, 1866-03-20

MedIem for Frederiksteds By (Sarauw) sig
meddeelt Undertaking ON en- af Vargernc
for den episkopale Kirke i Frederiksted til
Gouverneuren og Colonial Raadet stilet
Assigning ON Frtagelse for at svare ad-
skillige, formeentlig uIovlige, Gebyrer til
den lutherske Kirke og Degnen.
Gouverneuren meddeelte, at Sagens
Fremme var bleven; forsinket we'd den 1ste
Gouvernements-Secreta Sygdom.
3. 1ste Behandling af Gouvernementets I'd
kast til Anordning ON midlertidig I'd
forelse at Auditeur og Advocati regii
Forrctningerne paa St. Croix.
Efterat GOuverneuren havde forklaret
Anledniugen til Udkastet, blev Diet eenstem-
migen vedtaget, at lade Udkastet gaze over
til eden Demanding.
4. 1ste Demanding at Gouvernementets I'd
kast til Anordning ON Looming for 9
otfentlige Lpger paa st. Croix.
Gouyerneuren retererede til de i Mott
verne angivne Grunde til Udkastet, hvor-
efter Raadet vedtog, at lade samme overgaae
til 2den Behandling.
5. 3die BehandIing af Forel6big Anordning
at 23de August 1864, indeholdende I'll
]ag til Anordning af code Januar 1849
angaaende FOrholdene imellem Landeien-
domsbesidderne og Landarbeiderne paa
st. Croix.
Eftcrat ct af Gouverneuren indgivet
Endringsforslag ad 5 2 LIME Is, saa-
Iydende:-
Ordene ode syge Arbeidere som if6lge
L9gens Erkl9ring ere virkelig dertil
trPngende" torandres til: ode Arbeidere,
hvis Sygdoms Beskafenhed if6lge Lsegens
Erklrring gi5r Saadant forn0Jent,"
var bleven OpI@st, og at Fernandez sat
under A%fstemning, blew Hndringsforslaget
forkastet med IL Stemmer mod S.
Deretter blev Anordningen sat under AT
stemning, hvor da 1ste Medlem for Frede-
riksteds BY (Sarauw) tilkjendegav, at han
MATTE afholde sig fra at stemme, da han
eli Wide stemme imod s !, og like for 5 2,
efterat GOuverneurens K~udringsforslag var
bleven forkastet.
We'd Afstemningen forkastedes Anordnin-
gen med 10 Stemmer imod S.
Derefter o~plPstes Minoritetens separate
Votum, som t6lger:
"Undertegnede tage sig den Frihed, i
Oyereensstemmelse med Forretningsorde-
mems s 30, at m%otivere deres fra Maiorite-
lCliS DColuCIllHS dIVlScIIuC MIHoIlVcLS w
tum, we'd foIgende Grunde
At Lovgivningen paatager sig at ber6ve
Ardeidsherren og Arbeiderne Friheden til
at bestemme Vederlaget, enten i Penge
eller andre Goder, for Diet presterede Ar
beide efter gjensidig Overeenskomst, er saa
aabenbart stridende imod den naturlige Ret,
saa demoraliSerende med Hensyn til de der
we'd foraarsagede Omgaaelser af Loven, saa
skadeligt med Hensyn til den Production
der skal opnaaes we'd Administrations, Ca
p%italens og Driftsdygtighedens Samvirken,
og f0lgeligen paa de ofentlige Indt@gter,
saavelsom paa de Enkeltes materielle Vel
v@re, og endeligen er Diet saa vanskeligt,
for like at sige umuligt, at gjennemf6re ct
saadant Princip i Diet virkelige Liv, at der
MATTE aldeles extraordinaire og exceptio-
nellie Omstendigheder til, for at retferdig-
gi6re diets Anvendelse.
bet er vanskeligt at tenke sig en- i den
Grad exceptional Tilstand, som den hvori
Landet kom i Aaret 1848, da Diet hele Sy-
stem blev pludseligen o~mstyrtet, hvorpaa
Oens Production og Velstand indtil da
havde hvilet, og under hine Omstandig-
heder var det forsvarligt at gribe til For
holdsregler, der ellers Wide blive fordomte