Kyprejovité

Kyprejovité(Lythraceae) je čeleďdvouděložnýchrostlin z řádumyrtotvaré(Myrtales). Čeleď zahrnujedřevinyibyliny, vodní imangrovovérostliny. Je celosvětově rozšířena a zahrnuje přes 600 druhů ve 30 rodech. Mezi charakteristické znaky náležejí jednoduché, vstřícnélistyakvětyse svraskalýmikorunními lístky. Nejvíce druhů roste vtropechasubtropech. V České republice se vyskytuje několik druhů rodukyprej,kalužník šruchovýakotvice plovoucí. Na základěfylogenetickýchvýzkumů byly do kyprejovitých vřazeny bývalé čeledikotvicovité,marhaníkovitéakuželovníkovité.
Kyprejovité mají dosti různorodé využití.Marhaník granátovýje v subtropech pěstován jako ovoce,henovník bílýje zdrojem známého barviva,heimieje používána vMexikujakohalucinogen,pukolyi některé jiné rody se pěstují v tropech jako okrasné dřeviny. Některé tropické druhy jsou zdrojem tvrdéhodřeva.
Kyprejovité jsoubyliny,stromy,keřeapolokeřezpravidla se vstřícnými celokrajnými jednoduchýmilisty.Palistyjsou silně redukované (často jen na řadu chlupů v paždí listů) nebo chybějí. Jen výjimečně jsou listy střídavé nebo přeslenité.Žilnatinaje zpeřená. Mladé stonky a větévky jsou často čtverhranné až úzce křídlaté. Rostliny jsou lysé nebo pokryté jednoduchými, vidličnatými nebo žlaznatýmichlupy, které mohou být prokřemenělé.
Květyjsou pravidelné až silně dvoustranně souměrné, většinou oboupohlavné, ve vrcholových nebo úžlabníchkvětenstvíchrůzných typů nebo řidčeji jednotlivé.Kalichikorunajsou v různých počtech, nejčastěji 4 až 8, zřídka je korunních lístků více nebo naopak koruna chybí. Kalich je často dužnatý. Laloky kalicha nasedají načešuli, někdy označovanou jako korunní trubka nebo také nesprávně jako kališní trubka. Korunní lístky jsou volné, opadavé, většinou charakteristicky pomačkané, bílé, žluté, růžové nebo fialové.Tyčinekje 4 až mnoho, nejčastěji ve dvou kruzích.Semeníkje svrchní až spodní, srostlý ze 2 až 4plodolistů, s mnoha vajíčky a jedinoučnělkou. Plodem je mnohasemennátobolka, výjimečněbobulenebo jiný typ plodu.
Čeleď zahrnuje asi 620 druhů ve 30 rodech. Největší rody jsouhlazenec(Cuphea, asi 250 druhů),tuhanka(Ammannia, 84),Diplusodon(75) apukol(Lagerstroemia, 55 druhů).Více než polovina (celkem 19) rodů obsahuje jen 3 nebo méně druhů. Kyprejovité jsou rozšířeny po celém světě, nejvíce druhů se vyskytuje vtropechasubtropech. Dva z největších rodů (hlazenecaDiplusodon) mají centrum rozšíření ve vrchovinách východníBrazílie.
Zástupci čeledi se vyskytují na nejrůznějších typech stanovišť, v horských a tropických deštných lesích, na pouštích a savanách, některé druhy jsou vlhkomilné až vodní rostliny. Rodkuželovník(Sonneratia) je součástímangrovovýchporostůStarého světa.
V české květeně je čeleď zastoupena 3 rody. Nejběžnějším druhem jekyprej vrbice(Lythrum salicaria), vzácněji se vyskytujekyprej prutnatý(L. virgatum),kyprej yzopolistý(L. hyssopifolia),kalužník šruchový(Peplis portula) akotvice plovoucí(Trapa natans).V evropské květeně je čeleď zastoupena kromě dalších druhůkyprejeakalužníkuještě rodemtuhanka(Ammannia).
Květy kyprejovitých jsou nevonné a jsou navštěvovány rozličnými opylovači sbírajícímipylnebonektar, jako jsouvčely,motýliamouchy. Trubkovité květy některých druhůhlazence(Cuphea) jsou opyloványkolibříky. Větší květy rodůlafénzie(Lafoensia) akuželovník(Sonneratia) jsou opyloványnetopýry.Semenajsou nejčastěji šířena větrem nebo vodou. Samoopylení je u květů této čeledi často zabráněnorůznočnělečností. U některých zástupců je dokonce vyvinuta tristylie (např. rodAdenariaa některé druhy rodukyprej).
Některé druhy např. z rodůlafénzie,GinoreaaPhysocalymmajsou vysoké stromy dorůstající výšek přes 30 metrů.
V tradičních systémech byla čeleď kyprejovité řazena do řádumyrtotvaré(Myrtales), což bylo potvrzeno i molekulárními metodami. Podle kladogramůAPGje nejblíže příbuznou skupinou čeleďpupalkovité(Onagraceae).
V systémuAPGbyly do čeledi kyprejovité vřazeny 3 drobné blízce příbuzné čeledi:kotvicovité(Trapaceae),marhaníkovité(Punicaceae) akuželovníkovité(Sonneratiaceae).Rodkalužník(Peplis) bývá vřazován do rodukyprej(Lythrum).
Plodymarhaníku granátového(Punica granatum), pěstovaného pro ovoce již po tisíciletí, jsou známé jakogranátové jablko. Jedlá jsou také velká semena různých druhůkotvice, zejména evropskékotvice plovoucí(Trapa natans) a asijských druhůTrapa bicornisaT. bispinosa.Listy heimieHeimia salicifoliaobsahují chinolisidinovéalkaloidya jsou v Mexiku používány jakohalucinogen.Odvary z amerických druhůhlazence(Cuphea) aheimie(Heimia) a z asijské rostlinyWoodfortia fruticosajsou používány v místní lidové medicíně na nejrůznější neduhy.Henovník bílý(Lawsonia inermis), keř rozšířený v tropech Starého světa, je zdrojem oranžového barviva známého jakohenna. Z kůrymangrovovýchdruhůkuželovníkuSonneratia albaaS. caseolarisjsou získávány třísloviny.Různé druhyhlazence(Cuphea) bývají pěstovány jako letničky se zajímavými květy.Pukol okrouhlolistý(Lagerstromia indica) je nápadně kvetoucí nevysoký strom, často pěstovaný v tropech jako okrasná dřevina.Kyprej vrbice(Lythrum salicaria) je v Severní Americe invazní rostlina.Lafénzie(Lafoensia), rostoucí v Jižní Americe, má velmi tvrdé dřevo, které je využíváno zejména na stavby. Ze dřeva a listů je vyráběno žluté barvivo.
Adenaria,Ammannia(včetněNesaeaaHionanthera),Capuronia,Crenea,Cuphea,Decodon,Didiplis,Diplusodon,Duabanga,Galpinia,Ginoria(včetněHaitia),Heimia,Koehneria,Lafoensia,Lagerstroemia,Lawsonia,Lourtella,Lythrum(včetněPeplis),Pehria,Pemphis,Physocalymma,Pleurophora,Punica,Rotala,Sonneratia,Tetrataxis,Trapa,Woodfordia