Pískavice

Pískavice(Trigonella) je rod rostlin z čeledibobovité. Jsou to jednoleté nebo vytrvalébylinys trojčetnýmilistya motýlovitýmikvěty, rostoucí v počtu asi 55 druhů v Evropě, Asii, severní Africe a Austrálii.Pískavice řecké senomá využití vmedicíně, jako zelenina i koření.
Pískavice jsou jednoleté nebo vytrvalé, vzpřímené nebo poléhavé aromatickébylinys bohatě větvenýmistonky.Listyjsou trojčetné, lístky na okraji pilovité nebo zubaté, vrcholový lístek bývá větší než ostatní a řapíčkatý, postranní přisedlé.Palistyjsou srostlé s řapíkem. Postranní žilky v čepelích lístků zasahují do zubů.Květyjsou žluté, modré, purpurové nebo bílé, jednotlivé nebo v úžlabníchhroznech,hlávkáchčiokolících. Stopky květenství se za plodu prodlužují. Květy jsou drobné, s krátkými stopkami které po odkvětu dužnatějí.Kalichje trubkovitý až zvonkovitý,se zuby víceméně stejnými.Pavézaje obvejčitá nebo podlouhlá, na bázi široká, někdy dlouze nehetnatá. Křídla jsou oválná, člunek je tupý a kratší než křídla.Tyčinekje 10 a jsou dvoubratré až téměř jednobratré.Semeníkje přisedlý nebo krátce stopkatý, s nitkovitou čnělkou.Luskyjsou přímé nebo zahnuté, zploštělé nebo na průřezu okrouhlé, k oběma koncům se postupně zužující. Plody obsahují 1 až mnohosemena částečně pukají břišním švem.
Pískavice jsou rozšířeny v počtu asi 55 druhů v jižní, střední a východníEvropě, střední a východníAsii,Africe,AustráliiaOceánii.
V České republice je původní jediný druh:pískavice thesalská(Trigonella monspeliaca). Vyskytuje se vzácně pouze na několika nalezištích na jižní a jihozápadní Moravě a v severozápadních Čechách. Některé pěstované druhy zřídka zplaňují:pískavice řecké seno(T. foenum-graecum),pískavice modrá(T. caerulea) a snad ipískavice setá(T. gladiata).
V celé Evropě roste celkem 21 druhů pískavic, zejména veStředomořía vRusku(resp. v bývalém SSSR). Větší areál výskytu mají v jižní Evropě zejména druhypískavice thesalská(Trigonella monspeliaca),pískavice setá(T. gladiata) aTrigonella procumbens, ve východní části Středomoří iT. spicataaT. striata. V celém Středomoří roste i introdukovanápískavice řecké seno(T. foenum-graecum). Větší množství endemických pískavic se objevuje zvláště v oblasti Řecka a Kréty. V Alpách vystupují pískavice max. do montánního stupně (T. monspeliaca).
Semena druhupískavice řecké seno(T. foenum-graecum) obsahujíalkaloidy(např. trigonellin, gentianin a karpain),saponiny(zejména sapogeniny diosgenin, gitogenin a trigogenin),flavonoidy(vitexin, luteolin). PískaviceTrigonella incisaobsahuje v nadzemních částech sapogeniny diosgenin a tigogenin a flavonoidy luteolin, kempferol,
kvercetin a apigenin.
Ostře chutnající semenapískavice řecké seno(Trigonella foenum-graecum) jsou již od nepaměti využívána v medicíně a jsou také součástikari. Mladé listy a stonky jsou používány jako zelenina, sušené rostliny a semena jako koření k ovonění jídla a při pečení. Sušené rostliny jsou používány také jako repelent.V ČR byla tato pískavice v minulosti občas pěstována na polích. Jako léčivka se na zahrádkách pěstovala ipískavice modrá(T. caerulea).
V indické tradiční medicíně jsou používány zejména druhypískavice řecké seno(T. foenum-graecum),Trigonella corniculataaT. incisa.