Segedín

Segedín(maďarskySzeged[seged],německySzegedin) je město v jihovýchodní částiMaďarskaa administrativní centrumžupyCsongrád-Csanád, 160 km jihovýchodně odBudapešti, 9 km od srbské a 16 km od rumunské hranice, na ústí řekyMureșdoTisy. Žije zdepřibližně 158 tisícobyvatel. Je třetím největším maďarským městem a regionální centrum jižní části země. Pochází odtud uzeninauherský salám.
O původu názvu města existují dvě teorie. Podle jedné pochází zmaďarskéhoslovaszög, které označuje roh/ohbí. Město mělo takto získat název podle ohbí řekyTisy, které zde vytváří. Podle druhé teorie název města pochází od maďarského slovasziget, tedyostrov.
Z maďarštiny byl název přejat do dalších jazyků, např. dobulharštinyjako Сегет (Seget), vrumunštinějakoSeghedin, vněmčinějakoSzegedinneboSegedin. Poslední uvedený německý název používají i všichni jižní Slované z bývaléJugosláviea rozšířil se rovněž i dočeštinyaslovenštiny. Vlatiněexistuje názevPartiscum, který odkazuje na původní římskou osadu na místě současného města. Vřečtiněje poté doložen v podoběΠαρτίσκον(Partiskon).
Město se nachází v rovinaté krajině Podunajské nížiny, na soutoku řekTisaaMureș. Leží v nejnižší oblasti co do nadmořské výšky na území Maďarska, většinou na říčních sedimentech. Krajina je zde velmi rovná, rozdíly výšek se pohybují do dvou metrů.Kromě dvou zmíněných řek tudy protéká několik potoků (Szillér, Jánosův a Tápai potok). Na řece Tise se nachází celkem tři říční ostrovy.
Rozkládá se v blízkosti jezeraFehér-tóa v bezprostřední blízkostimaďarsko-srbské hranice. Je městem pohraničním (od roku1918a ustanovenísoučasných maďarských hranic) a také největším na řece Tise. Srbské městoSuboticaje od něj vzdáleno 40 km západně,rumunskýArad90 km východně, maďarskýKecskemétpotom 80 km severně. Segedín leží 30 km od rumunské hranice.
Město patří k nejslunnějším na území dnešního Maďarska, a proto bývá také někdy označováno jakoMěsto slunečního svitu(maďarskyNapfény városának).Počet hodin slunečného svitu překračuje 2000 ročně. Průměrnýúhrn srážekpro Segedín činí 565 mm.
Segedín a jeho oblast byly obývány už odstarověku. Nejstarší známý název města zaznamenalPtolemaiosjakoPartiscum. Nacházela se tu také římská osada téhož názvu.Od 5. století se na území vystřídaly různé kmeny, Slovany vytlačili kočovníHunové,Avaři,Gepidovéa v 9. století do Pannonie vtrhli Maďaři.
Běhemmongolské invazebylo město zničeno a jeho obyvatelé uprchli k blízkým bažinám. Po invazi se vrátili a město opět postavili. Ve 14. století, během panováníLudvíka Velikého, se Segedín stal nejdůležitějším městem jižníchUher. Jeho strategický význam rostl s tím, jak se k hranicím Uherska přibližovalo turecké vojsko.
Segedín byl poprvé drancovántureckou armádou28. září1526. Dobyl byl zcela roku1543.
Zpět bylo město dobyto23. října1686. Roku1715získal statut svobodného královského města. Počet obyvatel se pohyboval zhruba okolo dvaceti tisíc.18. stoletínebylo nicméně v dějinách města jen pozitivní; město sužovala sucha i povodně. Běžné byly rovněž i morové epidemie. Rozhněvané obyvatelstvo v této situaci hledalo viníka a proto byly běžné také čarodějnické procesy.
Roku1749byl obnoven hlavní kostel, zničený za turecké okupace v předchozích staletích. Pokrok však postupoval velmi pomalu. Ještě na konci18. stoletíbyla většina hlavních cest okolo města ve velmi špatném stavu a jen těžce průchodná, což přiškrcovalo obchod. V závěru století se zde usadili první Židé.
