Ekonomika Maďarska

Maďarskoje vyspělátržní ekonomikavýrazně orientovaná naexport. Těší se jednomu z nejrychlejších růstůHDPv současné Evropě (v roce 2018 5,1 %). Je členem organizaceOECD, má 13. nejnižší příjmovou nerovnost na světě a 4. nejnižší míru nezaměstnanosti v Evropě (3,4 %). Téměř dvě třetiny obyvatel Maďarska pracují v sektoru služeb a 31 % v průmyslovémsekundéru.
Maďarská ekonomika se již v dobách vzniku státu, tj. roku1918, okamžitě propadla dokrize. Důvodem pro to bylo odtržení pohraničních území (Slovenska,Podkarpatské Rusi,Sedmihradska,Vojvodiny,ChorvatskaaBurgenlandu) a zpřetrhání dlouholetýchekonomickýchvazeb mezi centrem státu a jeho okraji, bohatými na suroviny. Krize, která ve 20. a v 30. letech nakonec vedla k vytvoření autoritativního režimu, se projevila například pádem domácí měny a nepomohly jí ani špatné vztahy republiky se svými novými sousedy, převážně sČeskoslovenskemaRumunskem.
Nejvyšší míra inflace v dějináchMaďarskabyla dosažena v období od konce roku1945do července1946. V roce1944byla nejvyšší nominální hodnota vydávaných bankovek 1 000maďarských pengő. Na konci roku 1945 to již bylo 10 000 000 pengő. V průběhu roku 1946 se tato hodnota zvýšila na 100 000 000 000 000 000 000 (sto trilionů). Došlo k zavedení speciální měny adópengő, určené pro daňové a poštovní platby. Hodnota adópenga byla každým dnem přizpůsobována současnému kurzu. Zatímco1. ledna1946 se jedno adópengő rovnalo jednomu pengu, ke konci července 1946 se již rovnalo 2 000 000 000 000 000 000 000 (2 triliardám) peng. V srpnu 1946, kdy došlo k nahrazení maďarského pengamaďarským forintem, se hodnota všech maďarských bankovek v oběhu rovnala jedné tisíciněamerického dolaru.
Jedná se o nejvyšší zaznamenaný případ inflace, která měsíčně rostla o 1,3×10%, ceny se tak každých 15 hodin zdvojnásobovaly. Celkový dopad hyperinflace byl zastaven až měnovou reformou z1. srpna1946, kdy bylo 400 000 000 000 000 000 000 000 000 000 (400 quadriliard) pengő proměněno na 1 forint.
Po roce1945se Maďarsko začalo postupně začleňovat do východních struktur a svojí ekonomiku vázat naSSSRa dalšílidově demokratické státy. Právě odsud přišlo mnohoinvestic, tehdejší vláda navíc podporovala překotnouindustrializacivstalinistickém stylu. Podniky bylyznárodněny,zemědělstvízkolektivizováno. Tento model národního hospodářství fungoval po celá 50. léta, ke změně došlo až v roce1968. Tehdy se Maďarsko pootevřelo zahraničnímuobchodua umožnilo do jisté omezené míry fungovánítrhu(známé též pod názvemgulášový socialismus). Díky tomu se země těšila z jedné z nejvyšších životních úrovní v celéRVHP(poNDRaČSSR), problémy se ale objevily vzemědělstvíaprůmyslu, kde začaly výrobnítechnologiezastarávat. Začal se též zvyšovat istátní dluh; během 70. a 80. let narostl zhruba patnáctinásobně.
Situace se postupně zhoršovala, což donutilo vládu v roce1988systém ještě více upravit směrem k západním ekonomikám. Vznikl dvoustupňový bankovní systém, zavedeny byly nové daně (například daně z příjmu). Země se tak pomalu začala připravovat na ekonomiku volného trhu, která přišla po roce1989.
Mezi lety1990a1994tehdejší premiérJózsef Antallprovedl rozsáhlouliberalizaci, též byla přepracovánadaňová soustava. Několik prvních let po revoluci pomáhal s financování takéMezinárodní měnový fond. Mnohé služby, jež bylysocialistickýmivládami dotované, najednou být přestaly, což vedlo k zvýšení cen například zadopravu, léky,energiea jídlo. Velké množství podniků byloprivatizováno, jiné se ale nepřizpůsobily trhu azkrachovaly, či se musely radikálně přeorientovat (Ikarus).HDPse propadl, protože ustal vývoz navýchod, převážně do zemí bývaléhoSSSR. Narostla téžnezaměstnanost,státní rozpočtykončily zásadnědeficitem.
