Minnesota posten. [volume] (Red Wing, Minnesota) 1857-1858, 1858-02-12

den annat da detsalltld var Gndsng gmeninx
med qyinnan, att hon sknlle yara s;ilsksa,d-
hetens bid uti naturen.x Ri Den .iatard-
sattef henne att ratt sk5ta sitts kan och
uppfyIa hennes yigtiga pTgter .saaomsvin
slagtes t0rstal och inf ytelsefikastea Esrsfin-
M. 2. Den II Tor hennenenskallaaaf
trefnad, trost,gladje och tillffedstsllelsa.
Med EFT ord en- Sam bildning fouradisr
qvinnan och upphjelper henne till hennes
hoga bestamnelse. tsa ssl,asassssas
rs Narsman nu tanker pa qrinnans bestsn1-
melse, hyad hon kunde och borde yara och
tillika ser hvad hongi allmanhet4 ar;s asnx-
ste en- medlidsama akaRsls for henne upp-
v;ickas uti alla godaEoch adlas lden1iskors
hiertan och en- bevekande kraft genom-
str3mma dem att g5ra nagot for hafvan-
Diet af EFT ondt, som gnager pa sjeltva
rotten afvar timliga och eviga ,lyeka och
salihet. Da wise EFT fruntinmfer braskaff-
del siden och utstyrd pa detmest medsr-
ma satt, men forninma hjertats och huf
vudets tomhet och okunnighet yttra sip
vid hvarjes ord, sd andlas kaaslor ina
.vara hvad de kunna - plra arc vemodiea.
iVikanna icke forakt, loje, safky,seller
rorvaning,y nej, Vi k;inna amedomkan, 4ve-
mod och leasnad.fs Nif0rdoma icke akla
dedrigten, utstyrseln och den yttrea poll
tyren, men vi beklaga att ghjertat och
forstandet ;iro oodlade; ;ats allen, densvida
hogre och vigtigare delen af smenniskan,
skall sta pa en- sd lag standpunkt ochebit
da en- sadan skarande dmotsatss till IHen
yttre och kroppsliga pohtyren.as o&ei sass.
at9Vikomma icke tram2-ffst f, st,rstsI oss-iiied
en- anklagelse emot fruntimmeraa. y. De
kunna ej vara annorlu,lda an 'hvad de iiro.
ty-ti vaga pasta dvinnans v;irde, ben =
nes hJga best;ammeise blet isallmanheticke
ratt uppfattad i taderneslandet.3a Het war
tillrackligt da hon kunde lisai boksa hvad
hennes 7sjils ebildning betrafade ataHar
blef Diet i all,nanhetl. .punkt. Atta trala
som asna fran morgon till qv;iilR och asasa
mannens slat ansags temiigeni allmaat i'd
som qvinnans hoga best;lmmelse. t3 Med
en- sadan foJrvand asigt och dess. apraktiska
genolndrifvande, kan man nutJrundra5sig
0fver att icke fjrhalLandet ar EFT annattan
Diet ar ibland Skandinayiens .gdotrar, som
nyligen komnit ifran ett land der eyinnans
bestammelse ;uppfattades pi ettIdyliktsatt?
AIS lckes a@1g ,@shao acknowledgement
f." Men vi lefva nuuti ettIland derqvinnans
best;immelse uppfattas helt >olika. penna
uttalar sig uti de manga laro-
anstalter, for" fiuntinmerss bldning, som
ALT jemt uppspringa OCH uti den nitiska
verksamheten som pa man ngfalidigts' s;tt
yttrar sig for qvinnans fjradling SAINT uti
den h0gaktning och det f0rotrade som
ossverallt bevisas och lemnas henne.a7gsDr.
Cox har uttalat ofvanstdende tsanf0rande
huru man ;llnianhet Amerikay betraktar
qvinnan. Viinstamma af allo hjerta deri,
utan att derf6re forsvara 6fHerdrifter och
ytterhgheter.. vi, Skandinayer, inaste H.
ra att gora likaledes och gora ALT. jhH;d
star uti var'fjrmaea att t0radlasyara hair
varande truntimmer.T Uti iidetta irikalaBd
BORA vi icke stl radl;jsa for medel ocha.it-.
v;igar till yinnande at delta ;iudamal. TgDet
fordras blott att jordbrukaren, ghandtverka-
rem och arbetaren bo'jar ski6jaa me|lan sina
barn och ,sina kalfvar, swim och far ochsina
verktyger; att de bSrja, itsnka efter; huru
mycket hogre deras barn arc, an kreatpren,
att de hafva ododliga sj;ilar och hafya en-
'andligt hog best;immelse.. Lat f fjraldrar
oorja tanka pa det, och behandla dem
lertJre nlgot olika djuFen och gifva dem
IN battre uppfostran an dem. s:aaiy mails
- Vimena icke att edra d0ttraryicke skull
e hallas till arbetsamhet -singalunfla.
Men hvad vi payrka ar, att emedan de
lafva EN- dyrbar sjai, hjeqtaa och rarstand
om kunna'uppodlas, och iro at Skaparen
fs h1ga och avigfiga pIgterni
ifvet sd miste de hafva, sja, deata sicke
'ekas en- uppfostran, som skall gjras dem
kickliga att uppfylla 7dessa pligter. = Dl
ltyigar gitvas till erhallande saf en- battFe
lppfostran, kan Diet past lendet sicke slata
ltjra sig, att deras farnodrar,, mormodrar,
Her modrar aldrigg haft nagon battre upp-
ostran, och linda hafva do .slutat sin 3verld
en- hsg god alder. Det nj Yara alt
amt att de framlefs at sin tic, |, och tillo
aed skanske hatt, mingen slugn, trefig