Hruškovec přelahodný

Hruškovec přelahodný(Persea americana) je statný, stálezelený strom pěstovaný pro svéplodyavokáda.Rodhruškovecje součástičeleděvavřínovitých, ve které je jediný využívaným pro plody. Pochází zesubtropickýchatropickýchoblastíNového světa, odkud se pro oblíbené ovoce dostal do vhodných teplých a vlhkých míst ve všech světadílech.
Za pravlast tétodřevinyje považován jihMexika, odkud byla ještě před příchodemEvropanůrozšířena po celém územíStřední Ameriky, na severozápaděJižní AmerikyvEkvádoruaPerui nakaribskýchostrovechKuběaJamajce. Nyní se mimo původní region pěstuje hlavně na jihuSpojených států amerických, vevropskýchiafrických státechokoloStředozemního moře, v tropickéAfrice, jižní a jihovýchodníAsii,Austrálii, naNovém Zélandui vOceánii.
Hruškovec přelahodný je poměrně choulostivou rostlinou, požaduje teplé a vlhké podnebí, kde teploty neklesají k bodu mrazu a vyžaduje stanoviště, kde nebývá silný vítr znesnadňujícíopylovánía způsobující opad plodů. K dobrému růstu a velké násadě plodů potřebuje provzdušněnou, kyprou, dobře odvodněnou půdu spHv rozsahu 5 až 6, dostatek živin a v případném období sucha pravidelnou závlahu vodou neobsahující sůl, nesnáší zaplavení kořenů vodou na dobu delší než 24 hodin. Dožívá se věku 50 až 100 let. Je vyšlechtěno velké množstvíkultivarů, které jsou vhodné pro různá stanoviště, od nížinného a vyloženě tropického až po horské s více chladnějším prostředím. Roste vnadmořské výšceod hladiny moře po 2500 m, s letní teplotou +40 °C a zimní -4 °C a s průměrnými srážkami 300 až 2500 mm.
Téměřstálezelený stromvysoký 15 až 20 m skmenemo průměru 30 až 60 cm a hustoukorunou, jejíž větve bývají v mládí drobněchlupatéa později lysé.Listyjsou jednoduché, tuhé, vyrůstají střídavě,řapíkymají dlouhé asi 2 cm, celokrajnéčepelejsou vejčité až eliptické, 10 až 30 cm dlouhé a 6 až 14 cm široké. Jsou na bázi zaoblené, na vrcholu tupé nebo jen krátce zašpičatělé, na svrchní straně leskle zelené a na spodní našedlé s velmi zvýrazněným středním žebrem a s pěti až sedmi páry postranníchžilek. U některýchodrůdlisty voní poanýzunebo v období sucha částečně opadají.
Květyjsou drobné, velké do 5 mm, voňavé, bledě zelené,oboupohlavnéa jsou sestavené do kompaktníchlatovitýchkvětenstvídlouhých 8 až 14 cm a rostoucích na koncích mladých větví. Květenství s chlupatým vřetenem nese až 100 květů na stopkách s nitkovitýmilistenyilistenci. V květu je šest volných, asi 4 mm velkých, žlutozelených, eliptických nebo oválnýchokvětních lístkůve dvoupřeslenech, vnější jsou o málo menší a všechny po odkvětu opadávají. Květ dále obsahuje devět plodnýchtyčinekve třech kruzích (ve dvou vnějších jsouprašníkyintorzní a ve vnitřním extrorzní) a ve středu tři oranžovépatyčinkypřeměněné nanektaria,gyneceumtvořeno jedinýmplodolistem, vejčitý a hustě chlupatýsemeníks jedním vajíčkem a chlupatoučnělkus mírně rozšířenoubliznou.
Na témže jedinci jsou některé květyprotandrické(pyluzrává dřív než dospěje blizna) a jinéprotogynické(blizna dospívá dřív než uzraje pyl). Tím se ztížísamoopylení, osamělé stromy pouze zřídka produkují hodněplodů. Při pěstování v sadech se pro zajištěníopylenísází takové kultivary, které současně kvetou a jejichž květy se otevírají ve stejnou denní dobu, mohou se opylit pomoci větru nebo hmyzu.
