Žofie Jagellonská (1464–1512)

Žofie Jagellonská(polskyZofia Jagiellonka,německySofia Jagiellonka) (4. května1464,Krakov–5. října1512,Ansbach) bylapolskou královnou,litevskou kněžnou,braniborskou markraběnkou(1487) vAnsbachuaBayreuthu. Pocházela z roduJagellonců. Byla dcerouKazimíra IV. JagellonskéhoaAlžběty Habsburské, dceryAlbrechta I. Habsburského. Dne14. února1479se provdala zabraniborskéhomarkraběteFridricha I. Braniborsko-Ansbašského(1460–1536).Byla matkouAlbrechta Braniborsko-Ansbašského,velmistraŘádu německých rytířů.
Byla druhou dcerou a šestým potomkemKazimíra IV. Jagellonskéhoa jeho ženyAlžběty Habsburské. Jméno Žofie dostala na památku své babičky,Sofie Litevské, vdově poVladislavu II. Jagello.
Jejími sourozenci byli:
BylapokřtěnavKrakově, biskupemJanem GruszczyńskimerbuPoraj(1405–1473).O vzdělání a výchově se nedochovaly žádné dokumenty.
V roce1468byl připraven plán na zásnuby Žofie sMaxmiliánem I. Habsburským, synemcísařeFridricha III. Habsburského. S nabídkou přijel 8. dubna1468olomoucký biskupProtáz Černohorský z Boskovic(1458–1482),poseluherského králeMatyáše Korvína.Olomoucký biskupusiloval o manželstvíuherského králesHedvikou Jagellonskou(1457–1502). Druhá dcera, Žofie se měla provdat zaMaxmiliána I. Habsburského.
Tímto způsobem měly princezny, předat práva k nabytípolského království–HedvikaUhráma ŽofieRakousku. Matka obouprincezenAlžběta Habsburskábyla sestrou zemřelého a bezdětnéhoLadislava Pohrobka,českéhoauherskéhokrále, rakouského knížete. Díky této sňatkové politice by mělKazimír IV. Jagellonskýzáruky, že v budoucnu budou vládnout vUhráchaRakouskujeho vnukové po ženské linii.
Manželství obouprincezenmělo vytvořit také velkou koaliciJagellonců,KorvínůaHabsburkůproti českému králiJiřímu z Poděbrad.
Kazimír IV. Jagellonskýzůstal s tímto plánem nevyslyšen. Krátce po návštěvěProtáze Černohorského, se 16. května1468ohlásilposelJiřího z Poděbrad,Albrecht Kostka z Postupica jménem svého panovníka předložil nabídku, kdy nástupnictví na českém trůnu nabídl jednomu ze synůKazimíra IV. Jagellonského.
Není písemně doloženo, kdy došlo k politické přípravě svatby Žofie aFridricha I. Braniborsko-Ansbašského, syna braniburského markraběteAlbrechta III. Achilla. Historici připouští, že k tomu mohlo dojít okolo roku1470, kdy vBraniborskubyli polští poslovéDersław z RytwianerbuJastrzebiec(1414–1478)aStanislaw OstrorógerbuNalecz(1400–1477).V roce1473polští poslovéPawel Jasienski z Jasience(†1485),starostachelmskýabelzskýaStanisław KurozweckierbuPoraj(1440–1482),královskýkancléřasekretář, vedli vyjednávání o sňatku mez Žofii aFridrichem I., které byly zakončeny svatební smlouvou, podepsanou dne 7. prosince1473v německémCadolzburgu.
Otec Žofie,Kazimír IV., hledal mezi německými knížaty spojence, kteří by mu pomohli vyvinout nátlak na císařeFridricha III. Habsburského, aby uznal jako nového českého krále jeho nejstaršího synaVladislava Jagellonského. Současně otecFridricha I.,Albrecht III. Achilles, byl znepokojen expansí uherského králeMatyáše KorvínadoSlezskaa doLužice. Hledal tedy spojenectví mezi jeho nepřáteli, kterými byli uJagellonci.
Detaily manželství byly projednávány ještě několik let. K plánované svatbě na 20. března1474nedošlo (per procura), ani k plánovanému setkáníposlůJagelloncůse zástupciHohenzollernůvPniewáchdne 23. června1747. Vříjnu1475byla vPoznanipodepsána manželská smlouva, kterou podepsalFridrich II. Sesselmann(1410–1483), německý duchovní alubušský biskup(zaHohenzollerny) aStanisław Kurozwecki, krakovskýkanovník(zaJagellonce). Věno Žofie mělo činit 32 000florenů.
