Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-12-17
RedikaIni dOmOkracic.

We Spoj. statech mluvi Sc obyGeint
jen dvou politickych stranach, nc iich
tn vice, ano vice ncz kter6lolv zemi
europske. Ncobmczena svoboda polite
ka n spoleGenska n velice zobccnGa VIDE
lanost pfnasi liz sebou plntisi WYNN
individuality; pfedni podminkon a hlav-
nim pfiznakcm ieiim Jest pax samostatnt
pfemysleni. Kdo samostatn6 piemyslf, ten
spisc bude rozchizet sc $ pfcvlhdaiicim
proudem vefejneho min6ni, afv OH e,
at nahledech socialnich, nabozenskych
ncbo iakJ Jchkoli linych. X tomu pridru-
Ii sc est6, naimt zemi tax rozlehG, ri-
znost pom6rh klimatickych Il ndrodoho-
spodafskych, rhznost potfeb Il prostfedka
k iich ukojeni, take mnozstyi "A rozmani-
tost stran jest vysledkem politickych,
spolecenskych, osvttovJch narodohospo
dafskych pomerd, k cemuz nekdy i po-
merry klimaticke pfidruzuii Sc.
he We svobodn6 zemi dve stran byti
musi, 0 tom myslim neni mezi vzdtlanci a
praktickymi pohtikafi nejmenslho sporu.
Jen despotickych zemich neni stran, a
spoh zicvnich, protoze ia iedina strana,
iez nich Jest MONA, nesnese ami svo.
bodn6ho posouzeni syGho konani ami sou,
pefstvi. Tam jest strana panovnlkoya
| a.. l., K ola IL va
psi ysecky prostfedky neobmezene mo-
ci smefuji jen k uduseni sm6leho odste-
pence. Ovsem ze i v tech statech vsich-
nj lid6 nemysli ia komando, protoze ia
kovGho nGco Jest holou nemoznosti, "a
niz zodpovtdna jest iedina pfiroda, ktera
81 liz rozmanitosti riizncsti libuie, pre-
konavaiic kazdou uniformitu, kazdou ie-
dnotvarnost, nekdy rychle, n6kdy znena-
hla. Avsak tech statech Jest strana
nespokoiencti, ktera sc mnozi 81 mohntni
tim vice a rychleii, chm urvalelsi, bezo-
hledn6isi n zufivtjsi jest libovGlc (tisk.
Propukneli, pax obieyi Sc nam hned dive
politck6 strany iisttisim programem a
urcit6jsiho tvaru, sce strana liboyile a
strana pfeyratu, ktera V pozdejsim prube
hu ustavi Sc co strana pray lidu, niz .Ieli
revoluce vit6zna, vyvine Sc strana ustav-
nj. t. d.
Usptch kazd6 strany zavisi ma potfeb6
ma vzdelani lidu. CHM vice potieb zti-
stava neukoicnych, tim rychleli vzr'ista
pocet nespokoiencd elm vzdeanejsi Jest
/ lid, tim snaze da Sc k dceli pfevratu nebo
zm6ny zpracovati ziskati. Nekdy iz
dostaGi podminka prvnl - nalehavost po
tfeb, zvlaste hmotnych, ktere jsou neici-
tclnejsi neipochopitentlsi; ale mnohem
lepe pro kone6ny 1cel revolnce Jest
kdyz podminka druha sc vyplni, nebot
jen Sc vzdelanym lidem lie podniknouti
noyou statni spolcccnskou stavbu.
Gin vzdaleneisi jsou cile nekter6 stra-
ny, cin idealn6jsi obecnemu lidu nepf
stupntjsi, tim vzdalentjsi jest take jeji Vi
tezstvi ci jeii dspech. Wee ia jest samo-
sroznmitelna. Go dobfc oupln6 nepo
chopin, pro to Sc take nikdy memoir.
zanititi, nadchnonti snad do nebezpec
neho nebo aspon neiisteho boie pustiti.
Tim jen vysvetluje Sc, 2e snahy vysoc'
rcformatorske, &c vznesene myslenky ;
cile ze velebn6, jake slunce &c sonmrak'
/, Ultra vystnpuiici pvavdy nohrnbe naleza.i
, ohlas1. Dlouho to trv;l, nez do vrstv
: vzdelanc1 drahu 81 proklesti zajist
/. mnohem a mnohem dele, nez uchvati lie
Pficina toho lezi v povaze ci pfirozenos
veci same, protoz zpozdile bylo by n
to zehrati Lid jest celku konseryati'
nj, ktery nerad SO VIDA neb spnsti zdtd
neho ztizeni, zdedenych spolecenskyc
fadd. zdtdenych obyceii aspisobd, q kri
ce obvykleho politckeho, spoleecnsktho
narodniho zivota. To co IN d, to take {
bfe zna; ale coz mn byt sebc npfmnejS
slechetneisi zanicentjsi pf@tele lidskel
probuzeni osvobozeni slib.ii, to ON n
zna, protoze toho jeste nezkusil. Tato
kolnost, Ii tento konseryatsmus znesna