Mikrovlnná trouba

Mikrovlnná trouba(téžmikrovlnka) jekuchyňskýelektrickýpřístrojpro tepelnou úpravupokrmů. Pro ohřev je využívánoelektromagnetické zářenígenerovanémagnetronemo frekvenci kolem 2,4GHz(vizbezlicenční pásmo Wi-Fi), které otáčímolekulamivodynacházející se v ohřívaném pokrmu. Nárazy otáčejících semolekulvody do sousedních molekul způsobují vznik tepla (podobně jako například rychle kmitající molekuly plynů vohninarážejí do molekul ohřívaného kovu nebo přímo jídla). Protože by mohlo dojít ohřevem ke vzniku spálenin, je mikrovlnka kovová (kov elektromagnetické záření nepropouští) a vypne se automaticky po otevření dvířek.
Jako první popsal principoscilacemagnetronujiž v roce1924profesorPřírodovědecké fakulty Univerzity Karlovyv PrazeAugust Žáček.Využití zahřívání potravin tímto principem objevilPercy Spencerv roce1945. První mikrovlnná trouba byla vyvinuta vUSAkoncem 40. let20. století. V roce1947uvedla firma Raytheon na trh první komerčně využitelnou mikrovlnnou troubu.Ta byla téměř dva metry vysoká, vážila kolem 400kilogramůa stála 3000dolarů. Vysloužila si přezdívkuRadar range. Tyto první výrobky se používaly výlučně v restauracích, jídelních vagonech a oceánských parnících, tedy všude tam, kde bylo třeba rychle ohřát velká množství jídel.
První trouby určené pro domácnosti se však v prodeji objevily až v roce1955. Stály kolem 1300 dolarů, ale stále byly pro průměrnou kuchyni velmi objemné. Díky japonskému vývoji menších magnetronů se první skutečně kompaktní mikrovlnky objevily až v roce 1967, tehdy stály těsně pod 500 dolarů. Od té doby se použití mikrovlnné trouby značně rozšířilo a doznala také několika technických vylepšení.
Roku 1962 byl v Československu ražen názevmagnetron gril,ujalo se však pojmenovánímikrovlnná trouba.
Zahájení výroby tuzemské mikrovlnné trouby v podnikuElektro–Praga Hlinskobylo v tisku avizováno na konec roku 1989.
Tepelná úprava pokrmu je v mikrovlnné troubě prováděna za pomocielektromagnetického zářeníobvykle sfrekvencí2,45GHztj.vlnovou délkou12,24 centimetrů. Totomikrovlnné zářeníje v pokrmu schopno rozkmitatčástice, zejménamolekulyvody, stejně jako při „klasických“ způsobechšíření tepla. Přitom mikrovlny pronikají dovnitř pokrmu, a tím dochází k relativně velmi rychlému zahřátí celku.
Mikrovlnné záření je generováno pomocímagnetronua vyzařováno do ohřívacího prostoru. Ten mákovovýpovrch, kterým záření nemůže proniknout. Dvířka jsou pokryta kovovou mřížkou, jejíž otvory jsou mnohem menší než vlnová délka mikrovlnného záření, představuje proto skoro stejnou překážku pro vlny jako plný kov. Ohřívací prostor mívá rozměry odpovídající celým násobkům poloviny vlnové délky použitého záření, takže dochází ke vznikustojatého vlnění. K nejúčinnějšímu ohřevu proto dochází vkmitnáchvlnění. Aby byl ohřev pokrmů rovnoměrnější, umísťují se zpravidla na otočný podnos; otáčení zajišťuje, že kmitny postupně procházejí různými místy pokrmu.
O účincích netermálního vlivu na potraviny se pořád vede vědecká diskuze. Metastudie často ukazují na špatně nastavené podmínky experimentů a tedy na nízkou důvěryhodnost jejich závěrů.
K tomu, aby např. došlo k změně molekul „jídla“, je potřebaionizaceaionizující záření. Mikrovlnné záření je však zářením neionizujícím. Při ohřívání jídla dochází k degradaci vitamínů či aminokyselin. K těmto změnám však dochází i při ohřevu konvenčními metodami. Vysvětlení teorie vybuchujících vajec tvrdící, že je to ukázka škodlivosti na pokrm a člověka, je prosté. Objem vody a objem vodní páry, pocházející z totožného množství vody, je velice odlišný. Pára má několikrát větší objem, a proto dochází k expanzi, následnému úniku a proražení skořápky vajíčka. Proto ohříváme vejce v mikrovlnce pouze ve vodě.
Například, proteiny může netermálně ovlivnit ohřev v mikrovlnné troubě, ale ohřev klasickým způsobem způsobuje ještě větší změny.Záření vysoké intenzity může měnit terciární strukturu bílkovin a tak i jejich funkčnost. Nicméně, tahle intenzita musí být násobně vyšší než generují běžné domácí spotřebiče.
Působení mikrovln (vysokofrekvenčního pole) na člověka má také pouze tepelné účinky. Jediný prokázaný efekt je ohřátí tkáně .NicméněIARCod roku 2011 klasifikuje elektromagnetické záření za podezřelýkarcinogen(skupina 2B).
Potraviny jsou ohřívány v nádobí. Vlivem ohřevu v mikrovlnné troubě ale dochází k většímu uvolňování chemických látek z těchto nádob. Týká se to například plastůa to i těch určených pro použití v mikrovlnné troubě.