Dne 11. listopadu1475Albrecht III. Achillespřislíbil své budoucí snaše věno ve výši 64 000florenů. Svatba se měla konat vPoznani, aleAlbrecht III.změnil místo naFrankfurt nad Odrou.
Dne 13. února1479se Žofie, rozloučila s rodinou, a odjela zPiotrkowadoFrankfurtu. Na cestě ji doprovázeli mimo jinéwarminský biskupAndrzej OporowskierbuSulima(†1483), poznaňský vévodaMaciej MoszynskierbuLodzia(1420–1492/1493),lučický vévodaMikolaj z KutnaerbuOgonczyk(1430–1493)a dvornímaršálPiotr Kurozweckiřečený Piorun (†1499).
Dne 14. února1479se Žofie veFrankfurtu na Odrouprovdala zaFridricha I.,braniborského markrabětenaAnsbachu. Jak napsal kronikářJan Dlugosz, byla to skromná svatba:„bylo tak tiše a uboze, že ani královským dvořanům nebylo dopřáno běžného jídla, a královští poslanci, rytíři a úředníci, kteří přijeli s královnou, nedostali žádné dary.“
S výplatou věna Žofii byly jisté komplikace. Dne 25. prosince, naBoží hodroku1479, mělKazimír IV.zaplatit první splátku věna ve výši 6 000guldenů. Polský král požádal o přesunutí termínu, s čímžAlbrecht III.souhlasil.Z důvodu, že věno bylo vyplaceno, nemohla Žofie převzít na ně vázané majetky, které ji bylyAlbrechtem III.přislíbeny.
Dne 11. března1486zemřelAlbrecht III. Achilles,braniborský markraběa tchán Žofie. Její manželFridrich I.spolu se svým bratremZikmundem Braniborským(1468–1495) zdědiliFranky.Fridrich I.dostalAnsbach,ZikmunddostalBayreuth, jejich matkaMarkéta Bádenskázískalavdovská práva. Žofie se stala markraběnkou vAnsbachu.
V roce1486manželský pár hostil vAnsbachucísařeFridricha III. Habsburského.
Po dobu manželství existovala situace s nevyplacením věna nevěsty, tedy Žofie. V roce1489Vladislav II.slíbilFridrichovi I., že přiměje svéhootcek výplatěvěna. Za vyplacené peníze mělFridrich I.získat české léno veFrancích. V roce1493poslalFridrich I.družinu kJanu I. Olbrachtovi, aby si vyzvedli peníze z věna. Dne 30. září1495psala Žofie dopisVladislavu II., aby jí vyplatil slíbené peníze. Věno bylo vyplaceno až jejím synům, v několika splátkách v letech1533,1535a1537.
Fridrich I.udržoval kontakt s bratry Žofie. Na jaře1494byl na sjezdu vLevoči, kde byl přítomenVladislav II.,Jan I. Olbracht,Zikmund I. Starý, také kardinálFridrich Jagellonský(1468–1503). Také plánoval více utužit vtahy mezi rodyHohenzollernůaJagellonci, kdyBarbora, mladší sestra Žofie si měla vzítJoachima I Nestora(1484–1535), bratranceFridricha I., jako nástupce na braniborském trůnu.Vladislav II.se měl oženit s Amalií (1461–1481), sestrouFridricha I.. K realizaci těchto záměrů nedošlo.
Z dopisuAnny, dceryFridricha II. Saskéhoa vdově poAlbrechtu III., z 13. dubna1505lze vyčíst, že v té době byla Žofie již vážně nemocná. Vbřeznu1509spolu se svým manželem a synemJiříbyla vPraze, kdy se účastnila korunovace svého bratranceLudvíka II. Jagellonského.
Žofie zemřela 5. října1512vAnsbachu. Byla pochována vcisterciáckémklášteře Heilsbronn. Její manžel uspořádal nezvykle okázalousmuteční hostinu, kdy v průběhu jedné noci bylo vypito 1500měřicvína (8773,5 litrů),byli snědeni 2volia 600ryb.
V manželství Žofie Jagellonská aFridricha I. Braniborsko-Ansbašskéhose narodilo osmnáct dětí. V historii roduJagelloncůbyla Žofie jedinou ženou, která měla tolik dětí.
Řazeno dle data vydání od nejnovějšího.