Vladimir Putin

Vladimir Vladimirovič Putin(ruskyВлади́мир Влади́мирович Пу́тин; *7. října1952Leningrad) jeruskýpolitik, v letech2000–2008a znovu od roku2012prezident Ruské federace.
V letech 1985–1990 byl činný jako příslušník sovětské tajné službyKGBvNěmecké demokratické republice. Porozpadu Sovětského svazuzapočal politickou kariéru v rodnémPetrohraděa později působil vMoskvějako poradce tehdejšího prezidentaBorise Jelcina. V roce 1998 byl Jelcinem jmenován ředitelemFederální služby bezpečnosti(FSB). V letech 1999 a 2000 působil vúřadu premiéra, po Jelcinově rezignaci na konci roku 1999 se z pozice premiéra stal dočasně úřadujícím prezidentem, následně byl roku 2000 prezidentem zvolen a v úřadu potvrzen dalšímivolbami roku 2004. Následující funkční období v letech 2008–2012 byl prezidentemDmitrij Medveděva Putin se ujal funkce premiéra. V roce 2012 došlo k vzájemné výměně na těchto postech, Medvěděv se stal premiérem a Putin bylopět zvolendo prezidentského úřadu. Tyto události provázelyrozsáhlé protestyproti oběma představitelům, které vypukly v souvislosti se zprávami o manipulaciparlamentních voleb v prosinci 2011. V úřadu prezidenta byl potvrzenvolbami v březnu 2018na šest let do roku 2024. Roku 2021 byla provedena úpravaústavy, která Putinovi umožňuje kandidovat i na funkční období 2024–2030 a 2030–2036.
Svou politickou moc Putin opírá o politickou stranuJednotné Rusko, která je od roku 2003 nejsilnější vDumě, a dále o určité kruhyoligarchůa tzv. „siloviků“ z prostředí bezpečnostních složek.Ideologickýzáklad, kterým je určována podoba politického systému v Rusku v období Putinovy vlády, bývá označován jakoputinismus.
Během Putinovy vlády (ať už z pozice prezidenta či premiéra) se Rusko zapojilo do několika válek a jiných vojenských akcí, z nichž nejvýznamnější jsoudruhá čečenská válka(1999–2009),rusko-gruzínská válka(2008),anexe ukrajinského poloostrova Krym(2014),intervence v syrské občanské válce(od roku 2015) ainvaze na Ukrajinu(2022), po jejímž zahájení jej britský premiérBoris Johnsonoznačil za diktátora.V září 2022 poprvé od druhé světové války vyhlásil na ruském územíčástečnou mobilizaci. Ve shodě s rezolucí Parlamentního shromážděníRady Evropybyl v listopadu téhož roku ruský režim označenzahraničním výboremčeské sněmovny zateroristický.
V březnu 2023 na nějMezinárodní trestní soudvHaaguvydal zatykač; viní ho z odpovědnosti za útoky na ukrajinskou civilní infrastrukturu iúnosy ukrajinských dětí.
Narodil se 7. října 1952 vsovětskémLeningradu. Dle vlastních slov byl na přání své matky pokřtěn tajně, aby o tom nevěděl jeho otec, který byl členemKomunistické strany(KSSS).V otázce Putinova etnického původu přišel estonský historik a propagátor ugrofinského kmenového hnutíJaak Prozesv roce 2008 na zpravodajském webu Delfis teorií, že je původemVeps, a v roce 2015 o tom napsal knihu.Podobné teorie se již předtím objevovaly v ruských a estonských novinách a na internetových fórech. Když se básník Mikul Armanov Putina zeptal, zda je Veps, neodpověděl; prezidentská administrativa na informaci rovněž nijak nereagovala a oficiální Putinův životopis dohady o ugrofinských kořenech nijak nepodporuje. Putinovi rodiče pocházeli z vesnice Pominovo nedalekoTveru, v regionu, který je znám jako sídloKarelů.Oba jeho rodiče byli dělníky. Otec bojoval jako vojákRudé armádyvedruhé světové válce, v zimě 1942 byl těžce raněn při obraně rodného města. Matka přežila celé obdobíněmeckéblokády Leningradu. Putin měl i dva sourozence, narozené ve 30. letech. Jeden bratr však zemřel pár měsíců po narození a druhý zemřel nazáškrtpři obležení Leningradu. Putinova babička byla zabita německými vojáky a jeho strýcové z matčiny strany zahynuli na frontě.
Vladimir Putin se oženil 28. července 1983 sLjudmilou Alexandrovnou Škrebněvovou, učitelkou francouzštiny a španělštiny, bývalou letuškou. Do manželství se narodily dcery Marie (nar. 1985) a Jekatěrina (nar. 1986). V roce 2014 se manželé rozvedli.Již v roce 2008 bulvární listMoskovskij Koresponděntinformoval o jeho tajném vztahu s ruskou gymnastkouAlinou Kabajevovou, která se později odstěhovala do Švýcarska i se čtyřmi dětmi. Podle oficiálně neověřených zdrojů by Putin mohl být otcem všech potomků gymnastky a bývalé poslankyně, jak např. v roce 2022 uvedl zpravodajský portál News.com. Oba se poprvé setkali v roce 2004, kdy se Kabajevová stalaolympijskou šampionkou.Šířily se také pověsti o jeho blízkém přátelství sWendi Dengovou, exmanželkou mediálního magnátaRuperta Murdocha.
Od roku 2000 až do roku 2014 vlastnil fenulabradorského retrívrajménemKonni. Konni se dle všeho stala součástí jeho rodiny a často se se svým majitelem účastnila jednání nebo rozhovorů.
