Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-19
Redikalni dcmOkracic.
(DokonGeni.)

lie presidenstvi jest zlo, toho dokazova
ii netfeba Jsou ovsem take fla nezbyt
M, nutnd; ale zlo presidenstvi Jest pra
zbytecne zlo, iez ami dosti rychle odstra
memo byti nemdzc. Ono neien ze Sc Pii
ii rye repubikdnskGmu zfizeni (presi.
dent mas nazyva sc pravem kralem ve
fraku), ale ono ohroz,lie svobodn a poll
tickou mravnost naroda Ncchceme tn
obnovit pokfik ,,cesarismu," nenit anne
ricky narod dosud tax zvrhly, ably tako-
veho n6co dopustil; ale co neni dnes, mi-
ze bJti Ultra, nebof presidenstvi nntnt k
cGsarismu vesti musi, dokonce budcli ne
mo zaldn6na. rozsifili sc rokle mezi bohl
q chudinou propast a vyvinei Sc Y
zdeisi spoleGnosti mocna plutokracie n
nitemny proletaridt Gako Rimt), ktcry
bude zadati panem ct etcircenses (chlcb hry
a yyskytneli Sc cele 1stfedni vlady muz
tax genialni a ctizadostivJ iako byli C6-
sar. Napoleon |. a Napoleon Ill.
Naproti senatu lie ciniti meme nami-
TEX Sbor ten ma byti iaksi censorem
sntmovny poslancd, do niz sc wolf na
mnoze mladi nosack Dve bez politickG zku
Senosti, bez rozyahy zakonodarce a roz-
hledu n moudrosti statnika, kdezto dose
natu obyGein6 zrali osytdGeni politiko-
We hotovi statnici Sc vysilaii. Senat ma
napravovati ukvapenost a nepfedlozenost
snGmovny, ma byti iaksi ieiim udiden a
spolu rddccm podporou presidenta. Mi
mo to pfedstavuie senat, do n6hoz statni
sn6move voli po dvou clenech, jaksi fode-
rativnost nasi republiky Il rovnopravnost
statd. Tito isou asi dGvodove pro zacho
vani senitu. Proti nGmu uvadi Sc, ze
Jest TO pfednG zbytek monarchickGho Iii
zeni (temGf vsecky 1stayni rise mali dyG
vyssi nizSi nebo plebeiskou
"A panskou), Re on jest nebezpecny svo-
bodG naroda, iolikoz snadno od presiden-
ia ziskan byti mtize pro plany zemGzrad-
ne, 20 treti re zhusta usneseni dobrych "a
koni pfekazi ze Jest tudiz skodnym "a
vazim sn6movny, konecn6 IA ctyrtG, re v
zemi tax osvicenG a tax cminentn6 poll
tick6 jest zbytecny a ze by Sc teprve do.
konale zbytecnym stal, kdyby lid mel
pravo spatnG poslance odvoldvati zako-
ny schvalovati nebo stvrzovati, jak Sc de-
ie iednom nebo We dvou kantonech
Nebof V tCmto pripad6
by senat nemel skuteGnt zadneho ucele.
Dosavadni soustava nase, .iez sc obec
ne zove representative, COZ znamena "a
ma sve nemal6 vady, cimz
pfedevsim vinna Jest kfehkost lidska. Lid
voli 81 poslance ma diva roxy; zvolenim
leho ztraci on ma ty cele diva roxy svoii
svrchvanost, proto &c il pfenesl ma svGho
violence. Kdyby zvolenci ci zastupcov6
byli vzdy "a vscch okolnosti lid6 pocti-
Vi, sv6domiti, horlivi a jen prospechu. o.
becn6ho dbali, pax by nebylo echo proti
tomu pfeneseni svrchovanosti namitati.
Ale pohfichu, oni takovi nesou.
Vezmeme 81 pfiklad ma nasem kongres
su. Neuplyne jiz cd vice rok6 ami jedi
n6ho zasedani, ably kfehkost tech kterych
zastupc1 nasich nebyla pfedmetem vyse
tfovani. Nevyvrmei nehodneho elena
ze sveho stredu kongress sam, a to d6je
sc velmi velmi zfidka, vzdyf ami zlo-
povestny Oakes Ames, hlavni agent du
Sc Credit Mobileru nebyl vyvrzen, zdsta-
ne mem ma dale sedeti, byf by volico-
We ii konstituenti ieho hlouhi duse 81
pfali, ably Sc pod MIN zem slehla. On
Jest jejich zastupcem i potom, ac V pray
de je nezastupnje, proroze oni mu ned6-
vGfuii vice aniz mem praveho zastupce
sveho spatfuji, takze .ie vlastne zastup-
Gem ANA sebe.
Pfenasenim svrchovanosti lidu ma jisty
pocet poslanc6 volenych ma jistou dobu
porusnje Sc take pojem lidov ady.
Nebof tn neyladne lid, ale We skutecnosti
vladnou poslancove, vladne snemovna ne