Orleanu r. ii.
Marrem jednc gen. Enerym druhe
strany. Docileno toto dorozumeni: Gu
yer. Nc Emery odevzda gen. Emerymu
statni budovn; policie zdstane pod spra-
vcu Boylona: mestska sprava zistane jak
lest nyni n vsecky budovy vsechen ma
iytek statni odevzdan bude toho vecera
I've Gtvrtckl gen. Emcrymn.
Po seste hodint tehoz dine objevii Sc II
vchodu do hotelu ST. Louis general j. b.
Brooke porucikove Wallace Rae.
Zdo Jim vysli vstfic guverner Nc Emery
jcho nam6stck Fenn a potfasli 81 &c.
neralem pravice. Poton zjistil guverner
Nc Emery, ze gencralovi Brookovi vsec-
ky statni budovy pfedevsim statni kapi
tolu do moci odevzdava. General 80 pou
ze poklonil, nscez gnverner Me Emery v
delsim osloveni vyjadfil nadeii, ze gene