Putin ukončil v roce 1975 studium práv naLeningradské státní univerzitě. Již v průběhu studia na vysoké škole se stal členem sovětskétajné službyKGBaKomunistické strany Sovětského svazu(KSSS). Členem KSSS zůstal až do rozpadu Sovětského svazu roku 1991. V letech 1985–1990 působil jako sovětský agent na územíNěmecké demokratické republiky(NDR), a to vDrážďanech. Zabýval se zde především průmyslovou špionáží.Během svého pobytu v Německu dále zlepšil své znalostiněmčiny. Podle zpráv hovoří tímto jazykem velmi dobře. Po zhroucení východoněmeckého režimu se Putin vrátil do SSSR a ve službáchKGBdále působil na oddělení mezinárodních vztahů Leningradské státní univerzity.
Putinova éra je od počátku spjata s kontrolou tisku a médií a s mocensky motivovaným bojem proti některýmoligarchům, kteří se k bohatství a politickému vlivu dostali již v 90. letech. Je také spjata s pokračováním a ukončením války vČečensku. Putin udržuje těsné vztahy sRuskou pravoslavnou církví; za jeden ze svých úspěchů pokládá sjednocení exilové a domácí ruské pravoslavné církve v květnu 2007.ČasopisTimejej v roce 2007 vyhlásilOsobností roku. V roce 2012 byl pak komentátorem časopisuForbesoznačen za „nejnesympatičtějšího člověka na světě“ a přirovnán keStalinovi.Proti vládě Vladimira Putina se od samého počátku ohrazovalaruská opozice.
Putin si začal budovat mediální obraz silného, zdravého a aktivního vůdce, což vzdáleně připomíná tzv. „kult osobnosti“ z komunistické doby. Často se objevoval v televizi při různých sportovních aktivitách, jakými jsou např. rybolov, střelba, ale i judo. Jako věřící a abstinent byl často zmiňován jako vzor pro mnohé Rusy. Putin rozvíjel dobré vztahy s dalšími světovými státníky tehdejších let. Vztahy s nimi ochladly až s plánem výstavbyamerickéraketové aradarové základnyve střední Evropě (tj. v Polsku a Česku) a skonfliktem v Gruziiv srpnu roku 2008.
V roce 1991 Putin opustil na vlastní žádost KGB a nastoupil na odbor vnějších vztahů na petrohradské radnici, kterou v té době vedlAnatolij Sobčak, dřívější předseda leningradské městské rady a po roce 1991 první demokraticky zvolený starostaPetrohradu. Během pokusu o puč protiGorbačovoviv roce 1991 se Putin postavil na Sobčakovu aJelcinovustranu, což mu po potlačení puče významně pomohlo v jeho další kariéře.
Dne 25. července 1998 byl jmenován šéfem ruské bezpečnostní službyFSB(nástupkyněKGB), v jejímž čele stál asi rok do srpna 1999.
Putinova politická kariéra dostala impuls v letech 1999–2000, když mu bylo svěřeno řešení situace vzniklé ve spojitosti sdruhou čečenskou válkou. Část čečenských separatistů v čele sAchmatem Kadyrovempřešla během druhé čečenské války na stranu Ruska a Kadyrov byl Putinem jmenován hlavou čečenské správy. Putinův tvrdý postup v této otázce ho dostal do povědomí širokých vrstev ruského obyvatelstva a zajistil mu zvýšenou popularitu. Podle názoruTomáše Šmída, politologa fakulty sociálních studiíMasarykovy univerzity, ale „Jelcin nebo Putin vraždili Čečence a Rusy žijící v Čečensku po desetitisících“.
Od 16. srpna 1999 vykonával Putin úřad premiéra, po abdikaci prezidentaBorise Jelcina31. prosince 1999 se stal úřadujícím prezidentem. Po vítězství v prezidentských volbách 26. března 2000 se stal řádným prezidentem od 7. května téhož roku, druhé funkční období zastával po vítězství v prezidentských volbách 14. března 2004 od 7. května 2004 do 7. května 2008. Od 8. května 2008 do 7. května 2012 zastával funkci předsedy vlády. Od 7. května 2012 zastává opět funkci prezidentaRF.
Za jeho vlády se Rusko vymanilo z 15 let trvající hospodářské krize. Nepodařilo se sice vyřešit všechny problémy svazující ruskou ekonomiku v období vlády Borise Jelcina, ale hospodářství se zbavilo některých chronických nedostatků, které je trápily. Již v prvním roce působení v prezidentském křesle nastartoval Putin ruskou ekonomiku tak, že experti mluvili o hospodářském zázraku.Tento vzestup úzce souvisel s tehdy stoupajícími cenami energetických surovin, hlavnězemního plynuaropy.
První velký propad Putinovy popularity přišel v srpnu 2000, kdy byl kritizován za přístup k havárii jaderné ponorkyK-141 Kursk. Ačkoliv norská vláda nabízela záchranu 118členné posádky, Vladimir Putin na nabídku nereagoval a užíval si dovolenou vSoči. Do Moskvy přijel až čtyři dny po havárii.
Největším kritikem přístupu Vladimira Putina k havárii se stal kanál ORTBorise Berezovského. Vladimir Putin to vnímal jako zradu, jelikož Berezovského považoval za přítele, a od té doby začalo jejich nepřátelství.
Velké diskuze se vedly okolo Putinova nástupce ve funkci ruského prezidenta od května 2008. Kandidáty byli napříkladSergej Ivanovnebo premiérViktor Zubkov. jeho nástupcem se nakonec stal vicepremiér Dmitrij Medveděv, dlouholetý Putinův spolupracovník již od dob Putinova působení v Petrohradě (Sankt-Petěrburgu). Medveděv požádal Putina, aby se po vypršení prezidentského mandátu stal ruským premiérem.Sám Putin vedl svou politickou stranuJednotné Ruskodo prosincových parlamentních voleb, které strana vyhrála s výrazným ziskem 63,5 % hlasů.
