Šťavel kyselý

Šťavel kyselý(Oxalis acetosella) je lesní rostlina z čeledišťavelovité(Oxalidaceae).
NaMoravěse nejčastěji používá pojmenovánízaječí zelí, na severníHanézaječí jetelinka, naPodhoráckuzalečí salát, naHoráckuptačí víno, naLašskua jinde místyzaječí šťavlík, veSlezskuzajičí ščudlekazajinčá kapusta.
Šťavel kyselý je poměrně drobná bylina rostoucí do výšky 5–15 cm.
Květy rostou jednotlivě na tenké, zakřivené stopce, která zpravidla převyšuje listy.
Květní obalyjsou rozlišené. Tvoří je pětkališních lístkůpodlouhlého a vejčitého tvaru a pět podobně tvarovanýchkorunních lístkůbílé barvy s růžovým až nafialovělým žilkováním. Korunní lístky jsou na bázi zdobené žlutou skvrnou a bývají naspodu částečně srostlé.Květní obaly jsou zespodu podepřenylisteny.
Vejcovitýsemeníkobsahuje pětplodolistůa nese pět různě dlouhýchčnělek. Z pestíku v době plodu vzniká podlouhlá, cca 10 mm velkátobolka, ze které po uzrání vypadávají kulovitá semena s velmi tvrdým osemením.
Tyčinky tvoří v každém květu jediný svazek, který je naspodu srostlý. Podle počtu tyčinek můžeme rozlišit dva typy květů:
Listy šťavele jsou pouze přízemní, jelikož vyrůstají z vrcholůoddenku(lodyha rostliny je zcela zakrnělá). Listy jsou trojčetné, jednotlivě mají srdčitý tvar. Každý z nich obsahuje jednu hlavní žilku a zpeřeně uspořádané žilky postranní. Povrch listů je obvykle lysý, na jejich spodní straně se však často vyskytujíchlupy.
Podzemní část rostliny je tvořena tenkým oddenkem a adventivními kořeny, jež z něj vyrůstají. Oddenek se rozrůstá vodorovným plazením a rozvětvuje se do okolí. Střídají se na něm dlouhé články bez šupin a adventivních kořenů a články kratší s šupinami a adventivními kořeny.
Šťavel kvete v dubnu a květnu.Květy se rozevírají mezi devátou a desátou hodinou ranní a zavírají mezi šestou a sedmou hodinou večerní, případně před deštěm. Květy i listy se sklápějí směrem dolů ke stopce, která se sklání a ohýbá k zemi, díky čemuž lépe zabraňuje úniku vlhkosti z květů a listů.Jednotlivé lístky včetněřapíkůse skládají podle hlavní žilky na základě změnyturgoruve stínu.
Šťavel kyselý se zpravidla vyskytuje na vlhkých stinných místechs hlinitou,humózní půdou, bohatou na živiny. K nejčastějším stanovištím této rostliny patří listnaté, smíšené a jehličnaté lesy s dostatkem stínu a vlhkosti, kde jsou nejčastěji k nalezení u potůčků, v roklinách, či v pásmu kosodřeviny. Kromě lesů jim velmi vyhovují také háje a houštiny. Naproti tomu se vyhýbají prosvětleným a suchým místům s písčitým podkladem. Tvoří obvykle rozsáhlé porosty. Vyskytují se od nížin po hory.
Ve světě můžeme tuto rostlinu nalézt především v zemích severní polokoule mírného pásu a naseveru Afriky.
Šťavel kyselý je na českém území hojně rozšířený. Nejčastěji se vyskytuje na místech s vyšší koncentrací lesů a v pahorkatinách a horách, kde může zasahovat až do subalpínského vegetačního stupně. Místa se zaznamenaným hojnějším výskytem jsou např.Lužické hory,Střední Povltaví,Českomoravská vrchovina,Džbán,Tepelská vrchovina,Středomoravské KarpatyaPodbeskydská pahorkatina.Nejvyšší zaznamenaný nález šťavele pochází zeStudniční horyvKrkonošíchs naměřenou výškou 1450  m n. m. a zBoubínského pralesanaŠumavěs 1362 m n. m.
Listy obsahujíkyselinu šťavelovou(cca 1,25 % celkové hmotnosti čerstvých listů), která jim dodává charakteristickou kyselou chuť. Ve větším množství jsou však mírně jedovaté, neboť kyselina šťavelová ohrožuje ledviny. Při požití 4 až 5 g čisté kyseliny šťavelové člověku již hrozí smrt.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkukyslička obyčajnána slovenské Wikipedii.