Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-19

bo kongrcss sicc liboyolne. Y Rakou.
sku II. pr. pfejc 81 zada pfevaznd v6tSi-
na voliGd eobm ezenou svobodu
lskovou, zruseni novinafskGho kolku, vet
| 81 mlru syobody shromazdovaci a spolco
vaci a j. v.,ale liberalni raichsratb nesp6-
cha. ably yeicinGmu minGni tech v6cech
vyhoytl. Patrno tedy, ze takoyi zastup-
cove n takovG zastupitestvo jest veskrze
ma lidu nezavisle ze mAze tudiz konati
co mu ibo aniz by SO muscle obdvati ne
.lakeho citclnGho potrestani pred vyprse-
nnn liIty yrcpresentaGni. Adresa nedti-
very anebo iin6 toho spdsobu osvedccni
mnOheho ncemu narodnim nebo stat
nim zastupitelstyu nehne. Pamatuieme
sc, ze minnl6m zasedani kongresu No
ktefi zdstupcove lidu voliGGm svym fekli
do oGi, ze oni Isou pani ze pokud hita
iclch ncryprsi nikdo jim nema co poron-
teti; ano sasky ST tropili 2 tax zvanc
,,svrchovanosti" lidu. Ale kdyz by mad
tGmi ,pany" visel neustaIe Demckldy
meG od volani ma 4 tn, kdyz by
volicovG takov6 poslance mohli zbaviti po
slanectvi, tu by zajistG We zpupnosti svt
zkrotli snazili by Sc piln}m kondnin 20
vinnosti prisnon poctivosti diivefe IL
du sc uchovati.
Ctvrty pozadayek, tykajici Sc pfedloze-
nj ddlczittisich kongresem zd6lanych III
kond lidn ku schvaleni prostfcdkcm hla
sovini, Jest re vsech nejslabs. plcdnt
by SC muscle ziistiti kter6 zaliony isou VI
&C q kter6 meme ddlezity, COZ pri ohro-
mnem mnozstvi zakoni bylo by v6ci IA.
.listG velmi nesnadnou. Nebof pfedklada
nj vsech zakonf, jez kongres iednom
zasedani zdtla, lidu ku schvaleni, oblevi-
10 by SC nepraktickG q nesmysln6. Buf
by kazdy zakon musel byti schvalen sam
o sobe, tn by volicove pro same hlaso-
vani nemohli hledGti 81 sveho soukromeho
zainestnani, bud by museli hlasovati o
vsech zakonech naednou, Il tn zas by ne
nell ami casu ami spdsobilosti zral6mu
vsech tech zakoni uvazeni, take kdyz
by hlasovali, slep6 by tax chill, timz by
sc zhola mic neziskalo, lee ztrata Gasu.
Jest ovSem pravda, &c by lid nikdy ta-
kovy zakon, jake byl Ma pr. salary grabb
(zvyseni platu poslancu Il scnatord nejen
"a pfisti ale za minnie, iiz yykonan6
sluzby) zvyscni sluzneho presidenta, ne
schvalil ale jel zayrhl, iakmile by mn k
odhlasoyani pfedlozen byl; avsak o tako-
vGm zakon6 neusnesla by Sc zajistG v6tsi
ma kongresu, kdyz by clenove byli odvo-
latelni, z obavy. ably cd rozhorcenych vo-
lici nebyli posldni k fasu.
V malinkem Syycarsku, ic-I
hoz pfirodni, narodohospodafske a iinG
pom6ry nelson TAX romantic slozit6 a
nevyzaduii tudiz tax romantic zakono-
darstvi, jake nase republika, dalo by sc
to snazc provesti, nez zde, ac j tam
ucinGn teprv pokus, ktery nemylim-li Sc,
iednom kontonG Sc nezdafil, takze od |
n6j upust6no,. Jinak Sc yec ma haso-
vanim lidu o llstave nebo ,llstasnich dc
datcich. Ustava Jest zakladni zakon a
tedy neid1lezitGjsi zakon zemt, ktery Sc
ned6la jen tax leda bylo na kratky Cas-;
MIN vsecky zakony ostatni musi byti |
We shode a na nem lezi veskery vefeiny
zivot naroda.
O zakone tax velke ddlezitosti haso-
vati w aste, jest poiticky moudr6 i
nejvys potfebne.
Pfichazime pozadavku poslednimu :
k ebni mu pravu zen. S hle-
diste principielniho nelze prot nemu ma
mitati niceho. Rovnost zeny u muze |
Jest cel6m vzdelanem svGtG v6ci uzna
non. Kfesfanska zasada, ze zena podro-
bena byti ma muzi svemu, kterou sv.
Payel temtf clankem kfestanske v6rou-
ky ucinil, napsav epistole k Timoteovi
kaptola g, vers H., ,,zena at Sc uGi mi
ceti We veskere poddanosti," jest najm6
Anglicku zde pfekonanym stanovi-
skem. Phi roustili Sc zena do skol obchod
mich, pravnickych, vychovatelskych, le-
kafskych, filozofickych, hospodafskych a.
no bohosloveckych, pfiznava Sc tim ze
ne rovnez takova duchoyni spdsobilost
jako muzi; smii zena svobodn6 yoliti 81
jakehokoliv povolani vefejnc, mazeli $
uzem to zhusta s nc