Putin opakovaně hodnotil velmi negativně represeStalinovarežimu, které si vyžádaly miliony obětí, a například v roce 2009 prohlásil:
Napětí mezi Ruskou federací a USA vzrostlo v červnu 2013, poté, co v Rusku vyhledal útočištěEdward Snowden. Odlišné pohledy se projevily rovněž po vypuknutí občanské války v Sýrii – představitelé USA tehdy označili použití chemických zbraníAsadovýmrežimem za důvod k vojenské intervenci – Putin následně v komentáři pro listThe New York Timesargumentoval, že chemické zbraně nepoužila syrská armáda, ale opoziční síly, načež se americkým a ruským diplomatům podařilo zprostředkovat dohodu, podle které byly syrské chemické zbraně zneškodněny.
Poté, co 22. února 2014 byl poopozičních protestechnaUkrajiněukrajinskýprezidentViktor Janukovyčsesazen z funkce, podle některých názorů protiústavně,a uprchl do Ruska, odmítl Putin uznat legitimitu nově ustavené ukrajinské vlády. V noci z 22. na 23. února pak ruským bezpečnostním složkám nařídil přípravuobsazení Krymu.V březnu 2014 obsadili neoznačení ruští vojáci a proruské milice území ukrajinské autonomní oblastiKrymmimo smluvní námořní základnu a jiná stanoviště ruských ozbrojených sil.Poté bylo na Krymu uspořádáno referendum, na základě jehož výsledkůKrymvyhlásil samostatnost a požádal o začlenění do Ruské federace. Západní vlády reagovaly krom jiného zavedením ekonomických sankcí vůči Rusku. 18. května 2014 prohlásil Putin, že Krym byl vždy součástí Ruska a následně schválil připojení Krymu k Ruské federaci.Poté se rozhořelaválka na východní Ukrajině. Od určité fáze tohoto konfliktu začalo Rusko podle některých svědectví aktivně vojensky,materiálněa také diplomaticky podporovatseparatisty na východní Ukrajiněv jejich snaze vytvořit tzv.Nové Rusko. Průzkum veřejného mínění z ledna 2015, který zadal Taras Berezovec, ukrajinský politolog a stoupenec navrácení Krymu Ukrajině, zjistil že většina oslovených obyvatel Krymu podporuje připojení Krymu k Rusku.
V červnu 2015 Putin ostře odmítl úvahy, že se Rusko chystá napadnout bývalé sovětské pobaltské republiky nebo jiné státy. Také obvinil Spojené státy, že tyto obavy podporují.
V lednu 2016 Putin během setkání se svými příznivci ve Stavropolu kritizovalLeninaa bolševickou stranu za vražduruského caraa jeho rodiny a za represe proti pravoslavné církvi. Zároveň prohlásil, že když sloužil v KGB, tak věřil komunistickým ideálům o „rovné a spravedlivé společnosti“, které se podle něj podobají tomu co hlásá bible, ale že realita života v Sovětském svazu byla ideálům socialistických utopistů hodně vzdálená.Zároveň prohlásil, že komunistické a socialistické ideje o „rovné a spravedlivé společnosti“, které mu svým myšlenkovým obsahem připomínají bibli, se mu líbí dodnes, a stále si uchovává stranickou legitimaci.
Putin v minulosti opakovaně odsoudilstalinské represe, ale zároveň chápe sovětské vítězství pod vedením Stalina vedruhé světové válcejako otázku přežití ruského národa a na setkání ve Stavropolu řekl: „Myslím, že kdyby neexistovala koncentrace celostátních zdrojů, Sovětský svaz by se nemohl připravit na válku s nacistickým Německem. A byla by tu velká pravděpodobnost porážky s katastrofálními důsledky pro naši státnost, pro ruský národ a další národy Sovětského svazu.“
Dne 6. prosince 2017 Vladimir Putin oznámil, že v prezidentských volbách v březnu 2018 bude opět kandidovat na hlavu státujako nezávislý kandidát. Podle některých ruských komentátorů se údajně rozhodl pro tuto možnost, aby byl vnímán jako nadstranický kandidát.
Putin byl v úřadu prezidenta Ruské federace potvrzen volbami v březnu 2018 na šest let do roku 2024.
Po demisi ruské vlády a jejího předsedyDmitrije Medveděvajmenoval Putin 16. ledna 2020 dosavadního vedoucíhoFederální daňové službyMichaila Mišustinanovýmpremiérem. Medveděv se stal místopředsedou Bezpečnostní rady státu, které sám Putin předsedá.
V dubnu 2020 se mělo uskutečnit referendum o změnách ústavy, avšak kvůlipandemii covidu-19bylo odloženona konec června a 1. července. Voliči ve všelidovém hlasování návrhy ústavních změn schválili 77 % hlasů. Tyto změny mj. Putinovi umožňují kandidovat i ve volbách v letech 2024 a 2030 a případně tak setrvat ve funkci až do roku 2036,ale zavedly také povinné zvyšovánídůchodůa pravidlo, že minimální mzda nemůže být nižší než životní minimum. Voliči schvalovali všechny změny najednou.
V listopadu 2021 Putin odmítl jako „alarmistická“ varování západních zpravodajských služeb, že Rusko plánuje invazi na Ukrajinu.Během setkání s běloruským prezidentemLukašenkemdne 18. února 2022, několik dní před invazí na Ukrajinu, Putin tvrdil, že ruská vojska shromážděná u ukrajinských hranic se pouze účastní obranného vojenského cvičení a pro nihoho nepředstavují hrozbu.
