Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-10-10

dou1all Jedlne spastl te zaDaVe reVoIuc'
nj, on jediny pry dovede zfidit to prave
kralovstvi bozi ma zemi, We kterem nebu-
lie panovati nez knezstvo slechta.
Tax liz rok po zctvrceni slechetneho
Riega krvelacna strana ksrlistdv pozve-
da Arogonii hlavy sve, zadailc ,,raznei
siho" krale. Tenkrate ovsem Ferdinand
VII jeste nem6l api tuseni, ze by vlastni
.icho pan bratr byl zapleten to spiknuti;
ba AMI lid obecny nechtel uyGfiti, aby
,,nabozn} ten don Carlos" ukladal s,r-
zeni bratra sveho Avsak .jiz Q rJk po
zdeli 1mysly spiklenc6v znanenite Sc
odestfely. V srpnu r. 1925 soueasne ma
nekolika mistech Aragonska Catalonia
objevily SO roty povstalcuv davajice 81
pfijmi: ,,lyze kralovskych" hlasali odboj
proti Ferdinandn Mluvily iiz mani
testech svych k ndrodu span6lskemu
zcela otevfen6: kral nyntisi Jest pry du-
cha slabeho a vsecek otocen nepfatey Vi
ry podava pry SO vd6hled6 jeiich zahub-
nym radam, cimz utracuje cest koruny
a uvadi vlast neivetsi nebezpeci. Proto
pry jest nutnosti dosaditi ma trim, ,,nej-
vznesen6jSho pana infanta don Carlosa,
kter{z opet pfivede kralovstvi Ike cti, KITE
rJ& jedinJ bude Span6lsku kralem pra-
YIN ,,At ziie tedv pravy kral, at
ziie inkvisice, at zie vytrvalo4t V hubenl
svobodnych zednatav" -. Takte ultra
montdni span6lsti pravidcm nazyvali
muze svobodomysu6.
Ferdinand dovi podafile Sc p.vstdni po-
tlact. komicky vyiimalo s,. kdyz ma u
tiseni kn6zstvem pobonienych kraidv
musil on slavn6 Sc osvtdc vat. ze neni
ami sam potlacen. aniA mihstri jeho ze
neisou nepfately svate vlr,, aniz vlast re
jest V nebezpecI II koruna nevaznosti:
proc ze tedy oni rye kralovati horlivi
Satolic vlastnG zbrani sc chdpous'
Nysetrovani zaiatych ovsem dalo Fer
dnandu dostateHnou k tolnn odpovtf.
Jiz nemohlo byti nikoho taino, ze cele
spiknuti sosnovano v6d MIN dona Car
losa, ktery mad to on6ch manfest6v nj
iakz cd sebe neodmital Obe9ilo sc ale
spolr, iakym fanatisrnem oddychnie stra-
na karlist6v, AMI iiz knt3i sami ncvahali
stavGti Sc cello poystalcIv Il vydavati sc
Sane pomste krale, vzdy ieste pevne ma
trIn6 sediciho.
Jiz kolebce sve mel karlismus svoie
Santa Cruzy. ,iz tehda V cele rot povsta-
leckych vynika postava zbesileho jezoyity
,,patera Dyky" Padre PunaD, ienz do,
razi ku branam Barcelony, mdvaie v
iedne ruce Gervenym praporem, druht
kfizem volaje: lat Iii inkvizice!" Ma
podkasanon kutnu, TAX re lie mu vid6t
, vysokG iezdeckG boty ma nohou, kdeztc
"a pasem trci mu pistole dyka. A po-
dobnych ,,paterdv dyk" k nemaltnr
zdrmutku Ferdinandove iiz bylo hoine pc
. kraich spanelskych. Coz divu, ze cd
tech GasI mezi obema kraloyskymi bra
try nastal pom6r velice ,,napnuty'; zast
obapolna skryvala Sc ovsem "a dlisnost
dvorni Erase, zeimena don Carlos pre-
tvafoval Sc sec byl, ably neddveru sv6hC
, .,ze vsech nejdrazsiho" pana bratra uspa
a pred Gasem hnev jeho ma sebe nevyvo
lal. Avsak Ferdinand jiz byl Sc dovtipi
pravdy. Hnetlo iej nyni dvojnasob, IL
ma be7detek sejiti tr1nu popustiti je.
nevGrnemu bratru dkladniku. Jedva Il
tedy dne II. kvetna 1929 zemfela mi
tfeti manzelka, Ferdinand bez meskan
uchazel sc ruku Marie Kristiny Nea
polske cervenci .iiz Sc nj zasnoubil
A vskutku "a nedlouho kral mohl oGeka
vat potomka. Nez "a radosti nova sta
: rost; kdoz mu "a to rucil, obdrzl-li syna
Pravda, podle starobyleho dedicn6ho IA
du, ienz po staleti We Spanelsku platil
. dcery mely pravo trdnu. Avsak nebyl
liz tento starobyly rad otfesen libovolnyn
skutkem Filipa ", jenz dne IL. kvttni
!. 1713 bez slyseni kortesdv vydal zvlastn
zakon pro dim bourbonsky, kterym Zen
ske potomstvo zhola Sc zbavovalo pravs
= ponovnieiho! Coz naplat, ze otec Ferdi
nand6v Carlos w. vyzvani kortesa
into novotu opet zrusil pragmaticko1
sankci r. 1898 opet starobyly omen RAJ
l. posloupnosti obnovi. Panstvi laeny dol
;. Carlos vzdy mohl vesti o to spor, ci roc
hodnuti ie vaznesi, ei ono Fiipa v, I
> toto Carlosa ". Ably tedy zavcas uva
] ,ovo1 ,,sap, spor,9m n taka 1ansk6mu pe