Tehdejší premiérGyula Hornse v březnu1995pokusil celou situaci vyřešit velkou privatizací mnohých státních podniků. Klesly také i výdaje vlády. Podíl veřejného sektoru na tvorbě HDP poklesl z 62 % na méně než 50 %. To pomalu nastartovalo ekonomický růst, v první polovině prvého desetiletí21. stoletízačal vzestup v porovnání s posledními lety vskutku nevídaný. Též mu napomohl i vstup doEUv květnu2004.
Avšak poté se situace opět začala horšit, především díky zvyšujícímu se tempu zadlužování vládypremiéraFerence Gyurcsányea též i zastavením některých důležitých reforem. Odkládání nezbytných reforem vedlo k propadu a nakonec k problémům, které se plně projevily během tzv. finanční krize na přelomu let 2008 a 2009. Maďarský forint prudce oslabil a země požádala o zahraniční pomoc, a to jak mezinárodní instituce, tak i Evropskou unii.
Maďarsko patří ke státům nejvíce postiženým světovou hospodářskou krizí. Důvod tohoto je zřejmý. Maďarsko během posledních 30 let vytvořilo neúměrně velikýstátní dluh, který již není schopno splácet. Ekonomická krize odhalila velice slabé základy maďarského hospodářství. Důsledky jsou znepokojivé. Zadluženost státu se vyšplhala na 73 procent HDP, v ČR a SR je to asi 30 procent. Úroky z dluhů odčerpávají 3,5–4 procenta domácího produktu, což je vyšší suma než součet zdrojů z evropských fondů. 6. března stálo euro 317 forintů, v červenci 2008 to bylo 230. V průběhu roku 2008 stoupla zadluženost maďarských domácností více než o dva biliony forintů (6,25 miliardy eur). Celkový objem úvěrů je 11,87 miliardy eur, z nichž bylo téměř 80 procent poskytnuto v cizích měnách. Od října 2008 do března 2009 ztratilo práci v důsledku hospodářské krize 30 tisíc zaměstnanců.
V desetimilionové zemi představuje míra nezaměstnanosti 8,6 procenta, kvůli krizi se může vyšplhat až na deset procent. Míra zaměstnanosti je neuvěřitelně nízká, 57procentní (v ČR a SR je hodně nad 60 procenty). Financovat je zapotřebí asi tři miliony důchodců. Daňová zátěž je obrovská. Z hrubé mzdy odvádějí Maďaři 54 procent (v ČR 42,9, v SR 38,5 procenta). Ekonomický propad početných skupin obyvatelstva má již vliv i na kriminalitu. Za prvních šest týdnů roku 2009 se odehrálo tolik bankovních loupeží, jako v roce 2008 za půlrok. Roste národnostní napětí, o útocích na Romy se píše i v zahraničí, zatímco maďarský tisk přináší více zpráv o trestných činech spáchaných Romy.
Poslední odhady vývoje Maďarské ekonomiky, naznačují propad v rozmezí 7-9 % HDP (v ČR – 2-3%).“.
Nová vláda premiéraViktora Orbánaa jehoFideszzaujala v reakci na hospodářský rozvrat několik výrazných opatření včetně zdanění bank. Ty navíc zvláštním zákonem přiměla zafixovat kurz forintu pro splácení úvěrů, čímž stabilizovala situaci půl milionu lidí s úvěry v zahraničních bankách, které propad forintu dostal do závažných potíží.Kromě toho vláda přistoupila ke kontroverznímu zestátnění peněz uložených v penzijních fondech, čímž sanovala předlužený státní rozpočet.Maďarskozároveň výrazně snížilo daňovou zátěž pro firmy, což do země přivedlo mnoho zahraničních investorů a zaměstnavatelů.
Po mírné recesi v roce 2012 seHDPznovu začal zvedat v roce 2014 a růst trvá dodnes. Nárůst počtu pracovních míst vedl až k markantnímu snížení nezaměstnanosti na dnešních 3,4 %. Pokud jde o příjmy, jsou Maďaři stále pátí nejchudší v Evropě s mediánem 3,54 eur na hodinu. V prvním čtvrtletí 2019 činila hodnota meziročního vzrůstu HDP 5,3 %. Jde o nejrychlejší růst ekonomiky země za posledních 15 let a zároveň nejrychlejší ze všech zemíEvropské unie. Hlavními tahouny maďarského růstu jsou služby, stavebnictví a průmyslová výroba.
