Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-01

'pisovatele jejich cerpati t6to, ole mao
Dak.
z te asi pfiGiny Sc kfestanskym misio-
naf6m We vychodni lndii tax spatne
dar. Vzd6lani Indove, ktefi znaji ODE
vidi ze ktesfanstvi jest pou-
hymn plagiatem 81 patiskem ndbo2enstyi
staroindickeho, ze samo sobe jednotne /
neni ale ma neseislnG sekt, nichz ami
jedina netita tolik vyznavatn, jake bra
manismus, roztfist4no, nichz kazda 81
osobi sano-spasitelnost, liza jinou soci
vyznavace jeiich pronasledWe;
ze, jak Sc pred malo lety jeden vzdelany
Hindu Londyne vyjadfil, (kritizuie ne
setrny vyrok arcibskupa Canterburskeho
pohanech Indie do Angie ma vysoke
skoly pfichazeiicich) ,,zadne. nabozenstvl
osvicenym nazvano byti nemHzc, ktere
neni snaselive ze snaselivost nema mis-
ia kfestanstvi''; pfidal, vze jest poha-
adm Londyn6 meskajicim roYnez tax
nepodobno pfiimouti viru cd arcibiSkupa
ynucovanou, iakoz nepodobno Jest P.
Stuartu Millovi protessoru Tyndallovl
v6fiti tomu, co obecn6 "a professionalism
ptijima Sc" A ieste jiny pohan pr teze
pfilezitosti napsal: ,,Vzdelanym poha-
mum meskaiicim zde ma cestach, mus
krute nesmiritelne potytky putky
rozlienych sekt p6sobiti vyrazeni".
Y Indii vysky tia Sc asi 600 let pred
nasim letopoGtem retormace mnohem ra-
dikalnejsi a vznesenesi .nez byly retorma-
ce ktesfanske ysecky dohromady kazda
Q sobe, AMI nejyznesentjsi nich, eesko-
bratrskou a valdenskou nevyjimaje. Ona
zasahala az K samemu zakladu bralnan
stvl. nebof zayrhla osobniho boha, protrh
Ia hradbu narodnosti zalozila, iak 81
Fried. Kolbc vyjadfuje, nabozenstvl
ktere ma istem spnsobu ratlonallsml
spoclvajic, spasobilosf ma po cel6m syet'
rozsifiti Sc. Buddha, jak jiz dotteno, ma
D hradil osobniho Gi t6lesniho boha prasl-
3 lou, ktera bud We stavu klidu bud cinno
n fsti trva; zavrhl dosavadni rozdily kastos
n nj, nee, ze vsichni lide sou 81 rovni q
/ 81 tranpotach a souzenich vzdjemn
e pomahati mali; ma miste nekonecneh
o stehovani duse re zvifete do zvifete n
E, miste kfesfanskeho pekla nebe zaslib
V vsem lidem veiiti do lGna prasiy, KID
e naleznou vecny poklid. Po smrti clovek
= nastoupi rozpadnuti Sc, rozklad rozpl..
az mutt, nirvana, ustani myslenky, lel
y koz pti6iny jeii potlateny isou. Sc ztr
tou sebevedomi spoiena jest tez ztra
Oh iestoty ieho. Zhasne, jake Tampa. j
M dosel olei. Tedy zadne mrtvych vstar
M zadny zivot po smrti. Neni to cir} m;
Ia terialismus! A pfedce iak idealni! Blu
81 dha sam byl pouhym Glovtkem (tedy a
a ie nepostavili stoupencove jeho ma pi
,n- destal boha, Jake stoupenci Jezisovi II
In Mill tomutol clovekem neimoudrelSii
nejuslechtileisim a spolu neiprosttjsl
bo- Ostatn6 vyvstane obcas novy Buddt
I'm jehoz zakond lide poslusni byti mali
en- do vystoupeni op6t iineho. Jak proste
iici rozumne to uceni. Buddhasmus Dyl
ste ce bramanstvim Indie yytist6n, ale '
est d6lo Sc bez nasili; buddhist6 dbali snase
Sc vosti nabozenske tam, kde NELL yelik
yo- pfevahu. V Tibetu, Cine, zadni lndii
lie; iinde zakotsil Sc buddhaismus pesn5; dr
po- vyznava iej neim6n6 800, 100000 lidi, c
1bG lest vice ncz kfestanti a mahomedana {
me hromady,
mai Kdyby sc tato radikalni retormace
lrt, celG Indii byla rozsirila, byli by lndo
LEI zaIiste We vzdelanosti mnohen dale
le). krocili, nez pod umornym dtiskeln b
uie, manstvi, ktere spolu knizaty Is kast
vii. ksatrii) kazde volne hnut naroda pot
lem covalo. Avsak pres tento ltisk, iem
iva Sc snad jen panstvi fimske hierarchi
tus, Europe We stfedoveku vyroyna, dokaa
line IndovG mnoho vytecneho ma poll nm
hfe v{tvarneho, sloyesnosti, :femesel a oEc
owe du. Stavby indicke, hlayne chram
vte- palace podobaji Sc co do kolossalnich
oba mer1 egyptskym; chramy, zvane pag
Il isou vetsi Gasti tesane We skalach,
Iide zeml, pfipominaii pry co do slohu ST
~ a by fimske "a cisafe Diocleciana. Y
,mu chafstvi nevyyedh Indove mic krasnt
no cehoz VIM nese nabozenstyi, kultus,
,anf muz vsechno umGni vsechna v6da
osa. zebna byti musela; sochy jejich zalezi
AXE smes oplud tu h.hoiohia'ych VI nili'
KIM rukych a, p. anebo clankd stfidave