Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-21
TRPITELOVf A ODPADLIOI.
DIE Alfredo M eisstnera ma jazyk
ceskysavedl
v. vavra n nstaIsky.
Kniha ftyrf1.
Kniha Gtyrta.
Ofeti strasny.
I'll lava atfinacta.
Uvadi ctenafe do zeme, kde kvetou
pofnorance,

rakeuske ltatle, 1e2 panullcimu ulisku nej
vice nejddkladneji Sc vzpirala nekolik
let po te stat Sc mela deinnym jevistem,
ma nemz k casi nepfimefeny absolutis-
mus byl podvracen Mec Radeckeho
pluky krale neapolskeho byly obnovily
pouhY zcvni poklid q pofadek. V srd-
cich naroddv Ill nejlit6jsi odpor neo-
chabla chnf + vzpoufe. Vldda byla nuce
ma bez ustani utikati Sc k natlaku, dilem
ably pfekazila trpky odpor, dilem ably
ztrestala skutecnou neposlusnost. Obcan
ske voienske soudy byly neustale v pine
cinnosti, vynasene rozsudky velezIa-
de a o ruseni vefejneho polSoje svedcily
tom, ze pomery ma poloostrove byly ne
bezpecne karaly takto skutcenymi do
klady re lzi'clanky novin vefejnych, jez-
to Sc skutecnym aneb licenym sebekla-
mem dflo upokojeni Benatska "a dokona-
ne pokladaly, smysleni obyvatestva Ra-
kousku pfiznive zmahati sc widely, zejme
ma bezvyminecne pfichylnosti venkova-
ma k panstvi cizinskemu bajiy pdvod-
ce nepofadkhv, iez casem vypuknuly, "a
hloucek mazzionovskych buficiv vyhlaso
valy. Cteme-li nyni tyto zpravy nemdze
me ubranili Sc 1smevu, neb dobfc smysle-
jici tisk pfekrocil miru slusnosti spdso-
bem uzasnym. Mohlo by namitati SO,
zev nejyetsi Cast pfipadd panoval diplo-
maticky schytrale vypocftavy dmysl,
jenz spisovatelim techto clankd daval
vnuknuti, avsak vetsi cenu byla by miva
la rozsafnost, jez byla by pokfik popla-
chu vydavala, neb takto byla by dam "a
chranila, kdezto tyz nyni podtaji bfev-
novi doutnal.
Mona, ze ltaliane pies vsechna zfize-
nj svobodomyslna piece by prvni pfilezi-
tosti byli upotfebili k odtrzeim Sc cd Ra-
kouska, ale ei byli udrzeni zeleznou pes
IT,, jiz Sc Jim tax zpupne bylo hrozilo9 Ze
Viktor Emanuel tax zmohutnel he bra
ny Milana Napoleonu Sc otevfely nikdo
jiny nebyl pficinou nez Rakousko, iez
halii chladne cd sebe zapuzovalo Cisaf
francouzsky byI touze dobou tam skorem
nenavidenejsi nez samo Rakousko; proc
podafilo SO mu, ze ziskal sobe tam pfivr-
zence rozhodny vlivl Jen zaslepeny ia
talista mtize "a to miti tvrdit, ze Rakou
sko stIi co stdj muscle ltalie byti vytla
ceno, ze by byl nemohl najiti Sc spdsob
jimz by ieho moe ma poloostrove pevneji
byla Sc zakofenila. Zaslepenost bohuzel
byla stala se soustavou vztahovala SO
ku vsem kralovstvim zemim mocnaf-
stvi. Rozdil byl jen tom, &e iiinde ma
skytovaly Sc trpslivejsi meme odbojne
davy. Vsude pokladan lid "a protivu
vlady, "a tlnpu xba==aciv, kteryz toliko
bodaky obkkeen udrzi SO poklidu a
Absolntismns, statni zfizeni surovych
vekd, jeho jak dejinv dosv9dcuii zcela
pfimsfeny vyraz byl druhdy mel dejin-
nou opravnenost, ably neohebny dav
vzdel6val. Ia nasich dob, kde zmahaji-
ci Sc blahobyt a pokrocila vzdelanost by
la zjinacila veskere pomery, nemdze a
nesmi vladni umeni pfi starem setrvati,
aniz by konecne nepodlehlo obecneInu
odporu.
Ia nasich dob vychaA ana narod6
neustale novi yynAlezcove prace jejicf
vykazuje Sc neilzasnejsimi vysledky We
Il Tnl~ax,fta nntnHnua
jsou iii ,pouhymi stady. Oni zadaji zs
samostatnost, jez rozsafnosti jejich je phi
mefena, oni chteji vladu, jiz pokladaji "a
pouhy. kivsdsni jejich zalezitosti zmocne
ny 1fad, ma nejz dohlizeji
jsou poruGnictvim desatnikd cetnikd'
urazeni. sAvsak takoveho poznani byl'
Rakousko tehda ieste tax dalece vzdale
no, lie by klidne vlastne celemu svet'
dostatecns name yyliceni, nez techt
fadcich isme Sc pokusili, dojista "a once
dob spisovatele bylo uvedlo do velikeh
podezfeni, jestlize by jej dokonce moo
soaant nebyloavydalo Sane.
Jesto tehdeisi Rakousko nastavajici nc
ve dob9.gdxjinne yysai vzdelanost SO W
znaxuiici, toliko donucovacich prostfedk
poskytnouti dovedlo, dohanelo zoufale nj
rody ma draze odporu vzdy dale. Vira
opravy, jez zpocatku byly by dostacil.
zmizela q odstfedive snahy nabJval
vzdy vice pfivrzencdv.
v Italii, kde odtrzenf n9lo nejdfive n
stati stara soustava prvni smrtelnou r