V první polovině19. stoletízde žilo něco okolo třiceti tisíc lidí.
Občané Segedína sehráli důležitou roli běhemrevoluce a války za nezávislostv letech 1848–1849.Lajos Kossuthzde 12. července 1849 přednesl poslední projev před emigrací. Segedín byl posledním sídlem revoluční vlády v červenci 1849.
Dnes má město krásné budovy a široké třídy, hlavně díky obnově po velképovodniv roce1879, která zničiladrtivou většinu Segedína. Pouze 265Byly postaveny nové paláce, široké bulváry, nové administrativní budovy. Centrum bylo přeorganizováno do pravidelné uliční sítě, kterou doplnila půlokružní třída (Tisza Lájos körút). Obnova města byla financována z darů z tehdejšího Rakousko-Uherska.
Významným způsobem ovlivnila podobu města takésecese. Řada výstavních domů i paláců byla postavena právě v tomto stylu (např.Deutsch Palota), doba navíc přála velkolepým investicím tohoto typu. První realizovanou stavbou byl nicméně protipovodňový valna řece Tise, který měl nadále zabránit obdobným katastrofám. S obnovou města pomohla řada evropských metropolí a na jejich počest byly pojmenovány nové ulice v Segedínu. Most přes řeku Tisu byl dokončen roku1883, zajistil spojení sNovým Segedínem, který postupně vyrůstal na druhém břehu řeky.
V 90. letech19. stoletíbyly také vybudoványve své době moderní a v21. stoletístále fungujícíAnniny lázně(maďarskyAnna fürdő), které jsou často navštěvovány.
V závěruprvní světové válkybyl okupovánfrancouzským vojskem. Přítomno zde bylo v jednu chvíli až 28 tisíc vojáků. Potrianonské smlouvěztratiloMaďarskosvá jižní území,Sedmihradskove prospěch Rumunska aVojvodinuve prospěchKrálovství SHS. Segedín se stal tedy skoro příhraničním městem a ztratil značnou část svého přirozeného okolí. Do města byla roku1921přesunuta univerzita zCluj-Napocy, která se nyní nacházela vRumunskua biskupství zTemešváru. V roce 1930 byla po mnoha letech výstavby dokončena i novákatedrála.
V letech1919a1932zasáhla město povodeň na řece Tise, ani jedna z nich ale nenapáchala větší škody.
Segedín velmi trpěl běhemdruhé světové války, kdy bylo 6 000 obyvatel města zabito a židovští občané uvězněni v ghettech.Rudá armádaosvobodila město v roce 1944.
Během komunistické éry se Segedín stal centrem lehkého průmyslu. V 60. letech byla vystavěna řadapanelových domů, vzniklo např. sídlištěOdessza, na druhém břehu Tisy, pojmenované podle sesterského města v tehdejšímSSSR. Rozšířen byl i potravinářský průmysl(výroba salámů, zpracování paprik, výroba konzerv), který tak začal na celkové produkci výrazně dominovat.
Během událostí roku1956byl dne16. říjnav budově Fakulty humanitních studií Univerzity v Segedínu, v Auditoriu Maximum, ustanoven Svaz maďarských vysokoškolských studentů (MEFESZ). Během následujících událostí MEFESZ uspořádal několik schůzí a dalších demonstrací. O více než týden později při násilných střetech v Segedínu zemřel jeden člověk a několik dalších bylo zraněno. Ustanovování revolučních rad nicméně přerušil příchod sovětské armády na začátku listopadu.
V roce 1962 se Segedín stal krajským městem župyCsongrád-Csanáda okolní venkov (vesniceTápé,Szőreg,Kiskundorozsma,Szentmihálytelek,Gyálarét) byl připojen k městu. Roku1973byly k Segedínu připojeny ještě některé další obce. V roce1964byla nedaleko vesniceAlgyőobjevena ropa. Město bylo jedním z center lehkého a potravinářského průmyslu v Maďarsku.
V roce1970byl Segedín zasažen další povodní, která překonala výšku velké vody z roku1879, nedošlo však k zásadnějším škodám na majetku a lidských životech. Město uchránila regulace řeky (která byla postavena po ničivé povodni z roku 1879), především ale klíčové byly hráze z pytlů s pískem, které postavili místní hasiči,armádaa obyvatelé.
