Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-19


dine, IN iestza jiste opraynGna otazka proc
prayt toto pravo ma il byti upirano "a
drzeno! Jeli spdsobila vychovati mia
dez, psati knihy ucen6 i zabavne, vaznG i
brave leGiti, praynictvl provozovati atd.
a konecn6 smili drzeti jak6koliv vlast-
nlctvi, isouc povinna jako muz platiti 4
neho dan, proc by nem6la byti nespdsobi
Ia voliti voleru byti, ac pravo to neddv
no dano bylo ctyrem miliondm cernochG,
bgyalym to otrokhm, nichz .en nepatr,
nc procento mGlo iak6si vzdtani?
Zena podrobovati Sc musi vsem zako.
n1m. ona iak liz dotceno dan platiti mu
81 Y provozovani n6iake zivnosti anebo n
vlastnictvi sveho, ale zd6lavani tech zako-
ma oucastna byti nemal Jaka to nesro-
vnalost rcemeli kfiydal
Jak patrno. nelze sc stanoviska princi
pielnho nebo .jak Sc iika theorii niceho
ppti tomu pozadavku namitati. Json
jen n6ktere namitky hledistG praktickG-
no - a ty musely by Sc .iest6 osv6dciti V
praksi, zivotG. Asi neipodstatntisi ma
mitka Jest, ze 81 v6tsina zen, jak Sc zda,
prava toho nepfeie. Uvedemc iest6 .iinou
namitku, ktera zvlast6 pro mas, nev6rce
ma svou vahu: zeny tvon hIavni kontin-
gent, hlavni silu knGzsk6 armady, zeny
jsou sloupem cirkvi, sekt kostelii a pod
lehaji neivice vivu kntzstva. Ale proc
tonn TAX jest! Zajiste krone iinfch PHI
Gin, mezi nimiz na prvnlm mista leat pre-
vaha ctu mad ostatnimi mohutnoetmi -
coz Jest Cast vnou nedostateGntho vide
lavani intelektu Gi rozumu, ana zena
pffGin6 vzd6lani od pravGku zanedbaya-
ma byla = nese toho Vinu naprostG w.
lonceni zeny pdsobnosti vefcjnG, vefei
nebo ziyota.
DO kostelti mela zena pfistnpu vzdy
byla tam vitana, ba nasledkem y6tsi mi
ry citu a mensi miry vzdelanosti, vitant-
ii nez muz. Kdyz sc il ale mimo vsech-
na Ijina pole vefeinG pdsobnosti oteyfe
pole politickG, tn zajist6 bude meme dbati
kosteld, protoze politika poskytnie vice
zajimavGho a dava podn6t k vttsi a roz-
manittlsi cinnosti. Jiz nyni vsimaii 81 2e-
ny americkG nemdlo politiky; kdo tom
pochybujc nechf navstiyi Gas voleb ne
kolik politickych shromazdtni am meric
k ych " ceskych ntmeckych pati do
sud pravidlo muller taceat in cclesia-'
zena necht drzi Y obci "a zuby) a podiyi
Sc, .iak live nGastenstyi Amerikanky ma
j zalezitostech politickych. Kdyz ze-
ma tedy rozd6li pozornost cinnost svou
mezi kostel politiku, utrpi tim kostel. -
To lsou oysem jen n6kter6 zbtznG poz-
namky, ami do hIubsho rozboru zai
maveho pfedmttu toho pousttti sc ma
tonic mist6 nemtizcme.
Vine, &c radikalni demokracie do toho
to kongresu pfiznive vyfizeni pam6tniho
spisn sveho nedoutii. Mat on havnG
ucel osVedcehi potom poyzbuzenl rOz-
Pravy pezadavcich jeho. My ac nj
mi temef Sc vsemi souhasime, minime.
ze vec muze bJti sice Y zasade prava ina
pr. Sumerova Civil Rights BID ale re
il aspoh ma ten cas- neIze provesti. V Gem
hlavni prekazkou jest konservatiynost a
nevyspGlost lidu obecneho, k tomu mus
kazdy pravy statnik nalezity zfetel i..iti
koncime vyrokem byvalGho spokovG-
no senatora Wada, jejz ucini kdyz posu-
zoval jiz zmin6nou Sumnerovu Civil |
Rights Bill (vynucenfspolecensk6 royno
sti cernemu pemeni), ktery mi:
Statesmen can rarly contend success
fully for unconditional Right" (Statnici
Ien zfidka mohou 1sp6chom potkati Sc
bolulice za epod min6ne pravo.
-------->D -