Katedra muzikologie Filozofické fakulty Univerzity Palackého

Katedra muzikologie Filozofické fakulty Univerzity Palackého v Olomoucije třetí nejstarší institucí v České republice,která se soustavně věnuje výzkumu a nabízí vzdělání v oblastimuzikologie(hudební vědy) auměnovědných studií. ZatímcoFilozofická fakultaod svého založení v roce 1576 poskytla vzdělání celé řadě teoretiků umění, historie samostatné Katedry muzikologie se datuje od roku 1946.
Prameny hudební tradice na Univerzitě v Olomouci sahají až k datu jejího vzniku v roce 1573. S olomouckým prostředím byl spojen život mnoha významných hudebníků (Jacobus Gallus,Wolfgang Amadeus Mozart,Antonín Dvořák,Gustav Mahler,Jan Kubelík,Ema Destinnová, kteří všichni strávili část života v Olomouci). Přímo mezi absolventy olomoucké univerzity je jak celá řada významných teoretiků umění, (např.Karel Slavíček, autor pojednání o čínské hudbě z první poloviny 18. století, hudební historikRaphael Georg KiesewetterneboRudolf Eitelberger von Edelberg, zakladatelVídeňské školydějin umění), tak i mnoho významných skladatelů (např.Pavel Vranický,Arnošt Förchtgott,Pavel Křížkovský,Eduard SchönčiEmil Viklický).
Za samotný akt založení Katedry muzikologie se považuje datum 20. 9. 1946, kdy byl na Filozofické fakultě zásluhou Roberta Smetany (1904-1988) otevřenÚstav pro hudební vědu a výchovu. V letech 1972 až 1980 byl ústav veden Smetanovým žákem Vladimírem Hudcem (1929 – 2003). Na základě rozhodnutí Ministerstva školství byl dne 1. června roku 1980 Ústav pro hudební vědu a výchovu Filozofické fakulty sloučen s Katedrou hudební výchovy Pedagogické fakulty. Setkání absolventů hudební vědy dne 10. června 1989 vedlo po obnoveníKatedry věd o uměníJiřím Stýskalem v roce 1990 také k znovuoživení samostatnéKatedry muzikologiena Filozofické fakultě k 1. září 1992. Vedoucím znovuobnovené katedry se stal Jan Vičar (*1949), který se na této pozici pravidelně střídal s Ivanem Poledňákem (1931 – 2009). Od roku 2012 je vedoucím katedry Lenka Křupková (*1970).
NaKatedře muzikologie FF UP(respektive Ústavu pro hudební vědu a výchovu) působilo značné množství odborníků:Robert Smetana,Vladimír Hudec,Vladimír Gregor,František Kratochvíl,Libor Melkus, Gustav Pivoňka, Josef Schreiber,Luděk Zenkl, Pavel Čotek,Ivan Poledňák,Mikuláš Bek,Miroslav K. Černý, Jiří Fukač, Jaroslav Jiránek, Václav Kučera, Stanislav Tesař, Vladimír Tichý,Jiří Sehnal, Miloš Štědroň,Vlastislav Matoušek.
Charakter a vývoj české hudební kultury ovlivnila také řada absolventůKatedry muzikologie FF UP(např.Leo Jehne, Michal Chrobák, Jan Kapusta, Pavel Klapil,Jiří Pavlica, Stanislav Pecháček).
Široké škále aktivit rozvíjených na Katedře muzikologie dominuje vědecká a výzkumná činnost. Důležitou složkou vědeckého života jsou konference, na kterých jsou prezentovány aktuální výstupy jednotlivých badatelských projektů. Katedra ve své historii organizovala, popřípadě se podílela na organizaci mnoha konferencí. Z dějin „starého“ Ústavu pro hudební vědu a výchovu je přikládán jistý význam konferencímVáclavkova Olomouc(pojmenovaných dleBedřicha Václavka) a konferencím ohudební výchověahudební sociologiiprobíhajících v šedesátých letech minulého století. V „moderní“ historii Katedry muzikologie FF UP se stalo tradicí pořádat pravidelně jednou do roka (koncem podzimu) konferenci věnovanou dlouhodobým výzkumným záměrům katedry (v současnosti pod názvemHudba v Olomouci a na Střední Moravě, v minulosti napříkladKritické edice hudebních památek). Katedra se však podílí také na organizaci nepravidelných konferencí, veřejných přednášek a seminářů (v roce 2010 například konferenceZdeněk Fibich, středoevropský skladatel konce 19. století).
Pozornost výzkumných a vědeckých pracovníků se soustřeďuje nahudební regionalistiku,kritiku a edici hudebních pramenů,varhanářstvía realizaci monografií o významných postavách hudebního světa. Výzkumné projekty doktorandů přinášejí také další tematické okruhy (Jazz,Art Rock,filmová hudba, analýzy klavírních skladeb, apod.).
Z grantových projektů, do kterých byla Katedra zapojena, patří:
S vědeckou a výzkumnou činností úzce souvisí také spolupráce se zahraničními subjekty. V letech 1995-1998 byla Katedra muzikologie zapojena do programuMusic Media Training Programme For the Czech Republic. Mezi roky 1997 a 2001 členové katedry spolupracovali na mezinárodním výzkumu v rámci projektuMusical Life in Europe, 1600-1900. Od roku 1997 katedra spolupracuje seSaint Cloud State Universityna projektu výměnných studijních pobytůArt and Music in the Czech Republic.
V rámci různých školících a výzkumných projektů navázala Katedra muzikologie spolupráci s řadou zahraničních univerzit:
Na Katedře působila také řada zahraničních výzkumných a pedagogických pracovníků (např. Ph.D.Charles Ansbacher, Prof. Dr.Michael Beckerman– University of S. Barbara;Greg Hurworth, Ph.D. – Monash University; Prof. Ph.D.Thomas Christensen– University of Iowa; Prof. Dr.Jobst Fricke– Universität Köln/Rhein; Prof. Ph.D.Kenton Frohrip– St. Cloud State University; Prof. Dr.David Levy– Wake Forest University; Prof. Ph.D.Graham Melville-Mason– BBC; Ph.D.Scott L. Miller– St. Cloud State University; Prof. Ph.D.Christopher Shultis– University of New Mexico; a další).
V oblasti vysokoškolského studia nabízí Katedra muzikologie komplexní vzdělání na všech akademických stupních v oborumuzikologiea na bakalářském stupni v oboruuměnovědná studia.
Katedra také organizuje pravidelné koncerty, veřejné přednášky a semináře. Od roku 2009 pořádá mezinárodní festival soudobé hudby MusicOlomouc.
Původně sídlilaKatedra muzikologie FF UPv prvním patře rektorátuFilozofické fakulty Univerzity Palackého v Olomoucina Křížkovského ulici (součástí Ústavu pro hudební vědu a výchovu byl také filmový sál, kde v roce 1949 vznikloDivadlo hudby). V roce 2002 získala nové prostory v druhém patře nově zrekonstruovaného bývalého jezuitského konviktu na Univerzitní ulici. Katedra spravuje celkem 16 pracoven (počítačovou laboratoř, dvě velké a jednu malou posluchárnu, tři zvukotěsná studia, knihovnu a archiv, kapli a další kancelářské a pracovní místnosti).
Facultas Philosophica, Philosophica-Aesthetica 28 – 2005, 147 s. (ISBN80-244-1055-9; ISSN 1212-1193)
Facultas Philosophica, Philosophica-Aesthetica 31 – 2006, 236 s. (ISBN80-244-1378-7; ISSN 1212-1193)