Botanická zahrada Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého v Olomouci

Botanická zahrada Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého v Olomoucise nachází vOlomouciv ulici U botanické zahrady na okrajiSmetanových sadůnedaleko centra města v ochranném pásmuměstské památkové rezervace. Na současném místě se nachází od roku1901, v roce1958přešla pod správuUniverzity Palackého.Bývá zaměňována se známější a rozsáhlejšíBotanickou zahradou Výstaviště Flora Olomouc, která se rozkládá poblížKorunní pevnostia Bezručových sadů.
Zahrada slouží pro výuku a vzdělávání žáků a studentů všech typů škol, rozvoji vědeckých a výzkumných aktivit, realizaci programů uchovávánígenofondukulturních a planě rostoucích rostlin a také pro relaxaci a osvětu široké veřejnosti.V období duben–říjen je ve všední dny zahrada volně přístupná veřejnosti.Ročně zahradu navštíví asi 5 000návštěvníků.
V písemných pramenech poprvé zmiňována roku1787kdy mělo olomoucké lyceum v úmyslu botanickou zahradu založit. V zahradědominikánského kláštera u sv. Michalabyla zahrada opravdu založena pro potřebu studia medicínsko-chirurgického oboru a kláštera. Ale v roce1874, po zániku školy, byla zahrada zrušena. Novou botanickou zahradu začal budovat v roce1901spolekBotanischer Verein in Olmützv oblasti dnešníchSmetanových sadů.Botanická zahrada Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého v Olomouci je na začátku 20. století uváděna jako jedinábotanická zahradanaMoravě.
Mimořádný podíl na budování zahrady měli lékárník Edmund Tuma a městský zahradník Karel Pohl.Řadu rostlin do nových skleníků darovali rovněž správci zahrad vSchönbrunnuaLednici.Skleník byl zrušen v osmdesátých letech 20. století.
V roce1909měl spolek 620 členů a v roce1913byl vydán první tištěný průvodce botanickou zahradou.Ve spolku přednášel o botanice i vrchní radaJulius Wiehla pozdější univerzitní profesorJosef Podpěra.Během 1. sv války vznikly omezeným vytápěním škody na teplomilných druzích. Neutěšený stav sbírek se nezlepšil až do roku1938, přestože se o ni s největší péčí staral floristický pracovníkJosef Otrubaa zahradník J. Polák.V roce 1948 po zániku botanického spolku přešla botanická zahrada do péče a majetku městaOlomoucea postupně upadala. V roce1956byla část botanické zahrady předána pod správu tehdejší Vysoké školy pedagogické a později katedře botaniky Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého.Od roku1959je jejím vlastníkemPřírodovědecká fakulta Univerzity PalackéhovOlomouci.Zahrada je jejím samostatným pracovištěm od roku 2012.
V 70. letech 20. století se původní půdorys zahrady zmenšil výstavbou pavilonu H výstaviště Flora Olomouc na místě mezitím zcela zchátralých skleníků. V roce1977je zmiňováno, že botanická zahrada Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého v Olomouci měla zastoupeno 990 taxonů a vydávala Index seminum, kde nabízela semena 700 až 800 druhů.
Při velké povodní v roce 1997, kdy voda v zahradě dosahovala výšky téměř 1 metr, byla zničena řada písemných dokumentů uložených v zahradním domku.S finanční podporou Olomouckého kraje byla v roce 2008  realizována řada stavebně-technických a projekčních prací v rámci projektu zaměřeného na rozvoj vzdělávání. Byla zahájena postupnárevitalizacezeleně, zpracován informační systém,  rekonstruováno oválné jezírko a upraven prostor pro vybudování letní posluchárny.
V dubnu 2024 byla při vstupu do areálu otevřena nová víceúčelová budova s přednáškovým sálem a zimní zahradou, která poskytuje kvalitní sociální i technické zázemí akademické obci a veřejnosti. Přednáškový sál nese jménoJosefa Otruby, významného  moravského botanika první poloviny 20. století.
Rozloha zahrady je 0,56hektarua člení se na tři hlavní části:
V zadní části zahrady stojí zahradní domek, poblíž něho  se nachází oválné jezírko aslatiniště. Prostor pod velkýmořešákemslouží jako venkovní posluchárna s lavičkami uspořádanými do půlkruhu. Dlažba z přírodníbřidlicenavazuje na přilehlouskalku.
Na  ploše zahrady se vyskytuje přibližně 1500 rostlinných druhů. Pěstuje se zde hlavně teplomilná květena z jižních oblastí mírného pásma, četné druhy severoamerické květeny (pupalky,hvězdniceaj.) i druhy významné z hlediska užitkového, tzn. kulturní, léčivé a aromatické rostliny. Roste zde asi 250 kusů dřevin ze středoevropské oblasti,balkánského poloostrova,Severní Amerikyivýchodní Asie. Po celém areálu jsou roztroušeně pěstovány různé druhytrava trávovitých rostlin včetně trav zeSibiře, východní Asie aPatagonie. V zahradě se nachází asi 50 druhůmechorostů.