Minnesota posten. [volume] (Red Wing, Minnesota) 1857-1858, 1857-12-31
net fuller af den tidens beskaAeAkei I,


Ehvilken Vi lefva, ~ icke inom kyrkan och
staten samma enhet, som fo6rr, kan uppratt
hallas; men man Dor dock Tor densatnfia
gDra hvad man kan och hvarken i0fvergiiff.
va kyrkan cller misstr6sta ON staten fo1
bddas ofnllkomIghet Den ntveckling
haraf, som jag M viii korthet f0retag..,
kommer ock nit innefatta mitt yttrande 5f.
yer savl det forslag till religionsfrihet,
hyilket II med x. M:ts nldiga proposition
| till nkets stander ofyerlemnadt, som ock
hvad h6glofiga lagntskottets med anled-
ming af detta f5rslag afgiifna betankande
innefattas. Var Fralsare bar Eknelsen
ON ograset och hyetet, SIS yidlt jag kan for
sta, for oss beteknat den stallning, som
| uppkommer, dl inom kyrka och stat log
men winner insteg och uttalar sig i talsk Ia
| ra och ett forargIigt lefverne. Mar fol
ket sol, kom ovannen och sldde ogras
lbland hvetet; och mar hyetet begynte va
IA, syntes ock ograset; men hnsbonden
torbod sina tjenare att upprycka detsanii
ma, hyarhelst 1ara var, at. hvetet ock der
med skulle uppryckas. Det har hos oss
f0rr gait nagorlunda an, att staten skydda
kyTkan, och derigenom onedelbartsigs
genom att anVannda det medel, som ifran
Luthers It'd varit rukade delander, der den
rena evangelist ka laran, sadan han ur skriften
famdrog den, yarit till den grad radande,
att fraga ej behott vackas ON nagon reli-
att traga 81 behUft vackas ON nagon reli.
gionstrihet, d. I. s. ON bestammende at de
borgerliga r;ittigheterna Tor sldana hndets
egna barn, hyilka bekanna sig till AMMAN
lara. vi horde i gar EFT sakrikt fore
drag af en- bland den teologiska yetenska-
pens forste man vart land bland annat
tramstallas beyis. derpl, att just Luther va
rit upphofsman dertill, att iinom de eyange-
liska staterna landst0rvisning blifYit inf5rd
och brukad sasom ett medel att ffrreda kyr-
ka och stat fran att f5rst0ras af villoandar
eller dem, som i0rkunna och utsprida en-
talsk rehgionslara Til de anfJranden af
Luther, som af den nyssnamndc utm;lrkte
talaren framdrogos, torde det tillatas mig
att tlllaggga annu ett. / ett latinsks bref
till en- win uttalar Luther sin farh aga, att
det missbruk, som bland de gamla yudarne
och bland plfycns anhangare blifvit gjort
af det mosaiska budet att drapa talske pro
feter, skulle ;ifven bland de erangeliske
vinna insteg, 81 smart man blott kunde abe
ropa ett enda exempel af sadanc fJjrtUorares
afrattning. Derfore, sdgcr han, kan jag.
ingalunda medgifva att falske Lrare skola
drapas; det ar nog att de bortskickas; ty
ON delta bestratfuin gssitt skulle af vara eff
terkommande missbrukas, fela de deryid
mindre, och skada egentligen sig sjelva.
Att emellertid Luther ansag la 'dst0ryis-
ningens anvandande mot irrlarare icke e.
gentEgen sasom strait, utan sasom ett me-
del att skydda samhaliet, torde kunna slu-
tas deraf, att han, ON ock icke pl ALA
stallen fullt enlig med sig sjelt jfr Lu-
theirs Huspostilla, pred. tor 6:te S. efter
Trett. J, likval i alm:inhet med stort efter-
tryck ogillar att trossaker anv;inda bor-
gerligt strait; ty han yrkar, att -det skulle
vara en- sammanblandning ut det yerldsli-
ga och andliga regementet Ocksa har
landstorvisningen iallminhet lange skyd-s
dat evangeliskt lutherska. l;inderna fran
att Sc sin kyrkHga och sin derpl grundade
borgerliga ordning stord eIler o,nst5rtad;
och i de fiesta fall torde delta medel FIR
dem, mot hvilka Diet blifvit anv;indt, icke
bevisat sig sasom strait" "o Jag ;ir tullt IF.
vertygad, att med de djupa rotter, som, ON
ock mindre in i manga andra Under un-s
der reformationstiden, katolska religionen
likval .slagit afven vllrt land, sardeles un-
der 800 ar fore Gustaf den lie eller fran
tiden af skenninge m0te, Diet skulle for
denne store konung yarit aIldeles omojligt
att grundlagga en- ny kyrklig ordning i
vart land och dermed bereda vag for den
evangeliska lirans utbredande bland folket,
ON han icke fatt bortvisa ur riket en- Jo-
hannes Magnus, en- Brask m. H., den ka-
tolska kyrkans inhytelserikaste man pa
den tiden. Jag ar Ekasa fnllt s;iker, att,
dl Diet oaktad katoiicismen so ar sednare
anyo tltt ett stort insteg vart land, Carl
TX ieke skulle hafva lyckats att alter for
qvafva den och bcfasta for framtiden sin
faders stora verk, ON icke ocksl han fatt
ur riket forvisa de inkomna jesuiterna.
Sedan den tiden har landsf0ryisning for
religionsofyertygelse knappast behJft an
vandas. - Men vara forhallanden hsfyaa
nagon man andrat sig. KonYentikelns
begagnanae sasom ett medel hos oss att
befordra Sam kristendom, har- burit den
frukt, som Vi gar, da afven konventikel-
plakatet af den t0rste vordade talaren upp-
tastes, horde att man just yid denna lags !
utgifvande befarade skulle af de 3enskiIda
hus anstallda religionssammankomsterI
uppkomma. Kolportorer; hvilka utspridt
vilsefarande skrifter, hafva ytterligare be-
fordrat det f5rhallande, som nu intradt,
att Vi nemligen hafya till EFT antal af fera
hundra sadana Iandets barn ibland oss,
som 0tyergifyiit var gamla tro, hvilken 81
manga At vara fader heiigt lefyat och saligt
.d0tt, och som, der den med allrar omfat-
tats, beyisat sin kraft I'LL enskild och all
man valsigneIse. Hvad ar nu rid cit sa-
dant torha allande att gora.2 Hvad har man
httilIs gjort? Man .har an pa Ell Kottsligt