Ernest Thompson Seton

Ernest Thompson Seton(14. srpna1860South Shields, Durhamské hrabství,Anglie–23. října1946Seton Village,Nové Mexiko,USA) byl ilustrátor, spisovatel a zakladatelwoodcrafterského hnutí. Svou tvorbou také velice silně ovlivnilčeský skauting.
Od mládí tíhl ke studiupřírodya tento zájem jej přivedl kmalířství. ZískalstipendiumnalondýnskéKrálovské akademii umění, kde strávil dva roky. V roce1881se usadil nafarměsvých starších bratrů v Carberry (Manitoba). Dříve než jako spisovatel, stal se uznávaným jako ilustrátorpřírodovědnýchpublikací. Začátkem 90. let odjel studovat malířství doPaříže. Byl dvakrát ženat. S první manželkou Grace Gallatin (rozvedli se po dlouholetém odloučení během 30. let) měl dceru Anyu, později známou spisovatelku historických románů. S druhou ženou,spisovatelkouJulií Buttreeovou,adoptovalidceru Dee. V roce1936pobýval společně s manželkou Julií v rámci mezinárodního turné i vČeskoslovensku.
Pravděpodobně na popud své první ženy Grace Gallatin začal od poloviny 80. let19. stoletípublikovatpovídkyo zvířatech, ve kterých čerpal ze svých bohatých zkušenostílovcea zálesáka. Zásadní zlom v jeho životě znamenal rok1902, kdy se mu podařilo motivovat partu chlapců, která se opakovaně dopouštěla vandalismu na bráně jeho usedlosti Wyndygoul (Connecticut), k založení prvního woodcrafterského kmene,Woodcraft Indians. Od té doby až do své smrti se cele věnoval woodcrafterskému hnutí.
Souběžně s woodcrafterským hnutím se rozvíjela celá řada dalších hnutí, v Německu kupříkladuWandervogela v Angliiskauting. Zvláště skauting se mu zdál být zpočátku hodně blízkým. Když jejRobert Baden-Powellběhem léta1905kontaktoval, měl za to, že je jeho záměrem pouze modifikovat woodcrafterskou myšlenku pro evropské podmínky, proto souhlasil s použitím materiálů zBirch Bark RollvScouting for Boys(kterou později použil v roce1912Antonín Benjamin Svojsíkpro svéZáklady junáctví). Výsledkem však byl on sám silně rozčarován. Baden-Powell použil, co se mu zamlouvalo, jeho samotného ani nezmínil, a přidal některé jemu protivné prvky. Baden-Powell bylvojáka vznik anglického skautingu ovlivnila ikřesťanskáorganizace mládežeBoys' Brigadezaloženáanglikánskýmduchovenstvem. Obojí se na Baden-Powellově pojetí silně projevilo. On sám ale věřil, že ideová síla woodcraftu je silnější než síla skautingu a chtěl své pojetí uplatnit v Americe. Jako výraz smíření přijal nabídku stát se náčelníkemBoy Scouts of America(vznikli21. června1910), a dokonce šel tak daleko, že osmé vydáníBirch Bark Rollvydané ve spolupráci sEdgarem M. RobinsonemnazvalThe American Boy Scout.
V americkém skautském hnutí setrval do roku1915, kdy byl v podstatě vyhozen na základě dodatku, podle kterého mohl být členemBoy Scouts of Americapouze občanSpojených států amerických. V té době neměl americkéstátní občanství. Člověkem, který k bezprostřednímukonfliktupřispěl, byl ambiciózníJames West. Kromě osobních sporů a intrik bylydůvodemroztržky i ideové rozpory, zhruba řečeno jeho oponenti chtěli skauting spíše baden-powellovský, on sám prosazoval svoje vlastní názory. Svouzkušenostse skautským hnutím později shrnul: „Mým záměrem bylo dělat z nich (skautů) muže, Baden-Powellovým – vojáky“.
Čtrnáct let po založení organizace Woodcraft Indians, tedy roku1916, přetvořil na novouThe Woodcraft Leaggue of America, daleko lépe organizovanou.
Jehoaverzivůči skautingu a jeho protagonistům do značné míry později tlumila druhá žena Julia Moss Buttree-Seton, která po jeho skonu a zániku The Woodcraft League of America věnovala prakticky celou jeho pozůstalost do péče BSA.
Mezi českými skauty je pravděpodobně známější a uznávanější než mezi americkými, poněvadž v době, kdy se konsolidoval českýskauting, ho „objevil“ středoškolský profesorMiloš Seifert, který propagaci jeho woodcrafterského hnutí zasvětil celý svůj život. Snad právě proto je v bývalémČeskoslovenskuoproti světovému skautingu dodnes kladen velký důraz na výchovu spojenou spobytem v přírodě.
Často se však nedoceňuje skutečnost, že A. B. Svojsík ve svém zásadním díleZáklady junáctví(1912) věnuje hned v úvodní části strany 19–23 právě E. T. Setonovi a medailonek o Baden-Powellovi polemicky otevírá zamyšlením:Těžko je posouditi, kdo má o které odvětví skautingu větší zásluhy, zde Seton, či Baden-Powell. Jisto je, že ona romantičnost, poetičnost a láska k přírodě jsou především zásluhou Setonovou, kdežto pořádek, kázeň, organizace jsou zase dílem Powellovým – obou výborných psychologů i pedagogů.(s. 22–23)