Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-10
katOlicta vetta.

Neirice dopalite yz,lelantiaiho katoi
ka, ,ytkncieli ieho cirkvi. &c nc;cn rJdf
ncpfala, ale majic dostatck inoci. il 20.
tlaGoTala, xasyeeence .ieii rlspraslcdovala
dilo .ielich ncmilsrdne n vandlsky nj
ella. I'u hned yytasi Sc rozlitnymi ci-
taty katolickych dtiepisd pracnt vy.
hledanycil, jimiz budc chtiti ob;alobu va
81 nell vyvratiti aspoh cslabovati kdo
zachova vxdtlanost Reki RimanA Sc
stfedoveku! Nebyla to ka,oIicka csrkev.
slastnt .icii klastery, niclz llerasury
s'ar}ch narSid 6asta orignalech fas
ii ptepisech xachcvany b,ls! Aeb, h.
mezi dnrhorenstvem katolickyu zaamc.
nitych ucenca. "A potnd doveiou repn-
taci II vedy-n:ilovnost sve cirkyo haiti. II
lie ani . krok dale. 4 ty diva u,e,iene
di"ody stoii iestt ma yratkych nohoa. y
klastefieh ovsem neco spisd s,ariin
skych zachoyano opsanim, ale yedle toho
licii mnohem vice zkazeno. Nevadoini
nnisi, n tech bylo 80 procent, zvlastt V
prvntlsich dobach, vvskraboyali draho.
ccnych tehdy pergamenovych blan i'm
ske klasky, ably pergamenH bud draxe
zpenczti anobo k opisovani neho eepiso-
vani naboznych legend, modified II bo-
hosloveck fch tlachanin uzi,i mohi. Tim
spiisobem zkazeno cele muozs,vi i'm
skych klasika. a kdoz mel take vyteG-
NJ ty spisy statetnych vysoce vzdGa-
nych Rinani ndlezitt oceniti Jak liz
yy:se dotGeno. byli mnisi neiv6tsi casti
hubs nevtdomci, nicb1 ien nepatrne
procento psati umtlo: ano byli mnozi o.
pati, prelati knizata cirkcvni, kteti sc
neuneli podepsati, iak ak'a nGktcrfch
snGmil Primo dosvtdcuji. t.
vcdeme nekoik historickych sk.tk1. Jiz
ma Chalcedonsgem snGmu cirkevnm bylo
40 biskupd, kteii ami eist nenm6i, nef-
kuli psat. Y St. Galleu ve Syycarsku,
kdc jiz V l3 n l4tem vGku byla znacna
vzdelanost (zde I'll prosluly narodni zpe
yak Wa,ther Fogelsweide), nennel sc
tehdeisi opat konrad podepsati. Ano,
liz roku 7ss sttzoyal ii karcl yeliky ma
Il spr"etactvi mnichtl jich
nepfemozitelnou nechut uceni Sc. Iso-
su $50 prosil lupus Eerrieresn papeze'
ahy mu zaphcil opis Ciceronovych feci,
clikoz vcele Franci zadneho neni. Klas-
ter Fontesreaultsky prodal ouplny opis
Liviusovych Dsiin fimskych, dila to
M / iine slayneho vzacneho, IA stary
pergau,ent iak6mus kreieima. Slavny
italsky basnik Pets arc;, naleznuv Lut.
'ichu dv5 dosud neznane feci Cicera,
nemohl V celen meste inkoust Sc vydlu-
,iti a Luttich mel tehdy vice klaste
ii. Ctcni Aristotelovych spisd, ktere
lalczi k nejznamenit6jsim pozdstatkdm
,ohatt literatury staro-fecke, bylo mni-
.hdm cd papczi lRehofe lX.) cirkev-
iich .nemti " Tours, 1863, Paiizi 1901,
.akazano. Gin SO lnnisi v kiastefich
ieyetsim zalibenim zabyvali, b,lo pa
l6lavani dalezitych listin a sep.ovani
dayek, jez lid klasteru, ze
tseho co sc mu urodilo, odvad6ii nusel (
Pravda ovsem, 70 ntkterych klastefich
pisy klassikd nalezeny byly. ale to spisc
,v9dci nevzdalanosti mnichi, nez vzdt-
anosti, ncbof kdyhy ie byli znali nebo
lch vodeli, byli by jc spise znicili
lez zacho .ali. Roku 1440 nalezen v jed.
,om klastcfc Properc (bdsnicke spisy
rimskeho basnika). ale
kde. - We sklepe, co podlozka vinne-
no sudu. G.. Fried. Kolbe, spisova-
tel, .,Dtjin vzdelanosti' podotyka; ,,kdy.
by klastery jen sty d.l toho byly ku "a.
,bovani klasickych spisii vykonaly, col
80 jim pfisuzuje, toz by sc zaiiste ami ic-
iinks klasik bud cely bud cas.ecne ne
byl ziratiln (v 10. stoleti ei,ala jcn bens-
liktinska fehole l5,107 klastorn.) A Ia
koyych fakt 0 vzdelanosti zaslouzilosti
klastern ohledcm k v6dc u vzd6lanosti
mohli bychom uvcsti az do omrzeni.
ze mezi knezstvcm byli nektefi slov1t-
nj uccnci vzdtlanci, toho nepopirdmc.
Ale iak skrovuicko bylo takovycl pc-
rovnani tsmi armadami mnich1
knezi necvicenych, surovych. spustlJch
a vsds a vzdelanosti nepfatclskycb, 0
tom mdxe SC pfesvsdci,i kazdy. kdo ne
leni nahlednonti do Dkjin lidske vsdela.
:. -. :. oh< nh;;,. 4 a ~, =, a skkodnuhln