Po roce1990a politických změnách v Maďarsku došlo k změnám ekonomické struktury země. Řada nerentabilních továren byla zavřena a zkrachovala. V roce1997se jedna z místních částí oddělila od Segedína.
Od roku2005směřuje do města takédálnice. O rok později město ohrozila vysoká hladina řekyTisy, která dosáhla až 10 metrů.
Dlesčítání liduz roku2011žilo v Segedínu celkem 168 048 lidí, což představuje 40 % obyvatel župyCsongrád-Csanád. Město je jako její správní středisko také jejím nejlidnatějším sídlem. Většina obyvatel Segedína se hlásí kmaďarskénárodnosti, zhruba 4 % (6710) osob uvedlo nějakou menšinovou národnost, většinouromskou(0,94 %), německou (0,9 %) nebosrbskou(0,84 %).
Postupný růst počtu obyvatel Segedínu probíhal až do roku1990a poté se zastavil. V 90. letech20. stoletíbyl zaznamenán dokonce i pokles v řádu jednotek procent.V současné době počet obyvatel města klesá.V roce2021žilo v Segedínu méně obyvatel, než roku1980.
V roce2011byl podíl obyvatel do 19 let věku 20 % a podíl obyvatel starších 60 let celkem 23 %; obyvatelstvo Segedína postupně, stejně jako je tomu v případě i dalších větších maďarských měst, stárne.
Podle údajů zesčítání liduz roku2001se více než polovina obyvatel města (65,1 %) hlásí k nějakému náboženskému vyznání Nejrozšířenějším jekřesťanství, jehož nejrozšířenější formou je katolicismus (55,1 %). V rámci katolické církve je početřímských katolíků91 671,řeckých katolikůje jen 1 062. Ve městě žije také početná protestantská komunita, především těch, kteří se hlásí k reformované církvi (11 282) a evangelické (2 711). Pravoslavné křesťanství je zastoupeno u některých náboženských menšin (Rusů, Rumunů, Srbů, Bulharů, Řeků) žijících v zemi a jejich počet je zanedbatelný, mají jen několik set věřících. Ve městě působí mnoho dalších malých křesťanských církví.Židovskánáboženská obec má 184 členů. Velký počet Segedíňanů odmítl odpovědět na otázku o své náboženské příslušnosti (12,7 %).
Podle údajů ze sčítání lidu z roku2011se k nějakému náboženskému vyznání hlásila méně než polovina obyvatel Szegedu (45,2 %), za posledních deset let se náboženská příslušnost obyvatel města výrazně snížila, jedním z důvodů je, že mnoho lidí odmítlo na tuto otázku odpovědět. Na prvním místě je i nadále křesťanství, přičemž nejrozšířenější je opět katolictví (36,8 %). Za posledních deset let se počet lidí hlásících se ke katolickému vyznání nicméně snížil o čtvrtinu. V katolické církvi je 61 162 katolíků římských a 620 řeckých. Pokles zaznamenaly i protestantské komunity (v případě reformovaných poklesl pod deset tisíc, u evangelíků pod dva tisíce). Vzrostl počet obyvatel, kteří buď na otázku o náboženském vyznání neodpověděli, nebo se k žádnému náboženství nehlásí.
Segedín má menší množství lesů a zeleně, než obdobně velká města v Maďarsku. Hlavní oázou zeleně jsou lužní lesy na břehu řekyTisy.Mezi větší parky patří ještě Alžbětiny sady v místní částiÚjszeged(Nový Segedín).
Zastupitelstvo města Szeged má 28 členů, které se schází v reprezentativním sálu místní radnice.Primátorem města jeLászló Botka.
V rámci města Szegedu je evidováno deset místních samospráv, které fungují pro jednotlivé etnické skupiny. Jedná se o romskou, bulharskou, řeckou, chorvatskou, polskou, německou, arménskou, srbskou a slovenskou.
V rámci Segedína existují tyto místní části:
V Segedínu sídlí značný počet různých kulturních institucí. Nachází se zde velký početkulturních památek.