V projevu, ve kterém 24. února 2022 oznámil, že nařídil„speciální vojenskou operaci“ na Ukrajině, Putin tvrdil, že cílem operace je ochrana ruskojazyčného obyvatelstva na východě Ukrajiny, které je údajně ohroženogenocidouze strany „nacistického“ režimu v Kyjevě,který je podle Putina pod kontrolou NATO, a dále obrana Ruska před „kolektivním Západem“, který se údajně snaží využít Ukrajinu jako základnu k útoku na Rusko a k jeho zničení. V projevu Putin uvedl, že Rusko nemá v plánu okupovat ukrajinské území.Putinova slova o snaze „ochránit“ ruskojazyčné obyvatele na Ukrajině byla v přímém rozporu se skutečností, že ruská armáda během invaze bombardovala a ničila převážně ruskojazyčná města na východě Ukrajiny jakoCharkov,OděsuneboMariupol, ve kterých většinu obyvatel tvořili etničtíRusovénebo ruskojazyčníUkrajinci.
Dne 4. března 2022 podepsal zákon o trestní odpovědnosti za šíření „nepravdivých informací“ o ruských ozbrojených silách, který postihuje šíření nepravdivých informací pokutou až 1,5 milionů rubů nebo třemi roky vězení, a jejich vytváření až 15 lety vězení. Co je nepravdivá informace stanovuje ruská vláda.Moskevský zastupitelAlexej Gorinov, který byl odsouzen k sedmi letům věznění, protože 15. března na jednání zastupitelstva kritizoval válku a vyzval k jejímu zastavení, se stal prvním Rusem, který byl stíhán na základě březnového zákona proti šíření „nepravdivých informací“. Podle organizaceHuman Rights Watchse jedná o „evidentně politicky motivovaný rozsudek, jehož cílem je zastrašit a umlčet veřejnost.“Ruský opoziční politikIlja Jašinbyl potrestán osmi a půl roky vězení, protože podle ruské prokuratury šířil nepravdivé informace o ruských ozbrojených silách na Ukrajině, když ve videu na YouTube hovořil o válečných zločinech ruské armády.Kvůli kritice války na Ukrajině bylo ke konci roku 2022 trestně stíháno na základě zákona o šíření „nepravdivých informací“ několik tisíc Rusů,například rockový zpěvákJurij Ševčuk, výtvarniceAlexandra Skočilenková, novinářAlexandr Něvzorov, herecArtur Smoljaninovnebo novinář a politikVladimir Kara-Murza.
Dne 16. března 2022 vystoupil Putin v televizi a použil přitom jazyk připomínajícístalinskou éru. Jeho projev byl varováním, že jeho autoritářská vláda může být ještě represivnější. Západ podle něj využívápátou kolonuzrádných Rusů k vyvolání občanských nepokojů, jejichž cílem je zničení Ruska. Řekl doslova: „Rusové budou vždy schopni rozlišit skutečné vlastence od šmejdů a zrádců a jednoduše je vyplivnou jako komára, který jim omylem vletěl do úst. Jsem přesvědčen, že takováto přirozená a nutná sebeočista společnosti naši zemi jen posílí.“Podle některých komentátorů Putin začal Rusko přetvářet zautoritářskéhorežimu natotalitní stát.
Turecký prezidentRecep Tayyip Erdoğana Putin v roce 2022 plánovali, že prostřednictvím plynovodů TurkStream aBlue Streamby se do Evropy mohl dodávat ruskýzemní plyn, který by Turecko prodávalo společně s plynem z Ázerbájdžánu nebo Íránu jako turecký plyn, a zTureckaby se tak stal energetický uzel pro celou Evropu.
Průzkum nezávislé agentury Levada v listopadu 2023 zjistil, že Putina by za prezidenta volilo 58 % dotázaných Rusů.Podle jiného průzkumu veřejného mínění z června 2023 by Putina volilo 68 % dotázaných Rusů.Putin si udržuje vysokou popularitu díkypropaganděve státem kontrolovaných médiích,která jsou pro asi 85% Rusů hlavním zdrojem informací. Propaganda adezinformacemu pomohly vítězit v informační válce nejenom na území Ruska, ale i v mnoha zemích mimo Evropu a Spojené státy,například veVietnamua vIndonésii,a dokonce i v několika členských státech Evropské unie, například naSlovenskua vBulharsku.Jako další důvody Putinovy popularity v průzkumech veřejného mínění v Rusku jsou uváděny rychlý růst ekonomiky a zvýšení životní úrovně během Putinovy dlouhé vlády v porovnání s ekonomickým úpadkem a chaosem za vládyJelcinanebo strach některých obyvatel autoritářského státu přiznat veřejně co si skutečně myslí.
Na summitu Rusko–Afrikave dnech 27. a 28. července 2023 se Putin setkal s delegacemi z více než 40 afrických států, přestože hlav státu přicestovalo do Ruska pouze 17, tedy méně než na rusko-africký summit v Soči v roce 2019. Na summitu v Petrohradu jednal o posílení vzájemných vztahů, ale také o důsledcích neprodlouženíobilné dohody s Ukrajinou,s egyptským prezidentemAbd al-Fattáhem as-Sísím, etiopským premiéremAbiy Ahmedemnebo jihoafrickým prezidentemCyrilem Ramaphosou.Podle nezávislého on-line listuThe Moscow Timesse přibližně polovina afrických států přiklání k Rusku nebo je velká šance, že je Kreml získá na svou stranu.
Putinův mluvčíDmitrij Peskovv srpnu 2023 prohlásil, že „Naše prezidentské volby nejsou skutečnou demokracií, je to nákladná byrokracie. Pan Putin bude příští rok znovu zvolený s víc než 90 procenty hlasů.“ Peskov dále tvrdil, že Putin neusiluje o zisk dalších území na Ukrajině, ale chce si udržet nebo získat ukrajinská území, kteráRusko anektovalo 30. září 2022po zmanipulovanýchmístních referendech, a dokud se to nepovede, bude podle Peskova válka na Ukrajině pokračovat.
