Lao

Laojeetnická skupinav jihovýchodníAsii. Převážná většina jejích příslušníků žije buď vLaosu(přibližně 3 milióny) nebo vThajsku(přibližně 15 miliónů). Laové z Thajska jsou soustředěni v oblastiIsan, přestože je zde mnoho těch, kteří se přestěhovali za prací z Isanu do jiných částí země, jako například doBangkoku. Laové mluví různýmidialektylaoštinyaisánštiny, které jsou střídavě často považovány za jedinýjazyk. Následkem „thajifikačních“ kampaní ve20. stoletídává mnoho obyvatel Isanu přednost názvu Isánec před Lao, přestože mezi Lay jako celkem zůstává mnoho těsných kulturních vazeb.
Historie Laů jehistorií Laosuahistorií Isanu. Dějiny těchto zemí se oddělily v19. století, porážkavientianskéhopovstání protiSiamuv roce1827vedla k mohutným přesunům obyvatelstva z dnešního Laosu do Isanu, ponechávajíce Laos samotný téměř neobydlen. Útěk byl zpečetěnfrancouzsko-siamskými smlouvami z let1893a1904, které učinily z Isanu a Laosuhraniční pásmomezi Siamem aFrancouzskou Indočínou.
Od té doby Thajci i Laosané provádějí trvalé kampaně na své přetvoření vnárodní státyzaložené naThajcíchrespektive Laech. V Isanu to znamená posilování loajality obyvatelstva k Thajsku, proces známý jako „thajifikace“.  Mnoho především mladších lidí proto dává přednost uvažovat o sobě jako o Isáncích spíše než Laech: „Isan“, doslovně „severovýchodní“ naznačuje příslušnost k Thajsku, zatímco „Lao“ znamená loajalitu k Laosu. Naproti tomu v Laosu je výsledkem téhož procesu podpora jazyka akulturyLaů jako národního jazyka a kultury.
V Laosu žije asi 3 milióny Laů, kde tvoří asi 50%obyvatelstva(zbytek tvoří převážněhorské kmeny). Etničtí Laové z Laosu vytvářejí skupinuLao Loum(„Laové z nížin“). Laové tvoří přibližně třetinu obyvatelstva Thajska: nejvíce koncentrovaní jsou v Isanu (asi 15 miliónů lidí) a v Bangkoku (kde se odhaduje přinejmenším milión Laů přistěhovaných z Isanu). V centrálním Thajsku existují ještě další populace etnických Laů, byly však již převážně asimilovány mezi běžné thajské obyvatelstvo. Malé komunity Laů existují vKambodži, obývajíce především staré území LaůStung Treng(Xieng Tengv laoštině), aVietnam, kde žije také významné i když neznámé množství Laů v cizině. Hrubý odhad činí asi 500 000 lidí. Mnoho z posledně zmíněných jsouběženci, kteří uprchli předDruhou indočínskou válkoua před hnutímPathet Lao.
Stojí za to povšimnout si, že poslední oficiální sčítání lidu provedené vSiamu(pozdějšímThajsku), ve kterém „Lao“ bylo zvláštní etnickou kategorií, ukázalo, že téměř polovina obyvatel je „Lao“. Součástí „thajifikace“ bylo zrušení této kategorie a dnes proto není jasné, jakou část thajské populace Laové tvoří.
Laové mluvílaoštinouaisánštinou. Obě tvoří v různé dialekty. Vientianský dialekt byl uznán jako standard v Laosu; v Isanu neexistuje standardní dialekt, ale většina dialektů je s vientianskou laoštinou vzájemně srozumitelná. Největší rozdíly isánštiny oproti laoštině jsou způsobeny větším používáním slov přejatých z thajštiny a přejímáním rozdílnýchneologismůpro věci zavedené po oddělení Laosu a Isanu na konci 19. století (například „motocykl“ jelot motorcyv isánštině, alelot jakv laoštině).
Isan a Laos jsou ekonomicky extrémně chudými oblastmi, především kvůli poměrně neúrodné půdě a suchémuklimatu. Nejobvyklejším způsobem života je zde zemědělství pokrývající pouze vlastní potřebu a vyskytuje se zde pouze několik málo větších městských center.
Laos a Isan sdílejíthéravádový buddhismus. Místní kuchyněLaosuaIsanujsou velmi podobné, kladoucí velký důraz narybí omáčku,chillialepkavou rýži. Laoská kuchyně však pochytila také něco zfrancouzskéa přejala podstatné vietnamské prvky, i když větší bída v zemědělských oblastech Laosu vedla k omezenější stravě než ve většině Isanu.
Laové a Isánci sdílejí vlidové hudběstylmor lam. Od 80. let minulého století jemor lamz Isanu největším kulturním vlivem v Laosu.