Pokrok. [volume] (Chicago, Ill.) 1867-1878, 1874-11-21

NY sihihe, hdo Wy u pyl fekl, ~ spohojc-
most naroddv ie nejlepsim etverhranem
pevnostnim. Narod italskg ale pohlizel
plnou ddverou k odhodlanemu krali
Sard1v jeho ministru Cavourovi, dvema
muz6m, jimz emigrace kolem Mich shro-
mazdena nejoblibenejslch a nejslav-
nejsich muzdv sestavajici dodavala mrav-
nj vaznosti denne Sc zmahajici. TainG
vybory tvotily Sc mestech a zahajily
polni tazeni vseobecneho spiknuti, iez via
du ochromovalo ma konec uplne osamo-
tito. Grady ovsem nepfihlizely necinne
k temto reiddm, i podafilo Sc jim velmi
casio, ze zatknuly jednotlivce z tajneho
spolcovani podezfeleho aneb Jim dokonce
pfekonaneho. Avsak padle obeti meme
ly "a nasledek pokani, alebrz zavdavaly
pficinu k novemu rozhofceni kazda ra
ma, jiz vlada spiklence stihla, pfispela k
tomu, ably zdokonalila Sc organisace tai
ne vlady, i ably pdvodcove jeff stall Sc o
patrneisimi, bystfeisimi ddmyslneisimi.
Ia takovych pomer6 nebylo ovsem narov
mani vice mono Italie mo1la byti jedi
ne nasilim udrzena jedinG nasilim osvo-
bozena. Mezi vladnoucimi a ovladanJ-
mi byla rozlozila Sc propast, veskere obco
vani mezi obema zaniklo nachylnost k
Piemontu, jenz jindy u Italiana platival
jen "a poloitalsky, zfejme ma odiv stave-
ma. Ufady namahaly Sc manh, ably "a
pomoci beztetnych zveddv stfezily pro
past. iez mezi mimi narodem SO rozkla-
dala hledely We skryta iednani narodov-
cav vniknouti Avsak pfi nedGv6fe a
schytralosti povahy Italianhv byly W.
sledky tohoto dsili pranepatrne. Zeime-
ma bylc "a tezko sehnati zvedy We vyssich
kruzich a phi tech, jizto odhodlali Sc k
teto sluzbe, nesEadno isl poznal, zdali vet
sna iich neni sluzb6 revoluce nema Il
fady "a blazny.
Slechta, jez jinych zemich az ma ne
patrne vyiimky pfikfe je ma odpor veske-
remu ruchu naroda, davala naopak zde
pfiklad vzdoru odporu, neb nezavislost
jeji dovolovala j, ably vlasteneck6 sve ci-
ty volne proievovala kdezto tfidy ostatn
casio byly nuceny miti zfetel ma svoie
zainy denni svoji vyzivu. Rakouska
upfimna mysl musela tehda mysli zkor-
moucenou pfehlizeti fady slechty italske
kralovstvi benatskem.
V celem tomto vyznacenem sboru, jenz
vyhradne zove Sc podporou trGnu, byl
jen nepatrny hloucek smysleni rakouske-
ho tn jeste bylo pochybno, zdaliz mnozi
Mich We vernosti svoii Sc nepfetvafuji.
A hrstku opravdu vernych dell narod
Ease ma dv6 tfidy, v iednu, jiz co nepatr-
nym zvastn1stkafdm Sc posmival V
druhou:: jiz pokladal "a sve nepfately ia
ke MIN sc tax mel.
V Benatkach panovalo lepsi smysleni
nez Milane piece schazelo mnoho,
aby smysleni tamniho obyvatelstva mohlo
vzbuzovati d6veru. Slechta z neiv6th
cast byla Sc odstehovala. Obchod ma
rodni zivot byly ochably, radost byla "a
kazana, sotva ze "a DOLBY zimni ntkolik
set cizinciv, 2 neivetsi casti severonemec-
Ike a ruske rodiny slechticke meste mes
kaiici, trochu zivota mu dodavaly. Ka-
varny nalezely temef vyhradne ddstojni-
kim. Italiane byli takmef pfestali novi.
nv cisti. Piemontske francouzske novi
ny byly zakazany baviti Sc zpravami z
vychodni Indie, Japonska Australia, j.
mz listy 1fadni nejradeji sloupce sve ma
plnovaly, bylo obecenstvo dosud Sc nena
ucilo. Tim vice bylo mesto venkov po
vestmi zaplaveno. Brzo mluvio Sc tai
nem zbrojeni Piemontu, brzo melc nasta
ii Milane vrazd6ni Rakusanf, brzo me
10 Janove pristati voisko francouzske
zkratka kazdy tyden objevila Sc nov;
hroziva pfisera, Vedle toho panovaly
potycky cigara, casem sbeh ma Marko
We nam6sti, publikace policejniho feditel
listy pastyfske a zpravy o rozsndcicl
stanneho prava Milane Romagn
Rakouskem osazene - byla to nepotesit
dina, nepfivetiva doba.
Hrab6 Hartstein, jenz nadhernen
hostinci la Vile, bfvalem palaci Grass
ma velikem prdlivu zavital, bylf cd move
, no roku sobe najal domek nedaleko kost
/. la 6egli Scalz. Zde nebyl prave stf'
/ du mesta, ale pfece nebyl tez cd neho p
, lis vzdalen, nebydlel prave okazale, al
, pfece pomerdm svyu pfimefene, melt t