Počátkem prosince 2023 Putin oznámil v neformálním rozhovoru po ceremonii u příležitosti Dne hrdinů vlasti, že se vprezidentských volbách v březnu 2024bude opět ucházet o prezidentský úřad, neboť čtvrtý mandát mu vyprší v květnu 2024. Reagoval tak na výzvuArťoma Žogy, předsedy parlamentu tzv.Doněcké lidové republiky, kterou Rusko zřídilo vDoněcké oblastinapadené Ukrajiny. Putin uvedl:„Nebudu skrývat, že v různé chvíle jsem o tom uvažoval různě, ale v téhle době je třeba se rozhodnout. Budu kandidovat na funkci prezidenta Ruské federace.“
Se ziskem více než 88 % hlasů zvítězil vbřeznu 2024 v prezidentských volbách, které ovšem byly kritizovány jako nesvobodné a neregulérní,neboť je provázely masivní volební podvody.Podle ruskojazyčného serveruMeduzazískal Putin podvodem asi 22 milionů hlasů.Krátce po svém zvolení podepsal 31. března výnos o jarních odvodech do armády, během nichž má být k vojenské službě povoláno 150 tisíc Rusů.Na další šestileté funkční období prezidenta Ruské federace byl poté inaugurován (celkem již popáté) 7. května 2024.
Krátkou dobu po nástupuTheresy Mayovédo funkce premiérky a po referendu obrexituse rýsovalo zlepšení do té doby špatného vztahu meziSpojeným královstvíma Ruskem. Mayová požádala o telefonický rozhovor s Putinem, který se uskutečnil dne 10. srpna 2016, a chtěla se s ním setkat na summituG20začátkem září 2016 vČíně.
Koncem června 2015 se uskutečnil telefonický rozhovor prezidentů Putina a prezidenta USABaracka Obamy, který byl jejich prvním od února 2015. Při tomto hovoru vyzval Obama ruského prezidenta, aby stáhl vojáky a válečnou výzbroj z východní Ukrajiny. O Putinově odpovědi nebylo nic sděleno. Oba prezidenti se dohodli na tom, že se v blízké budoucnosti sejdou zástupce ruského ministra zahraničíGrigorij Karasina americká pověřenkyně pro evropské záležitostiVictoria Nuland, aby vyjednávali o řešení ukrajinského konfliktu. Hovořili spolu i o dalších otázkách, jako jeválka proti Islámskému státu.
Po vítězstvíDonalda Trumpavevolbách prezidenta USA 2016se rýsovala nová kapitola v rusko-amerických vztazích. Dne 14. listopadu 2016 se uskutečnil první telefonický rozhovor mezi prezidentem Putinem a zvoleným prezidentem USA Trumpem. Oba politikové si navzájem slíbili, že budou konstruktivně spolupracovat. Putin nabídl Trumpovi partnerský dialog za předpokladu vzájemného respektu a nevměšování se do záležitostí druhé strany. Oba se shodli na tom, že dosavadní vztahy obou zemí nejsou uspokojivé. Podle prohlášení Kremlu se musí obě strany „vrátit k pragmatické spolupráci k oboustrannému užitku, která zohlední zájmy obou států a bezpečnost a stabilitu ve světě“. Zvláště musí být propojeno úsilí obou států v boji proti mezinárodnímu terorismu a extremismu. Trumpův tým se vyjádřil, že zvolený prezident si přeje „silné a trvalé vztahy s Ruskem“.
V dubnu 2019 Putin prohlásil, že Rusko má s Donaldem Trumpem „mnoho neshod. Jeho vláda zavedla vůči Rusku řadu sankcí, se kterými nesouhlasíme a nikdy je nepřijmeme, protože je považujeme za kontraproduktivní.“O snaze americkýchdemokratůsesadit prezidenta Trumpa z funkce uvedl: „Co dělají skupiny, které útočí na legitimně zvoleného prezidenta? Nesouhlasí s volbou amerického lidu. Je to krize politického systému, jakou jsme v historii USA nikdy neviděli.“
Dne 7. prosince 2021 se uskutečnil zhruba dvě hodiny trvající videorozhovor Putina se současným prezidentem USAJoem Bidenem. Na pořadu byly otázky vzájemných vztahů a také situace ohledněUkrajiny.
Bývalý americký poradce pro národní bezpečnost a poté státní sekretář (ministr zahraničních věcí)Henry Kissinger, který působil v administrativě prezidenta USARicharda Nixona, analyzoval tyto vztahy na samém počátku krymské krize v březnu 2014 takto:
„Příliš často je ukrajinská otázka stavěna jako střet (dvou možností): zda se Ukrajina připojí k Východu nebo k Západu. Ale pokud má Ukrajina přežít a vzkvétat, nesmí být základnou jedné z těchto stran proti druhé – měla by fungovat jako most mezi nimi ... Rusko musí akceptovat, že snaha vnucovat Ukrajině status jeho satelitu a tím opět posouvat hranice Ruska by odsoudilo Moskvu k opakování sebenaplňujících cyklů recipročních napětí sEvropoua Spojenými státy. Západ musí pochopit, že pro Rusko nemůže Ukrajina nikdy být pouhou cizí zemí. Ruské dějiny začaly tam, co bylo zvánoKyjevskou Rusí. Vzniklo tam ruské náboženství ... Ukrajina byla součástí Ruska po celá staletí, a jejich dějiny se již předtím prolínaly ... Několik z nejdůležitějších bitev za ruskou svobodu, počínajebitvou u Poltavyv roce 1709, bylo vybojováno na ukrajinské půdě.Černomořská flota– prostředek Ruska k projekci jeho moci doStředozemního moře– má svou základnu vSevastopolu, naKrymu, na podkladě dlouhodobého nájmu ... Západ a Rusko nejednají podle těchto principů a situaci zhoršují. Pro západ není politikou démonizace Vladimira Putina, to je alibi pro její absenci“.
