Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-10-10
HiStOricka facka.
(Pokratovan')

V nelta]neJsl komnate la uranly, leto-
hradu to spanelskych krald, ttyfi kroky
cd ,,posyatn6 osoby" j. NJ. krale spaniel
skeho indickeho Ferdinanda VII. pa
dla - facka. Auo, zcela upfinna facka.
Prvni ministr Span6lska, arcidarebak
Cslomarde, chytl Sc IA tvaf ukloniv Sc
pred ,.raznou" iufantkou Louisou Carlot-
tou, koktsl cosi krasnJch ruckach, 2
kterych pry to ncboli.
A tonto tackou, ktere pfistiho mesice
bude diva ctyficet let. roGala valka
karlistIv.
Dnes isou karliste opet ina dennim
pofadku'' ci spise nepofadku i nebnde te-
dy snad nezaiimavo, pfihlednouti pone-
kud blize ku povaze t6 strany, ktera iiiz
dele v6ku lidskeho iako nevyhladitelny
NOR optt a opet navAtevuic zemi spaniel
skou bedalni hrGzami neskonalymi..
Jest tusim dostatek znamo, kdo to
roku 1872 podpalil horaly baskicke bo-
| il "a ,,praveho krale Spanelska" karla
Va. vi Sc vdbec. 20 byl to ezovita 2
jistJm farafem spanelskym, ktefi prvni
shromazdoval: zbrane ku boii IA vtc
bozi", - ktefi je prvh tiskli do rukou
zfanatisovanJm synkdm horach biskai-
skych, pax ale kdyz prvni pokus SO ne
zdatil, opet papezske ty pusky (remg-
tonky) zahrabali do zene peclive ukryli
TX cas6m lepsim."
Ale meme Jest znamo, kdCz byli vdbec
prvotpimi podpalovaci toho boie We Spa
nelich, ze bylo tn karlist6v drive nezli
don Carlos ioho imcna Patty (d6d nyn6j-
siho ,,napadn'ka trGnu'0 i jen ncjmensl
pravni zaminky mel vystoupiti proti bra
tru svemu Ferdnandu VII. a hlasiti Sc Q
trdn spanelsky.
Mat Sc obecne za to, &c karlismus
vzniknul teprva roku 1880, kdyz don
Carlos yidel sc kralovskym panem bra
trem syym odstrcena od trGnu ma pro
speech choti dccry Ferdinandovy. Me-
tom jest omyl.
Strana karlisticka ,rostopasila We Spa.
neich liz letoch dvacatych, kdyz tedy
nebvlo ieste zadneho sporu naslednictvi
triinu pracovala o syrzeni Ferdinanda
liz tehda, kdyz tento vibec .iest6 zadnych
d9ti nemel. IA tudiz Carlosovi tr6n pc
smrti brairovG na dobro ziistenlm byti
Sc podobal.
Bylat to strana jezovit1v a pfedpotop
nich tmafdv, kteryln sam ten tyran Ferdi.
nand videl Sc byti jeste pills svobodo-
myslnym, aneb aspon naproti strand
svobodomyslne pills slabym. Vypove
devsi veskeremu snazeni svobodomyslne
mu boj ma zivot ma smrt, vystoupi'a ma
, jeviste prvne pod jmenem ,,Andela rdou-
stele" (Angel esterminador). GLEN je
i Jim bylo obnovep; inkvisice zahlazen'
vsech zivla svobodomyslnych zemi. A
ponGyadz, jak praveno, sam ten Ferdi
nand VI. videl Sc il byti rotlavenym'
nyslenkami francouzske revoluce @, to-
chtela jej svrbuouti ma jeho mlsto dosa
diti mladsiho brasra don Carlosa, ktsry
! mel veskere vlastnosti panovnika, pc
: nemz tito fanatikove tiny prahli tousi-
Ii. Byte pravs TAX hloupy jak povsrci
| W, prave tax 'icomerny jak ukrutny.
i Jiz rokn 1923 tito ,,Andelove rdousni
D stol cele znacne ultramotanni strany
: ktera Sc Eve ,,stranou apostolskou" (parti
do aposto)co) obklopuje krale svym
j osidly a svym fanatismem proti vsemu
/ COZ thine ku svetln volnosti. Doku,
, kral nechava je fadit prot liberalam :
) jakoz zejmena prsnich osmnacti mesi
!. cich, po zniteni ustavy spanelske z
}, 1912 - doAnd ptivrzcnci jejich iako A
n lnericb, Calonarde j. sedi v rade koru
g ny katanuji muze' svobodomyslne, d.
il tud isou ,,verne kralovsti" ,,neoblonr
) sloupove trinu" Nez jakmile ruka ka
: tova ponekud umdli, jakmile Ferdinan
ulevi slepem tom pronasledovani, kite
) r6muz ' jedinem roce 1923 112 svobod'
o myslnych obeandv Spanslska pablo 2
: obet. - ,,apostolsti' Timed strhnou XII
J. O slabosti kralove, bned ozy va SO tu II
A. dalni jejich imeno Carlosa co iedineh
is ,,stitu viry zakondv bozich'. Cd mel