Maďarské zemědělství se podílí zhruba 3,9 % na celkovém HDP a je v něm zaměstnáno zhruba 4,8 % pracujících občanů. Ze všech zemíEvropské uniemá Maďarsko největší část rozlohy pokrytou úrodnou půdou, téměř polovina maďarského území je kultivována a využívána v zemědělství. Rozsáhlé úrodnénížinya kontinentální klima s teplými léty dávají příležitost k pěstování pšenice, kukuřice, slunečnice, cukrové řepy či brambor. Dále se zde daří širokému spektru ovoce, jako jsou například jablka, melouny, švestky a hrušky. Maďarsko má také několik viničních oblastí, například severovýchodníTokaj(v pohraničí seSlovenskem) se světoznámýmTokajským vínem.
Důležitou součástí maďarského kulinářského dědictví jefoie gras. Specialita z husích jater zaměstnává více než 32 tisíc farmářů a Maďarsko se díky ní řadí na druhé místo v žebříčku světových producentů. Další symbol Maďarské kuchyně a zemědělství obecně je paprika se svými centry vSzegedíněaKalocsi, nebo třeba výrobky ze šlechtěných prasatmangalic.
Mezi hlavní sektory průmyslu patří těžký průmysl (ocelářství, těžba uhlí), energetika, chemie, potravinářství a automobilová produkce. Průmysl přispěl v roce 2017 31,3 % do státního HDP. Spolu s přechodem na tržní ekonomiku zažilo Maďarsko značnou modernizaci. Čím dál větší úlohu zastává strojírenství, chemický průmysl (výroba plastů a léčiv), zatímco hutnictví, hornictví a textilní průmysl ztrácí v posledních dvaceti let na důležitosti. Důležitou složkou exportu nadále zůstává potravinářství (tvoří 7-8 % exportu).
Značné oblibě se v Maďarsku těší automobilový průmysl. Absenci národní automobilky zastupují továrny mnoha světových automobilek (StellantisvSzentgotthárdu,SuzukivOstřihomi,Mercedes-BenzvKecskemétuaAudivGyőru). Toto odvětví zaměstnává v Maďarsku 90 tisíc lidí.
Důležitou roli má v Maďarsku také jaderná energetika. ElektrárnaPaks I., postavená společností ROSATOM, zajišťuje až 50% maďarské spotřeby energie. Je vybavena čtyřmi reaktory VVER 440, V213, které po rozsáhlé rekonstrukci a modernizaci i za účasti čs. firem, zvýšily výkon na 500 - 510MWe, vč. dodávek nových modifikací jaderného paliva ruskou firmou TVEL.
Momentálně jsou v dostavbě dva bloky VVER 1200,  které staví ruská společnostRosatom. Stavba začala v r. 2020 výstavbou pomocných budov a přípravou staveniště.V srpnu 2022 byly zahájené výkopové práce na základové jámě prvního bloku. Uzavřená Smlouvá neřeší případnou inflaci.Ruská strana dodá navážku prvního paliva a pak po dobu dalších 10 let. Půjčka s ruskou stranou, bude splatná po uvedení bloků do plného provozu. Dokončeny by měly být po r. 2033. Na výstavbě obou jaderných bloků se bude podílet i čs. strana.
Služby v roce 2017 tvořily 64,8% maďarského HDP a jejich role v rámci ekonomiky stále roste. Tento sektor podstatně těží z postupných investic do infrastruktury. Díky své poloze a relativně slušné dálniční síti Maďarsko funguje jako křižovatka mezi střední Evropou a Balkánem. Značný finanční obnos plyne do státní kasy i z cestovního ruchu. Hlavní městoBudapešťláká turisty na krásnou architekturu, bujarý noční život či proslulé lázně. V roce 2017 do maďarské metropole dorazilo alespoň na jednu noc 4,3 milionů lidí.Další oblíbenou turistickou destinací je jezeroBalaton.
Mezi nejvýznamnější maďarské firmy patří ropný a plynárenský koncern MOL, elektrotechnická firma Videoton nebo největší maďarská banka OTP.