Baskicko (autonomní společenství)

Baskicko(baskickyEuskal Autonomia Erkidegoa, krátceEuskadi;španělskyComunidad Autónoma del País Vasco) jeautonomní společenstvína severuŠpanělska, meziPyrenejemiaBiskajským zálivem. Území obývá převážně národBasků, hovořící izolovaným jazykembaskičtinou, která je zde také prvním úředním jazykem, zatímcošpanělštinamá postavení druhého úředního jazyka. Metropolí autonomního Baskicka jeVitoria(baskickyGasteiz), největším městem pakBilbao(Bilbo).
Baskové jsou známí svou odlišností od svých sousedů. Liší se jak geny, tak jazykem. Baskové jsou považováni za poslední původní praobyvatelePyrenejského poloostrova,možná i Evropy. Baskičtina není příbuzná s žádným evropským jazykem.
Z archeologických a genetických výzkumů se našla spojitost mezi lebečními fragmentyčlověka kromaňonskéhoa tvarem lebky současných obyvatel Baskicka. Vedle Basků obývala v doběŘímského císařstvídanou oblast i etnická skupinaAkvitánců. Většina Akvitánců byla za vlády Římanůromanizována. Baskům se však své zvyky, jazyk a nezávislost podařilo zachovat. Po pádu Římského císařství se pokusili ovládnout BaskyVizigóti. Na počátku 9. st. se objevila hrozba ze stranyMaurů. Tento silný nepřítel způsobil, že se jednotlivé kmeny Basků sjednotily a roku 818 vyhlásilyNavarrské království. Později Baskové přijalikřesťanství, ale víru si přizpůsobili svým tradicím a zvyklostem. Své tradice si předávali ústně, první sepsání tzv.fuerosproběhlo až ve 12. st. Po dokončenírekonquistychybělo ke sjednocení španělského území pouze Navarrské království (v té době spravované francouzskými panovníky) obývané Basky. Po velkém nátlaku kastilských panovníků a po vyjednání tradičních práv vycházejících zfueros(také výjimky z branné povinnosti a placení daní), se provincieÁlava,BizkaiaaGipuzkoaroku 1512 připojily keKastilské koruně. Následujících čtyři sta let si Baskové bránili právo na svou vlastní samosprávu. V roce 1876 však španělští liberálové jejich výsadufueroszrušili. To se stalo příčinou nespokojenosti a také vzniku separatistických tendencí.
V roce1895bylaSabinem AranouzaloženaBaskická národní strana(EAJ/PNV), která byla stejně jako používání baskičtiny v obdobífrankismuzakázána. Po vypuknutíšpanělské občanské válkyprovincieBizkaiaaGipuzkoapodpořilyrepublikányvýměnou za autonomii, která nabyla účinnost 5. října 1936 po předchozím schválení ve Valencii. Po skončení druhé světové válkyFrancona Basky tvrdě udeřil. Během násilných akcí přišlo o život až 21 000 lidí. Fašistická vláda zakázala používání baskičtiny a na udržování veřejného pořádku dohlížely milice. To vyvolalo další napětí. K nejlépe organizovaným hnutím náležela organizaceEuskadi Ta Askatasuna, zkráceně ETA, která úspěšně realizovala atentát na pravděpodobného Frankova nástupceadmirála Blanka. Později přešla ETA k teroristickým útokům. Organizace má na svědomí desítky útoků.
Popřechodu k demokratické společnostinová španělská ústava zaručila Baskům omezené právo na autonomii. Mají vlastní parlament, daňový systém i policejní složky. Baskičtina se vyučuje na školách. Jednou z nejsilnějších politických stran v Baskicku jeBaskická národní strana(EAJ/PNV).
V autonomních volbách v březnu 2009 nacionalistické strany po dlouhé době ztratily většinu v parlamentu. V říjnu 2011 demonstrovaly vBilbau, největším městě regionu, desetitisíce lidí, kteří si přejí nezávislost Baskicka. Shromáždění se uskutečnilo jen několik dní poté, co baskická organizace ETA s konečnou platností zastavila svůj ozbrojený boj za nezávislost Baskicka.
Baskická vlajka je tvořena červeným listem o poměru stran 14:25 na který je položen zelenýondřejský kříža přes něj bílýsvatojiřský kříž.
Baskická hymna je píseňEusko Abendaren Ereserkia(českyHymna baskického etnika),. Zároveň je národní hymnouBaskickav širším slova smyslu aBasků. Melodie pochází z tradiční baskické písně. Text hymny napsalSabin Arana.
Na východě hraničí Baskicko sNavarrou, na západě sKantábriíaKastilií a Leónem, na jihu sLa Riojou, na severovýchodě sFrancií, na severu ho omývají vodyBiskajského zálivu. Vstupní bránu ze zbytku Evropy do Baskicka a do Španělska vůbec tvoří provincieGuipúzcoa, ležící na pobřeží Biskajského zálivu.
Jsou tu horské hřbety (nejvyšší horaMonte Corbea, 1538 m). Hlavní pohoří tvoří předěl mezi Atlantským oceánem a Středozemním mořem ve směru osy východ–západ, na západ od pohoříPyreneje. Nejvyšší hora Baskicka je v pohoříAitzgorri(horaAitxuri, 1551 m).
Zde je mnoho údolí s krátkými řekami jako jeNervión, Urola nebo Oria, které tečou z hor do Biskajského zálivu. Pobřeží je drsné, s vysokými útesy a malými zátokami. Hlavními částmi pobřeží jsou záliv Bilbao Abra, ústí Urdaibai a záliv Bidasoa-Txingudi, který tvoří hranici s Francií.
Mezi pohořími je oblast náhorní plošiny zvanáLlanada Alavesa( Álavské pláně), kde se nacházíVitoria-Gasteiz, hlavní město autonomního společenství Baskicko. Řeky odtud tečou od hor jižním směrem k řeceEbro. Dalšími řekami jsou Zadorra a Bayas .
Od jižních hor k Ebru je známá baskická oblastRioja Alavesa, součást španělské vinařské oblastiRioja. Řeka Ebro protéká podél jižní hranice Baskicka a po více než 900 km se vlévá do Středozemního moře.
Baskické hory tvoří rozvodí a také vyznačují odlišné klimatické oblasti Baskicka:
Severní údolí v Biskajsku a Gipuzkoa a také údolí Ayala v Álavě jsou součástí tzv. Zeleného Španělska (España Verde,cornisa cantábrica), kde převládá oceánské podnebí s vlhkým počasím po celý rok a s mírnými teplotami. Průměr srážek je asi 1200 mm.
Střední část je více ovlivněna kontinentálním podnebím, zde jsou teplá, suchá léta a chladné, zasněžené zimy.
ÚdolíEbramá čistě kontinentální klima: zimy jsou chladné a suché a léta velmi teplá a suchá, přičemž srážky vrcholí na jaře a na podzim. Vzhledem k blízkosti oceánu je však baskická část údolí Ebra mírná ve srovnání s oblastmi dále ve španělském vnitrozemí.
Baskicko se člení na 3provincie:
Baskicko je zemí horalů, rybářů a v poslední době také turistů. Je proslulé výborným jídlem a obdivovateli her jako je míčová hrapelotaa kuželky, které se hrají s velkou oblibou i v nejmenších vesnicích. Severozápadní Baskicko je průmyslovou oblastí.
Převažují zde především gotické, barokní a klasicistní památky.
Impresionistický skladatelMaurice Ravelje po otci Francouz a po matce Bask.