Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-10-27
Manifest dCInictya

niiest:
Muzove pracel NynGjsi zalostny STAY
pracujici tfidy II beznadejnGisi budouc-
most jeff musi kazdeho mysiciho citliyG
no cloveka naplniti dskostlivymi pfcdtu-
chami. Nekonccna krise tezkymi ma
slcdky zapeti, iakoz isou: nedostatek
prace, hromadne chudnuti. vseobecna BIZ
la 1tisk vseho spdsobu, pfivalla sc na
d6lnictvo neibohatsi zemG ma svcte, ne
nj vyhlidky ma zlepseni. Kdo il aptisobil. {.
kdo j zavinil! Zaiiste prace n, prace,
ktera jestpramenem wi vzdelanosti hla
hobytul
Jelikoz tytez dcinly We vsech vzdela-
nych zemich soucasne temGf Sc jev, mn
81 vznikati zajiste t6chze pfiGin. Osvi-
ceni dGlnici vsech vzdelanych narodG
shoduii Sc tom, 70 "a nasich dni ien ka
pitallsmns, penezni pyteI jest, jenz ie utla
cujc. We vsech noyovGkJch statech, at
monarchiich at repubikach, at cisafstvich
at hrabstvich, ysudc jest pencznf zok pro-
stfedkem zastupch pfedstavitcld svJch
rozhodnjicim cinitelem, jedinkym zako
nodarccm q spolu yykonayatelem zilko
nf tudiz neobmezeny zdimatel utisko.
satel prace kazde jeii spdsobe. vcdle
toho Jest nel1tfcstenejsi hospodaf, an ne
smysln6 vyrabi "A souGasnG velike mnoz-
styi lidu cini neschopnymi spotfeby tim,
zc mnozstW delnika bud naprosto prace
propousti anebo zam6stnanym tax niz-
skou mzdn vyplaci, &c jen nuzn6 zvi byti
mohou. V naprostG zvraeenosti zapfahu-
je zeny d6li neutlejsim v6ku do la
bricni prace zatracuje tim spolu slime,
zdravc praci marne vybledavajici muze
k zahalce, co zatim iediny nejrozumejsi
prostfedek k dosazeni rovuovahy, zkrace-
nj pracovni dolby zavrhuic prot nemu
co netvrdosineji boiuie.
Lakotne pachteni Sc "a kapitalem "a
pcicinon ieho vyteenych vlastnosti jest
neihlubsi zdroj yselikeho sejdifstvi.. podva
deni lidu porusenosti. Kazda pravde
humani myslenka roztfis:i sc ilskali hra
bivosti, lakoty Il panstvi-chtivosti.
Kaptal, iakoz jest vys.cdlIem pracc,
mel by ddsIedne teto bJti sIuzebnJm; "a
tim il al, ovada utiskuje, odbyva sve
ploditele policcjnilni obusky, kaznici a ka
nonami, jakmile sc yzchopi, ably prava
sveho sc domahal; ia neivys vnadi
kontlsi ic, kdyz bladcm sotva hnaty svG
vlckou, zebrdckou poliykou vse TO pod
ochranon zakona zhusta i zakonu ma
vzdor nc beztrestne.
kdo jest zakonodarcem, tfebas v teto
repubice! Zajiste ze lid - Ale kdoz
jest ten lid. Jest to ona nepatrpa mensi
ma, ktcra kochaiic sc plnem uzivdni
sv6ho bohatstvi, na sv1i uzitek zakony
zdelava a je vykonava Z Aneb ona pie
wanna v6tsina. ktera poctivou praci vse
cko dobyva, niceho nevlastnic tedy zad.
ne moci oucastna neisouc, jelikoz dosnd
ze ona vlastne jest lid, .jemuz
vladnouti pfislusi! DIE praveho pravni-
ho pomu tvofi vetsina obyvatelstva kaz-
deho statu id tudy by ona mela panu
jicim cinitelem byd. Sbledavame ale, &c
tomu jest naopak, &c totiz mensina pro-
stfedkem vsemohouciho penezniho zoku
zauiima misto nalczici vetsine. Toto md-
zc Sc ien te pficiny diti, ze vetsina lidu
zaimy prospechy sve dosud nepochopi-
la nespoiila Sc, ably pfedevsm moudrym
pouzitym volcbniho prava mensinu pora-
zia a j mezc ieji odkazala. Jakmile
toto SO stane, bude moe penAznilo zoku
zlomena vck prace Sc zasadon pravdy
spravedlnosti nastoupi, poskytnjic vsem,
ienz uzitecnymi byti chit, utescnGlsi ext
stencil"
V dalsim varuje manifest delnicto pied
vscchn6mi dosavadnimi stranami, bud 81
nazev jeiichjakykoliv, vyzyvaje, ie ably sc
shluklo novop, svou strann, stranu
dGlnictva.
,,Upiimni pfatele delnictva co ddyerni-
ci polticko-d -delnickych spolkd Novem
Yorku, Newarku, Williamsburgn FL
ladelfii sesli Sc cervnu tohoto rokn V
Novem Yorku, ably sc uradili a usncsli o
zalozeni strany delnicke tim jedinym ci
lem domahati Sc pray jim pfislusicich ce
ston politickou. A tn vyvolen byl vybor
jemuz ulozeno yypracovani stanov sesta