Segedínské národní divadlo(maďarskySzegedi Nemzeti Színház), hlavní divadelní scéna města. Sídlí v historické budově, která byla dokončena roku1883.Mimo toho zde stojí také Malé divadlo (maďarskyKisszínház).
Ve městě se nachází následující muzea:
Každý rok se ve městě pořádá21. květnapravidelný open air divadelní festival.Jeho tradice byla zahájena roku1931.Segedínské letní hry se pořádají pravidelně v srpnu,tradičně na náměstí před místní katedrálou. Další kulturní akcí je taneční festival György Martina.
Na podzim se v Segedíně pravidelně koná židovský festival.
Mezi tradiční stravu z oblasti Segedína patří kromě zmíněného salámu také rybí polévka. Původně se připravovala z ryb, které byly vyloveny přímo zTisy.
V Segedínu mají své konzulátyRumunsko,ItálieaFrancie.
Na počátku21. stoletíbyli největšími zaměstnavateli v Segedínu místní univerzita a dále výrobce salámů Pick,které patří mezi největší potravinářské firmy v zemi.Zhruba 53 % veškeré ekonomiky župy Csongrád-Csanád se týká města Segedína. Ve městě sídlí zhruba 1700 různých firem.
V nedaleké obciAlgyőse těží ropa a plyn.
Průmyslová zóna se nachází severozápadně od města (místní částIparváros, nedaleko obceKiskundorozsma). Sídlí zde např. společnostiSzeplast, která se zabývá výrobou plastových dílů neboOptiwella, která je dodavatelemmodemů.
V roce2016činila míra nezaměstnanosti ve městě 4,16 %, od té doby postupně klesá a v roce2022bylo bez práce ve městě jen 1600 osob.
S počtem 251 000 přenocování (v roce2012) je 14. nejoblíbenější destinací v Maďarsku, pokud jde o počet nocí hostů strávených v hotelech a dalších ubytovacích zařízeních. Až do pandemie nemoci COVID-19 počet návštěvníků města pravidelně rostl. V letech2008až2018se zvýšil o 170 %, v posledním zmíněném roce jej navštívilo přes 220 tisíc turistů a uskutečněno bylo přes 440 přenocování. Pro obyvatele nedalekéhoSrbskaa Rumunskapředstavuje město oblíbenou destinaci především pro nákupy.
Západně od města procházídálnice M5, která je součástíevropské silnice E75a spojuje Segedín sKecskemétem(90 km) aBudapeští(170 km) nebo opačným směrem se srbskouSuboticí(47 km),Novým Sadem(140 km) aBělehradem(225 km). Na dálnici M5 se u Segedínu napojuje od východudálnice M43, která vede do rumunskéhoAradu(100 km). K Segedínu směřují dva výjezdy na dálnici M5 a 3 výjezdy na dálnici M43.
Silnice celostátního významu, které směřují do Segedína, jsou č. 43 (z Rumunska), dále č. 37 (zHódmezővásárhely), č, 5 (z Budapešti) a č. 55 (zBaji). Na západním okraji obce se nachází částečně silniční obchvat.
Řeku Tisu zde překonávají celkem tři mosty:most Ference Móry,Staroměstský mostaBertalanův most. Do 2. prosince 2013 byl v provozu také přívoz v jedné okrajové části města.
Z železniční staniceKiskundorozsmajezdí osobní vlaky doKiskunfélegyházya z hlavního nádražíSzegedje zajištěno přímé vlakové spojení s Kecskemétem (1 hodina 10 minut) a Budapeští (2 hodiny 15 minut).Dále na jih směřuje železniční trať doSuboticivSrbsku, která má být znovuotevřena v roce2022.
Nahlavním nádraží(nachází se nanáměstí Indóház) začíná několik vnitrostátních spojůInterCityna trase Budapešť–Segedín. Významnou železniční stanicí je dále i nádražíSzeged-Rókusvestejnojmenné místní části. Nádraží je napojeno rovněž i na místnítramvajovou síť. Na jižním okraji města se nachází rovněž i nádraží seřaďovací.
