Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-09-17

nosti pfipisovaly to krasnG, neimorne q
madeline ditko samemu satanovi smysl
ne pfirode. Vzdyt satan powell prvne
vzpouru prot bohu, peobmezenemu panu
O vladci v5eho co bylo nebylo, coz jest
a neni co bude nebude. Satan prvne
odv6zil sc proti Will bozskeho despoty
prvni lidi pfivesti Ike stromu poznani, t.
j. ponuknouti Ie k neposlu5nosti tedy re-
yoluci.
Ano, satan ptedstavuje vzpouru, ale
on pfedstavujc muznost; satan pfedsta
yuie neposlusnosf samozvane autorit6, ale
spolu dychteni po poznani vedeni; sa-
tan pfedstavuie neustaly kruty boi
proti dcspotizmu, ale spolu svobodu IL
vot, kterY bez boje hyne umird. Revo-
luce jest zplozencem satana, pakli satan
jest representation muznosti, vedeni a
boie, kteryz Jest &ivot Vsak nicmene
jest neisvetejsim, nejzakladnGjsim pra-
vem clov6ka, mali ieho ucclem byti svo-
boda, osveta, blaho.
Revoluce dobyla 81 iiz, ovsem velmi
pracne krvav6, prava ob6anskeho t6-
mGf vSude Nikdo osviccncn nebo
dnes zatracovati revoluci Cromwcllovu v
Anglii, revoluci Nizozemcand prot Spa
nGlsku, velkou revoluci francouzskou a
merickou, rcvoluci sv6dskou, cetnG revo-
luce italske, revoluci spanelskou r. 1868,
revoluci madarskou, revoluce polskG. re-
voluce Rekii, SrbG Rumund, revoluGni
hnuti T.. 1S4S Nemecku Il po veskere
Europe, revoluci mexickou, aniz konecne
posledni revoluci francouzskou ze dine g.
zaii S12, sicc by musel smahem zatratiti
stdvaiici statni spolecensky pofadek
Europy i Ameriky. Europa Amerika
naSich dnti Jest M na iedin& Rusko dilem
ielilloz rrn erri g nr@-'. -
1u,ss rnhvnn1 nroti strane lidu Louisiana
ktera Sc dopustila te hanebnosti a toho
zlotinu. iako pred % lety otcove teto re-
publikv, odvazic SC pozdvizeni pro'l G
bayne tyranskc. vydiraye a veskery po-
EtckJ spolecensky zivot otravnJici
Wade Kelloggoyt. Jaky to duch vane
~, natolizaytm Granta velebicim ca
sonisectvem republikanskym. Mem to
ttz duch, ktery We Spanelsku pod aha
: fcm . vrahem Don Carlosem, We ran
!. eli pod Jindfichem V. ci hrabeten oi'"iii
bordcm, Rime pod Piem IN. novem.
>, nofadku zbranemi, manifestami, encykll
!, tami a klatbami Sc protiyi! Strana lla
!; pem4la pravo = revoluce. vola grants
= mem AZ do krve otravene casoplsectV
a republikanske. A proc: protoze heii'
cga podporuie Grant ccl5m prlSl"se,
ko stvim spolkove moci; revolver Piou
50 Wade podryva SC tez vaznost via'y
% sttedni: TAX namitaji jedni. Ale pr
Al max Sc Grant do zalezitosti Louls'"'
=; skych michal, proc Kellosga vesker
g. a. moci svou podepfel. Kdyby jej byi len
~, samemu ponechal, nebylo by to LOUIS
s.a so ne nikdy az k revoluci dospelo. Kay
s.S topyres V loni ma podzim lonisiansS
20 otazku die navrhu senatora Carpeh''
byl vyfidil carp. neschv"ioSa. m"N'N
,,,o- nj nresidenta We prospech helloss
,,yn nsmz znamenit6 feei nepoplrateiny
kaz provedl, ze vladu jedLoduse uchv'
~ kdezto Nc Emery Penn iddne byh
.svo- lenN. nezIstavuje il rozmaru pres'd'
,5n; ;eho nesyedomitych radcn, nebyia
80 ,l;c;cb Noveho Orleanse tekla
Ill Kdo lost N revoluci zodpoveden.
;,r,a- slime ze neni ami jedintho poctlve
IT, nos,rann6 soudiciho cloyeka caso
,vana kterv by zodpovednosf .uvalovai ma
m lidu. Ona byla k revolver dom
II ona Sc il chopila po dvouletem mel
bledneisim 1tisku meuctlvanl G
krainejsiho prostfedku, nevldoac II
no We sty, kudy 2 hanebneho otroc'vlEy''
upira- !; kterak drapl drancovnika n
nraksi III 80 vvrvati. ze by k tomu by
.oluce. mela pravo jest nesmysl, jemua b.
.obiteli SO nedivii, kd,by Sc vyskytnul "
nenro- MIN easopisu pruskem nebo ruSke
'eni po- casopise an'eroA'"i - !
naticke ncsmysi, Jest zapfe'i - :s.,
svatou ktera revoluci pocala. Ci bylo L0
,odzem- pod libovladou hei,oe iaL,
guilloti- rickym osaaam, a'.oms Nv pochybu
lly kaz- lo"u nra,o r,a' stranu lidu Louisiana
procitle osppravedlhujeme, ale "a rcvoluen'
ieii velebime.