Dne 21. února 2022 zveřejnil Putin téměř hodinový projev, v němž zpochybnil „skutečnou státnost“ Ukrajiny, kterou označil za „integrální součást naší [ruské] historie“.Dne 24. února 2022 vystoupil Putin s projevem, v němž oznámil, že „dal svolení ke speciální vojenské operaci na Ukrajině“. Podle zdrojů blízkých Kremlu bylaruská invaze na Ukrajinuplánována téměř rok a většina Putinových poradců s invazí na Ukrajinu nesouhlasila, ale poslední slovo měl Putin, který uvěřil zprávám ruské zpravodajské službyFSB, že prozápadní vláda na Ukrajině je nepopulární, většina Ukrajinců bude ruské vojáky vítat a odpor ukrajinské armády bude minimální.
Putinovu zahraniční politiku, včetně anexe Krymu, konfrontace se Západem ainvaze na Ukrajinu, ovlivnilo několik jeho nejbližších spolupracovníků, předevšímNikolaj PatruševaAlexandr Bortnikov, kteří stejně jako Putin pocházejí z prostředí KGB, jejich myšlení a vidění světa ovlivnilastudená válkamezi Spojenými státy a Sovětským svazem, a věří, že vkonfliktumezi Ruskem a Západem, který podle nich nikdy neskončil, musí být Ukrajina v ruské sféře vlivu.Invazi podpořil také Putinův přítel a ruský ministr obranySergej Šojgu, který byl jedním ze čtyř mužů, kteří znali přesné datum a způsob zahájení invaze na Ukrajinu.
V projevu na Východním ekonomickém fóru ve Vladivostoku, kde jednal se zástupci asijských států, Putin tvrdil, že Rusko v únoru 2022 žádnou válku nerozpoutalo, ale naopak se snažilo ukončitválku na Donbase, která začala v roce 2014.Po Putinově oznámení, že Rusko se rozhodloanektovatjihovýchodní Ukrajinou, ukrajinský prezidentVolodymyr Zelenskyjprohlásil, že Ukrajina nepovede mírová jednání s Ruskem, dokud bude v Rusku vládnout Putin.
V prosinci 2022 Putin pohrozil, že válka na Ukrajině potrvá dlouho.V lednu 2023 uvedl, že podmínkou pro mírová jednání s Ukrajinou je uznání ruské suverenity nadanektovanou jihovýchodní Ukrajinou.
V červenci 2023 Putin varoval, že Rusko má dostatečné zásobykazetové municea podnikne „reciproční“ útoky, pokud Ukrajina použije kazetovou munici dodanou Spojenými státy běhemukrajinské protiofenzívyproti ruským silám na okupovaném jihovýchodě Ukrajiny.V souvislosti s válkou na Ukrajině Putin opakovaně hrozil použitímjaderných zbranía varoval před vypuknutímtřetí světové války.
Dne 23. prosince 2023 deníkThe New York Timeszveřejnil informaci, kterou získal od několika vysoce postavených amerických a ruských představitelů, kteří si přáli zůstat v anonymitě, že Putin od září 2022 několikrát tajně nabídl přes prostředníky, že je ochoten uzavřítpříměří, které zmrazí válku na současných frontových liniích.Bývalý vysoký ruský představitel řeklThe New York Times, že Putin byl ochoten zastavit válku na současných pozicích, ale nebyl ochoten ustoupit o jediný metr.Tajné nabídky na příměří a zmrazení konfliktu byly v roce 2023 odmítnuty Ukrajinou i Spojenými státy.
Putin, ministr obranySergej Šojgua náčelník generálního štábuValerij Gerasimovdohlíželi na vojenské cvičení Vostok-22 na ruském Dálném východě, do kterého se v září 2022 zapojilo 50 tisíc vojáků z Ruska, Číny a několika dalších států.
Čína a Rusko jsou strategičtí partneři a podle amerických zpravodajských služeb Peking počátkem roku 2023 souhlasil, že bude tajně vyzbrojovat Rusko.Navzdory zatykači na Putina, který byl vydán dne 17. března 2023Mezinárodním trestním soudemv Haagu pro podezření z válečných zločinů na Ukrajině, navštívil čínský prezidentSi Ťin-pchingve dnech 20.–22. března 2023 Moskvu a setkal se s Putinem, který ocenil „vyvážený“ postoj Číny k válce na Ukrajině.
Izraelský prezidentRe'uven Rivlinzrušil koncem února 2016 svoji plánovanou návštěvuAustrálie, která měla začít 13. března. Rivlinova kancelář to zdůvodnila tím, že prezident nemohl odmítnout pozvání Vladimira Putina ve chvíli, kdy se na mezinárodní úrovni jednalo o zastavení palby vSýrii.
O setkání Rivlina s Putinem vmoskevském Kremlu16. března 2016 napsal korespondent izraelských novinHaaretzBarak Ravid krátkou zprávu již téhož dne. V ní vyzdvihl, že podle Rivlinova sdělení plánuje izraelský premiérBenjamin Netanjahurovněž brzkou cestu do Moskvy.
Rusko vedené Putinem začalo prohlubovat ekonomickou a politickou spolupráci seSaúdskou Arábiípod vládou saúdského korunního princeMuhammada bin Salmána,například v oblasti těžby ropy.V říjnu 2022 Spojené státy obvinily Saúdskou Arábií, že tlakem na státy ropného karteluOPEC, aby snižovaly těžbu ropy a tím zvýšily její cenu, pomáhá Putinovi financovat válku na Ukrajině.
Blízkovýchodní státy, napříkladSpojené arabské emiráty, pomáhají Rusku obcházet sankce uvalené po ruské invazi na Ukrajinu v roce 2022.11. října 2022, jen několik dní poté co státy OPEC snížily těžbu ropy, Putin hostil v Kremlu vládceemirátuAbú Zabía prezidenta Spojených arabských emirátůMuhammada ibn Zájid Ál Nahjána.
