Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-31

dne, hrabe byl strasne rozcilen pocal
opet blouzniti. Casn6 rama Sc dostaviv-
81 lekafi porucili horcicne natestky ma no
by stale pfikladani ledem napln6n5ch
m6chufin ma hlavu. Natestky ami k1ze
Sc nezacervenala nemocny stale odhazo-
val mechufny, jez Sc mu pfikladaly, pro
Sc: ,,Netrapte mne, nechte mne odp )ci
vat" Jsa ma chvili Sc sluhou svym sa.
moten, fekl mu yMartine, musime Sc
opustiti, az bude Gas, del zavolat patera
Jakuba, ,,u panny Marie and6ly," kite
ry mne slibil, ze mne Y poslednich okam-
zicich pfisp9je. Posli nyni pro pany
Casteliho Farini-ho, muslin mimi mlu
viii"
,,Pokousel Sc nekolikrate marne 0 to,
by panu Castellimu posledni ddyerna sde
leni ucinil. Lepe dafilo Sc mu IL Farini--
ho, povedlo Sc mu fici: ,,Osetfoval W.
lecil jste mne pred nekolika lety podob-
ne ncmoci; svefuju Sc yam, poradte Sc g
lekafi, dorozumete Sc mimi rozhodnete
co tfeba Giniti."
Pan Farini stal ma tom, by pokraco-
vano bylo pfikladani ledoyych obklad-
k6 stryc Sc tomu podrobil. Po tt dial
Pfiprayiti pan Farini pred nami silnejsi
hofcine nat6stky, jichz lined bylo uzito
nelepsim vsak vysledkem nez pfedes6ho
dine. Onoho due mluvil strfc stale 0
uznani kralovstvi italskeho Francii
nutnosti zfiditi italske lodstvo vdlecn6.
W dtery veter byl hotel CavourIv,
ana sc zprava tezke nemoc m6ho stry
ce jiz po m6ste byla rozsifila, obyvatel-
stveln turinskym temef oblezen dim
musel po celou noe znstat oteyfen. Noe
byla opGt nepfizniva, stay nemocneho
zhorsil Sc tax, ze We stfedu rano lGkafi u
pozornili, re jest nejvySsi cas-, ably hrabe
sve zalezitosti uspofadal. Nine bylo sv6-
reno, bych stryce zpravila 0 jeho stavu.
Chyeiic Sc a Sc srdcem krvacejlcim mo-
hla jsem jen fici: ,,StrJtku, pater Jakub
pfise, ably Sc zeptal, .jak sc vam vede.
Chccte jeho navst6vu pfijmoutiy p Upfel
ma mne oko, porozumel mi, stiskl mi ru-
ku odpovedel: ,,Nechf vstoupi" Po-
tom zadal, bychom jej nechali samotna.
Rozmlouval $ farafem asi pal hodiny.
uPoprosila isem pax strycc, by mne
dovolil, bych povolala pany Rberiho,
Tommaso a Buffaliniho Neapole; male
halot obecenstvo ma mas, bychom tyto lG.
kafe wall ma radu. Ted jest jiz pozdt,
fekl Ike mnt; psnad byly by mn6 pomo-
hi, kdybychom je byli drive zavolali
Ptejes-li 81 toho vsak, del zavolat pana
Riberiho." Bylo hodin rano, kdyz jsem
pro pana Riberiho poslala; dostavil Sc
hodin vecer. Dfiveja lekafi porutili ban
ky ma siji natesky ma nohy. Tyto meta
hly stryc necitil uz ami bolestne nasaze.
nj ban6k. Sotva zyed6lo obecenstvo, &c
bude hrabe zaopatfen, shlukly Sc davy u
kostela Fanny Marie and6ly a provaze.
ly kneze ku domu umiralciciho. Brzo
ma to pfijal stryc posledni vecefi Pane "a
place truchlici rodiny a obyvatelstva, Pc
skoncenem obfadu d6koval stryc tarafi q
rekl mu: ,,Ved6l jsem to, ze mi pfisp6je
te poslednich hodinach." Sedev az do
sud, polozil Sc nyni unayen, by Sc jiz ne
pozvedl. Nyni Sc teprve dostavil PAL
Riberi Stryc poznal jej lined pravi
k nemu tism6vem; ,,Dal isem vas po-
nekud pozdG zavolatii ponevad& isen
Dive jeste nebyl nemocnym vas hod-
nym." Riberi Sc dlouho radil doktory
Rossim a Massonim, pfedepsal vsak iel
prostfedky nepatrne. Odchazeje pohnu
mas, bychom hrab6ti dali jisti; vsak tepni
nemocneho bila iiz jen slabt. Slibil, q
Sc okolo jedonacti hodin op6t vratl, media
val nam vsak ami nejmensi nadGie
,,Okolo 9. hodin ohlasen byl kral, KITE
ry pfisel po zadnich schodech tainym
dvefmi, drive nez jsme nemocneho ma tu
to navstevu mohli pfipraviti Stryc ihneC
poznal krale fekl mu: % sire, me
bych Vam mnoho veci sdeliti a mnoh
listin ukazati, jsem vsak nemocen; nebu
de mne mona k Yam pfijiti, poslu Van
vsak Ultra Fariniho, ktery YAM vse d
podrobna sd6li. Nedostalo Vase NeliGel
stvo psani Pafize, lez jste ozekaval
Cisaf nam ted pfeje. ano, velice pfeie.
ii nasi ubozi, talk intelligentni Neapolita
nj !! Jsou mnozi mezi mimi, kteti ma
velike vlohy, naproti tomu JIM ktefi lso