Přes blízkost rumunských hranic nemá od roku1920historické centrum Segedína železniční spojení s Rumunskem.Železniční mostpřes Tisu, který v délce 440 metrů vybudovala v roce1858francouzská společnost Ernest Goüin, byl v roce 1944 při osvobozování města vyhozen do povětří. Zbytky mostu, které překážely v plavbě po řece, byly po válce odstraněny. Po přistoupení Maďarska a Rumunska do Evropské unie se znovu zvažovalo vybudování nového mostu. Dnes tak železniční stanice v Novém Segedínu (Újszeged) není napojena na hlavní nádraží. Kromě do Rumunska směřovaly od mostu další dvě regionální trati dále na jih, dnes na územíSrbska(do městBanatsko AranđelovoaSrpski Krstur).
Železniční tratě nicméně směřují ze Segedína do všech směrů; trať č. 121 vede do městaMakóu hranice sRumunskem, trať č. 135 do městaHódmezővásárhely, trať č. 136 doRöszkeu hranice seSrbskema trať č. 140 do městaKiskunfélegyháza. V roce2022byla znovoutevřena doprava na trati do Srbska.
V roce 1908 zde zahájila provoztramvajová doprava, v roce 1979trolejbusová dopravaa roku 2021vlakotramvaj do Hódmezővásárhely. Městskou hromadnou dopravu zajišťuje 42 autobusových, 4 tramvajové a 6 trolejbusových linek. Dopravcem pro tramvajovou a trolejbusovou síť je odlišná společnost, než pro autobusový provoz. Omnibusová doprava zde existovala ještě před velkou povodní v roce 1879.
Meziměstská autobusová doprava je soustředěna na autobusové nádraží, které se nachází severozápadně od středu města na náměstíMars tér.
Západně od centra města se nachází takéletiště, jehož využití je však omezené. Má jednu zatravněnou a jednu asfaltovou ranvej.
Jižně od Segedína se nedaleko místní části Klebergsbergtelep nachází iříční přístav. Je napojen na železniční síť (nedaleko místního seřaďovacího nádraží) a slouží výhradně pro nákladní dopravu.
V Segedínu se nachází 62 školek, 32 základních škol a 18 škol střední. Dvě místní střední školy (Ságvári Endre Gyakorló Gimnázium a Radnóti Miklós Kísérleti Gimnázium) patří mezi velmi dobře hodnocené v celém Maďarsku.
Segedín je rovněž i regionálním univerzitním centrem.Stejně tak se dobře umisťuje v žebříčcích celostátního srovnání i místní univerzita (maďarskySzegedi Tudományegyetem, která vznikla poprvní světové válcepřesunutím zKlužev Rumunsku. Dnes je univerzita druhá největší v Maďarsku. V roce2014se nacházela na pozici 400–500 v celosvětovém srovnání vysokých škol. V samotném Maďarsku byla na druhém místě. Ve městě spolu s jeho regionem studuje celkem třicet tři tisíc studentů.
V roce2017bylo v Segedíně otevřeno Laser centrum.
V roce2021byla dokončena moderní sportovní hala s názvemPick Arena.Kromě toho zde existuje i řada dalších sportovišť, např.Szent Gellért Fórum(patřící církevní organizaci) nebo plavecký bazén Tiszavirág. Některá sportoviště jsou koncentrovaná do areálu poblíž místní částiFelsőváros. Rozsáhlý areál pro vodní sporty s akvaparkem (aquapolis) se nachází v místní částiÚjszeged.
Mezi nejoblíbenější sporty ve městě patříházená. Místní populární tým vyhrává řadu ocenění doma i v zahraničí.
Dalším populárním sportem ve městě jefotbal. Segedín má několik fotbalových týmů, které hrají v nejvyšší lize, např.Szegedi AK,Szegedi Honvéd SE.
Od roku 2003 se každoročně udělují ceny Sportovec Segedína a Sport pro Segedín.
Město, respektive tamní závodní dráha "A Maty-éri versenypálya" je významným světovým sportovištěm. Pravidelně se tady konají soutěže v rychlostní kanoistice včetně světových a evropských šampionátů.
Jižně od centra města se nachází rozlehlý nemocniční areál.
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůSzegedna maďarské Wikipedii,Szegedna anglické Wikipedii aSegedinna srbské Wikipedii.