Prezident Putin má v médiích obraz jakéhosi „drsného chlapíka“, který si libuje ve sportu či v outdoorových aktivitách a demonstruje svou fyzickou zdatnost účastí na neobvyklých nebo nebezpečných počínáních, jako jsou extrémní sporty či interakce s divokými zvířaty.Například roku 2007 deníkKomsomolskaja pravdaotiskl Putinovu fotografii s vyholenou hrudí, jak na Sibiři rybaří, pod titulkem: „Buď jako Putin.“
Fotografie z jeho různých akcí jsou součástí „vztahů s veřejností“. Podle časopisuWiredsi Putin „záměrně pěstuje jakousimachoimage s prvky superhrdiny“.Některé z jeho aktivit byly kritizovány.
Mezi pozoruhodné příklady Putinových akcí patří:lety ve vojenských proudových letounech,předvádění bojových umění,jízda na koni či raftu, rybaření a plavání ve studených sibiřských řekách,sestupy s ponorkou do hlubokých vod,střelba na tygra či ledního medvěda uspávací municí,jízda na motorce,kopilotování požárního letounu, který vrhá vodu na požár,střelba z kuše na velryby,pilotáž závodního automobilu,potápění se v archeologické oblasti,pokusy vést ohrožené jeřáby za motorovým rogalema lov velké ryby.Jeho zatím poslední číslo byl exhibiční hokejový zápas s bývalými hokejovými hvězdami 16. května 2015 vSoči, ve kterém nastřílel 8 gólů. Stál před bránou a očekával přihrávky povětšinou odPavla BurehoaValerije Kamenského. Pomohl tak týmu k výhře 18:6
11. prosince 2010 na charitativním koncertě pro děti v Petrohradě Putin v doprovodu piana zazpíval píseň „Blueberry Hill“. Na koncertě bylo přítomno množství hvězd z Hollywoodu i Evropy jako např.Kevin Costner,Sharon Stoneová,Alain DelonaGérard Depardieu.Na stejné události (ale i dalších) Putin hraje vlasteneckou píseň ze svého oblíbeného sovětského špionážního filmuŠtít a meč.
Putinova kresba„Узор на заиндевевшем окне“(Vzor na jinovatkou porostlém okně), kterou namaloval během vánočních trhů 26. prosince 2008, se stala atrakcí charitativníaukcev Petrohradě a byla prodána za 37 milionů rublů.Doba vytvoření malby se shodovala s rusko-ukrajinským sporem o plyn v roce 2009, kdy byla řada evropských zemí uprostřed lednových mrazů ponechána osudu bez ruského plynu.
Existuje i množství písní o Putinovi.Mezi ty známější patří: „[I Want] A Man Like Putin“ od skupinySinging Together,„Horoscope (Putin, Don't Piss!)“ skupinyUma2rman,„Go Hard Like Vladimir Putin“ od K. Kinga a Beniho Maniaci,„VVP“ odtádžickéhozpěváka Tolibdžona Kurbanchanova,„Our Madhouse is Voting for Putin“ od Working Faculty a „A Song About Putin“ (píseň o Putinovi) – protestsong od skupiny veteránů ruských výsadkových vojsk.Dále výše zmíněná „Putin chujlo!“, zpočátku rozšířená na Ukrajině a poté do ostatních zemí.
Putinovo jméno i obraz jsou široce užívány jako reklama i jako značky produktů.Mezi příklady patří vodkaPutinka, konzervované jídloPuTin, kaviárGorbuša Putinaa řada triček s jeho obrazem.
V listopadu 2006 byl Putin médii obviněn z odpovědnosti za smrt bývalého důstojníka tajných služeb KGB a FSB, který přeběhl k britskéMI6, a pozdějšího ostrého kritika jeho politikyAlexandra Litviněnka.
Putin byl kritizován za autoritářský styl vládnutí,za postup během druhé války vČečensku,nebo za údajně opulentní životní styl a korupci.V roce 2012 po znovuzvolení Putina ruským prezidentem zasáhly Rusko masivnípovolební protesty, které byly největší od rozpadu Sovětského svazu.
Dne 27. února 2015 byl v Moskvě zastřelen neznámým pachatelemBoris Němcov. Stalo se tak dva dny před plánovaným masovým opozičním protestem a 17 dní poté, co Němcov veřejně projevil obavu, že ho „Putin nechá zabít za jeho kritikuroleRuska v ukrajinském konfliktu“. Putin tuto vraždu prohlásil za cílenou provokaci, odsoudil ji a nařídil její důkladné vyšetření a objasnění.V dubnu 2020 zemřelý ruský politolog Alexander Někrasov (pravnuk spisovateleLva Nikolajeviče Tolstého), který žil vLondýně, uveřejnil v červnu 2019 na serverukatarskételevizní staniceAl-Džazíraanalýzu tohoto případu. Podle ní neměl Putin vůbec žádný důvod k tomu, aby nařídil tuto vraždu, jak se mnozí komentátoři domnívali.V červenci 2017 bylČečenecZaur Dadajevza vraždu Němcova odsouzen k dvaceti letům vězení. Jeho čtyři spolupachatelé dostali rovněž dlouhodobé tresty odnětí svobody.
Podle prvního průzkumu, který provedla v květnu 2019 ruská agentura VCIOM, důvěra Rusů v Putina klesla k tomuto datu na 31,7 %, což mělo být nejméně od roku 2006.Mezi důvody takového poklesu popularity byly uváděny „únava z prezidenta“, ekonomické problémy Ruska nebo důchodová reforma, kterou byl zvýšen věk občanů pro odchod do důchodu.Zároveň však podle stejného průzkumu 66 % respondentů schvalovalo Putinovu politiku; nad tímto nesouladem údajů vyjádřil Putinův mluvčí Peskov podivení. Agentura VCIOM následně upravila svoji metodiku a v opakovaném průzkumu zjistila, že prezidentovi důvěřuje 72,3 % dotázaných lidí, což se blížilo tehdejším zjištěním jediné nezávislé sociologické agentury v Rusku zvanéLevada.