Plodemje elipsoidní, vejcovitá až hruškovitá, 7 až 20 cm dlouhá a 100 až 2000 g těžká, jedlábobule. Je obalená zeleným, žlutě zeleným, tmavě zelený, červeně fialovým, tmavě fialovým až černým a někdy i žlutě skvrnitým kožovitýmoplodím, které je hladké nebo vrásčité. Uvnitř je máslovitýmezokarps velkým, kónickým nebo vejčitýmsemenem5 až 6,5 cm dlouhým. Semeno samotné je však jedovaté, jeho šíření v přírodě od mateřského stromu nebylo zatím uspokojivě vysvětleno. Plod i s peckou je příliš velký na to, aby jej mohli spolknout dnešní živočichové.
K rozmnožování lze použít semena, která vysetá čerstvávyklíčíběhem čtyř až šesti týdnů. Uložená v suchu ztrácejí klíčivost do jednoho měsíce, ukládají se proto do vlhkých pilin nebo rašeliny při teplotě 5 °C. Mladésemenáčejsou nevyrovnané kvality, plody nemusí mít vlastnosti rodičů a ve vyšším věku nesnášejí přesazování. Při pěstování na plantážích se napodnoževypěstované ze semenáčů nebo zakořeněnýchřízkůze speciálních podnožovýchodrůdroubujíneboočkujíkultivary vhodné pro dané klimatické podmínky. Mladé naroubované stromky poprvé plodí za tři roky, semenáče až za osm let.
Při průmyslovém pěstování se stromy sázejí dosponu7,5 × 7,5 m až 10 × 10 m. Pro usnadnění sklizně se stromy seřezávají na výšku okolo 6 m, dlouhé, staré větve se navíc pod tíhou plodů lámou a mladé více plodí. Pokud plody visí na stromě dozrávají od určité etapy do plné zralosti velice pomalu, když mezitím propukne bouře spadnou na zem a poškodí se. Proto se trhají předčasně, strojně nebo lidmi, ne všechny jsou ve stejném stupni zralosti. Nechávají se dozrávat při pokojové teplotě asi dva týdny a teprve pak se expedují, zrání se urychli vystavením působeníetylenu. Větší strom s výnosnou odrůdou dává ročně okolo 100 kgovoce.
Hruškovec přelahodný se pěstuje pro chutné plody konzumované samostatně jako ovoce, nebo součást různých salátů, příloh k masům a pro různé speciality, poloviny bývají plněny kraby, ančovičkami nebo sýrem a používají se také jako náplň sendvičů a pod. Neupravují se tepelně, neboť vzhledem k obsahutaninuhořknou. Vyrábí se z nich zmrzlina i slazené a mražené krémy, mají vysoký obsahkalorií(100 g asi 220 kcal). Plody obsahují až 30 % oleje, který je dobře stravitelný, po mnoho let trvanlivý a obsahuje řadu vitamínůA,B,E,G,železo, alevitamínu Cjen minimálně. Olej je pro použití v kuchyni výhodný, ale drahý, hlavní uplatnění nachází vkosmetice. Květy poskytují opylujícímvčelámhodněpylua středněnektaru. Semeno lisováním dává mléčnou tekutinu smandlovouchutí, která se dříve používala pro výrobu nesmazatelnéhoinkoustu. Bližší využití plodů v článkuavokádo.
Slupky plodů, listy i semena obsahují mnohémastné kyselinya mezi nimi itoxickýpersin, který je pro některá zvířata jedovatý, například pro kanáry, andulky (žerou slupky), koně, kozy (spásají listy), ryby (loví se vhozením rozdrcených semen do vody) a pod.
Dřevo kmene má krémový běl a světle červené nebo hnědé či melírované jádro. Je však málo ceněno, je měkké, křehké, lehké (máhustotuasi 600 g/cm³) a slabě odoláváhoubámatermitům. Má jemné zrno, snadno se opracovává a soustruží, vyrábí se z něj drobné předměty pro domácí použití a suvenýry.