Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-01
ROCnfk VIII.
PrOSime ZdvOriIc vSccky.
icnz "a tcntO CasOpis neja-
kG Castky dluhuii. ably Sc S
rOZnaScCi yypOradaii.
KatOIfci II SyObOda
mySlcni.
Gladstone a c;rkeymi bV . .1agii4.

Gladstoniv spisek proti neomylnosti
papezske spolu proti neipfedntisimu a
neibojovntjsimu jeiimu zastanci, proslnle-
mu arcibiskupu Manningovi, nadepsan
Jest: ,,Dekrety vatikanskt .lejich VITA
zich ma zavazky obcansk6: Politicky Wy
klad, cd Vysoce Ctihodneho w. +. Glad
stona. Spisek tento, iakkoliy maly, bude
zaiiste tyofiti dalezity meznik We veli
KEN cirkevnim boii, ktery prohlasenim
papezske neomylnosti 1870 ne sice vyyo
Ian ale zahajen byl.
Gladstone nalezi cd mnoha let k v6d
cIm lberalni strany anglicke, ano za po-
sledniho desetileti byl vseobecnG uzna-
non jeff hlavou. Co pfedseda minister
stva provedl aneb aspon pomohl provesIi
nektere velicc ddlezite opra,y, imiz 81
pojstil iictua vdek vsech lidi svobodomy
slnych; zvlastnim ale dikem isou mu IN.
vazani katolici Velke Britannia, ncbof on
to byl, ktery pfimefenJmi zaSony kriv-
dam az dosud ma mich pachanym z vel
Ike caste ptitrz ucinil. katolicti poslanco
We hska spatfovali nem take vzdy sve-
no pfitelc n spoience, arcibiskup Man
ming pax, ktery stall Ike Gladstonovi od
mddi pomeru pfatelsk6m, pokladal
iei "a hlavni sloup velice yydatny ma
stroi katolicke cirkve, iehoz spolehlivo #
zeliste nikdy nebral pochybnost. A
ten Gladston, pfedzyidaie bystrozrakem
zkuseneho statnika, &c boi cirkevni, ktery
temef po cele Europe, zvlaste ale Ne
mecku mnoho lomozu zmatkd pusobi,
snad co neidfive do Anglie pfenesen bu-
de, ma tn pddu, ktera cd iakiiva nabo-
zenskym pItkam boidm velnl byla
svedcila, uznal za vcasn6 zahaiiti lel, ably
snad pozdeii strana liberalni cd strany
katolicke nebyla pfekvapena rozpa-
XIV uvedcna. Snad ze take zamyslel
Gladstone nenadalou tou pumou vrzenou
do politickeho klidu, kterY vitezstvim
konservativni strauy 0ory6) Anglii ma
stal, postaveni Disrealiho, jez nyni yelmi
pevnym SC bJti zda, znesnadnet k nc
Jake cinnosti vladu jeho dohnati, ably
strane liberalni (Gladstonovy(, poskytnu'
ia byla zaminka priiezitosf k vytknuti
move taktiky noveho politickeho pro
gramu, krdtce op6tnemu roze ch V e
IL myslo, bez nehoz zadna strana
byt byla sebe lepsi, prospesny boj pod
niknout nem6ze. 20 Gladstone pfi Wy
dani manifesto sveho mel neco vice nj
zfeteli, nez neomylnost papezovu, tom
sv6dei rozmrzelost konservativcu, ktef
prostfedkem casopisectva sveho vesmet
krok ten nazyvaji pfechmatem zbytec
nym rusenim pokoie, ktery konservativn
vlade Anglie tax znamenite svedcl. A
vsak toho Gladstone nedba. On jest pf'
sweden sebe, ze pro pfisti dobu otazk'
cirkevni bude nejpfednelsl otazkou polit
XIV v Anglii "A te hledel Sc pred casen
zmocnit.
We spisku SVEN zaujal postavenl dos
pfikre, aspon ma statnika angll
ckeh pfikre. Tuto podavame nef
/. dryvek ,,katolicizmu duchovni svobo
de-"
i Gladstone pravi, ze Rim kazdou zrez
i, yelou zbran ST znovu vylestil yyparadi
IL niz pfedce nabyl pouceni, ze nepotrei
nou Sc stala. Ma potvrzeni toho uva
nektere kondemnace vatinkanske, MIN
at SO temef vsecky krasne vymozenostl nov
ne veke vzdelanosti zatracuji to zhusta S
ka Wy pies pills hrubymi raznymi - k
rezto pfivlastky ale We spisku Gladsto
INF isou vynechany = snad ze setrnosti k
= tlocitn6isimu ctenafstvu (0
Mezi temi kondemnacemi jsou: 5
boda tisku (eneyklika papcze Reh'
= XVI, vydana 1881, papeze Pia l.
vydana 1864; svoboda svedoml bo
sluzby (encyklika Pia lX., datovana
=. prosince 1s64); svoboda slova (syllabn
mesice bfezna, 1861; encyklika Pia ]
q prosince 1864; tez zatraceni jsou, x