Podle průzkumu, který provedla později – v květnu 2020 – jmenovaná sociologická agentura Levada, prezidentovi důvěřovalo 59 % dotázaných lidí.Na dotaz, kterému politikovi důvěřují nejvíce, uvedlo Putina pouze 23 % dotázaných.45 % dotázaných Rusů podle tohoto průzkumu podpořilo protivládní protesty vChabarovskunaruském Dálném východě,které vyvolalo zatčení gubernátoraChabarovského krajeSergeje Furgalakvůli podezření z podnícení vražd dvou podnikatelů před několika lety.
Putin a jeho politika jsou populární zejména mezi starší generací Rusů, zatímco mezi mladšími Rusy má nižší podporu. V lednu 2019 byla Putinova popularita mezi mladými Rusy na úrovni 32 %.V prosinci 2020 vyjádřilo Putinovi podporu pouze 20 % Rusů ve věku 18–24 let.
V souvislosti sukrajinskou krizía pozdějiruskou vojenskou intervencí na Ukrajinězačali fotbaloví fanoušciSK Metalist CharkovaFK Šachtar Doněckpři pochodu Charkovem v březnu 2014 během společného zápasu veřejně prozpěvovat píseňPutin chujlo!s velmi negativním a vulgárně urážlivým vyzněním. Popěvek se (i jako pouhé úsloví) záhy stal populárním u odpůrců Putina především na Ukrajině.Část veřejnosti postup Ruska v souvislosti s Ukrajinou přirovnávala k postupu nacistického Německa v českém pohraničí přianexi Sudet. Putina přirovnávala kHitlerovia přezdívala mu Putler.Postup Ruska na Ukrajině byl také přirovnáván k turecké okupaciSeverního Kypruv roce 1974.
Bývalý americký poradce pro národní bezpečnost a poté státní sekretář (ministr zahraničních věcí)Henry Kissinger, který působil v administrativě prezidenta USARicharda Nixona, kritizoval začátkem března 2014 „démonizaci Putina“ v západních médiích. Podle něj není tato démonizace cílenou politikou Západu, ale naopak absencí politiky. Podle Kissingera nesou vinu za rozpoutáníukrajinské krizejak Západ tak ruský prezident Putin, protože se obě strany snažily přetáhnout Ukrajinu plně do sféry svého vlastního vlivu a ignorovaly skutečnost, že Ukrajina je rozdělená na proruský východ země a na proevropský západ Ukrajiny.
Prezident Putin se poreferenduo připojení Krymu k Rusku mnohokrát odvolával nakosovskýprecedensa na rozhodnutíMezinárodního soudního dvoravHaaguz roku 2010,podle kterého nebylo jednostranné vyhlášení nezávislosti Kosova naSrbskuv únoru 2008 porušením mezinárodního práva.Ruský opoziční politik a jeden z vůdců protivládních protestů v Rusku v letech 2012–2013Vladimir Ryžkovvyslovil právnické pochybnosti o uznatelnosti tohoto aktu.
Začátkem září 2022 skupina zastupitelůpetrohradskéčtvrti Smolninskij vyzvalaStátní dumuk obvinění Putina zvlastizrady. Požaduje také, aby byl zbaven funkce prezidenta. Zastupitelé uvedli, že Putinovo rozhodnutí napadnout Ukrajinu vedlo k masivním ztrátám na životech, změnilo bezpočet ruských mužů na invalidní veterány, zbrzdilo národní hospodářství a urychlilo rozšiřování NATO na východ.Následně proti nim bylo zahájeno řízení „kvůli akcím zaměřeným na diskreditaci současné ruské vlády“. Obdobně jako zastupitelé z Petrohradu se vyjádřili představitelé okresní rady vmoskevskémLomonosovsku, kteří vyzvali Putina k rezignaci.
V březnu 2023 na nějMezinárodní trestní soudvHaaguvydal zatykač. Viní ho z útoku na ukrajinskou civilní infrastrukturu i únosů ukrajinských dětí.Zatykač zkomplikoval možnost osobní účasti Vladimira Putina na summitu uskupeníBRICSv srpnu 2023, protožeJihoafrická republikamápovinnostjej zatknout. Po dohodě mezi Ruskem a Jihoafrickou republikou Putina na summitu zastoupil ruský ministr zahraničíSergej Lavrov.
Průzkum státní sociologické agentury VCIOM dne 4. března 2024 zjistil, že Putina by volilo v prezidentských volbách 56.2 % dotázaných Rusů.Putin zvítězil se ziskem více než 88 % hlasů vbřeznu 2024 v prezidentských volbách, které provázely masivní volební podvody.Dva ruští regionální představitelé, kteří si přáli zůstat v anonymitě, uvedli pro nezávislý ruskojazyčný zpravodajský serverMeduza, že regionálním správám bylo z Kremlu nařízeno, aby dosáhly minimálně 80 % hlasů pro Putina při účasti přes 70 %.VČečenskuPutin získal 98,99 % hlasů.Podle výpočtů ruskojazyčného portáluNovaja gazeta Jevropa, který použil Špilkinovu metodou umožňující odhalit anomálie v celkovém počtu hlasů, Putin získal nejméně 31,6 milionu hlasů podvodem.Zpravodajský serverMeduzaodhadl, že Putin získal podvodem asi 22 milionů hlasů.
V lednu 2021Fond boje s korupcízaložený opozičním politikemAlexejem Navalnýmzveřejnil zprávu o luxusním sídle na pobřeží Černého moře, tzv.Putinově paláci. Oficiálním vlastníkem je kypersko-ruský podnikatelAlexander Ponomarenko,ve skutečnosti podle fondu rezidenci ale vlastní prezident Putin.Rezidence podle Navalného stála 100 miliard rublů (asi 29 miliard korun) a její výstavbu umožnilo promyšlené korupční schéma.