Záhřeb

Záhřeb(chorvatskyZagreb) jehlavníanejvětší městoChorvatska.Leží na severozápadě země, u řekySávy, na jižních svazích pohoříMedvednica. Záhřeb leží v nadmořské výšce přibližně 120 m n. m.Žije zde přibližně 809 000 obyvatel,v celé záhřebské městské aglomeraci žije 1 150 000 obyvatel,což je přibližně čtvrtina celkového počtu obyvatel Chorvatska.
Záhřeb je město s bohatou historií sahající až dořímských dob. Nejstarší osadou v okolí města byla římskáAndautoniana území dnešní obce Ščitarjeva.Název "Záhřeb" je zaznamenán v roce 1134 v souvislosti se založením osady vKaptoluv roce 1094 po příchodu Slovanů do oblasti. Záhřeb se stal svobodným královským městem v roce 1242.V roce 1845 se stal hlavním městem Chorvatska.V roce 1850 byly tehdejší osady Gradec a Kaptol spojeny s okolními osadami v jednu obec, což vytvořilo podmínky pro rozvoj moderního středoevropského města. Město začalo svou expanzi směrem k levému břehu řeky Sávy a v 60. letech 20. století začal rozvoj Záhřebu i na pravém břehu řeky Sávy.
Záhřeb má zvláštní status v rámci chorvatského správního členění a je konsolidovaným městem-župou (ale vyčleněným zeZáhřebské župy)a administrativně se člení na 17 městských čtvrtí.Většina z nich se nachází v nízké nadmořské výšce vúdolí řeky Sávy, zatímco severní a severovýchodní městské části, jako PodsljemeaSesvete, se již rozkládají na úpatí pohoří Medvednica,takže geografický obraz města je poměrně rozmanitý. Město se táhne v délce přes 30 kilometrů ve směru východ-západ a přibližně 20 km ve směru sever-jih.
Dopravní spojení, koncentrace průmyslu, vědeckých a výzkumných institucí a průmyslová tradice jsou základem jeho vedoucího hospodářského postavení v Chorvatsku.Záhřeb je sídlem ústřední vlády, správních orgánů a téměř všech ministerstev.Ve městě sídlí téměř všechny největší chorvatské podniky, média a vědecké instituce. Záhřeb je nejdůležitějším dopravním uzlem v Chorvatsku, kde se stýkajístřední Evropa,Středomoříajihovýchodní Evropa, a proto je oblast Záhřebu centrem silniční, železniční a letecké sítě Chorvatska. Je to město známé svou rozmanitou ekonomikou, vysokou kvalitou života, muzei, sportovními a zábavními akcemi; působí tu několik vysokých škol. Jeho hlavními odvětvími hospodářství jsouhigh-techprůmysl asektor služeb.
Etymologie názvu Záhřeb je nejasná. Pro sjednocené město se začal používat až od roku 1852, ale jako názevzáhřebské diecézese používal již od 12. století a v 17. století se pro město používal stále častěji.Název je poprvé zaznamenán v listiněostřihomského arcibiskupaFeliciána z roku 1134, zmiňovaný jakoZagrabiensem episcopatum.
Starší podoba jména jeZagrab. Moderní chorvatská podobaZagrebje poprvé zaznamenána na mapě francouzského kartografa Nicolase Sansona z roku 1689. Ještě starší podoba se odráží v maďarskémZabrag(doložena cca od roku 1200 a užívána až do 18. století).Maďarskýlingvista Gyula Décsy pro ni navrhuje etymologiiChabrag, což je dobře doloženýhypokoristikumjménaCyprián. Stejná podoba se odráží v řadě maďarských toponym, napříkladCsepreg.
Jméno by mohlo být odvozeno odpraslovanskéhoslova *grębъ, které znamená kopec, vyvýšeninu. (Všimněme si všaksrbochorvatskéhobrȇg< praslovanské*bergъ, které rovněž znamená 'menší) kopec', a za brȇg 'do kopce nebo ke kopci' u zřejměmetatetizovanévarianty v maďarštiněZabrag- možná modifikované z předpokládaného*Zabregkvůli maďarské hláskové harmonii).Starochorvatskérekonstruované jméno*Zagrębъse projevuje prostřednictvím německého názvu města Agram.
Jméno Agram se v němčině používalo vhabsburském období; toto jméno bylo klasifikováno jako "pravděpodobně římského původu",ale podle Décsyho (1990) by mohlo jít vrakouské němčiněo reanalýzu názvu*Zugram.Ve středověké latině inovověké latiněje Záhřeb znám jakoAgranum(jméno nesouvisejícího arabského města uStrabóna),ZagrabianeboMons Graecensis(takéMons Crecensis, v odkazu naGrič (Gradec)).
V chorvatskélidové etymologiibyl název města odvozen buď od slovesa za-grab-, což znamená "nabírat" nebo "kopat". Jedna z lidových pověstí ilustrujících toto odvození váže název k suchu na počátku 14. století, během něhož prýAugustin Kažotić(asi 1260-1323) vykopal studnu, z níž zázračně vytryskla voda.V jiné pověstimá správce města žízeň a nařídí dívce jménem Manda, aby "nabrala" vodu ze studny Manduševac (dnes kašna na náměstí Bana Jelačiće), přičemž použije imperativ:Zagrabi, Mando!("Naber, Mando!").
Chorvatskyse nazývá Zagreb,německyAgram,maďarskyZágrábneboitalskyZagabria.
Město leží na úpatí pohoříMedvednica, po obou březích řekySávy, největší řekySlovinskaa Chorvatska, v severozápadní části země, v historickém Chorvatsku blízko slovinských hranic. Leží na křižovatce mezistředníajižní Evropou. Nachází se na jihozápaděPanonské nížinyv oblasti zvanéHrvatsko Prigorje. Medvednica tvoří jeho přirozenou severní hranici, řekaSávapotom historickou hranici jižní (ve 20. století se město rozšířilo i přes ni). Vzhledem k těmto podmínkám tak intravilán města zahrnuje prostor dlouhý ve směru západ-východ cca 20 km a ve směru sever-jih pouhých 8 km. Rozloha města je 641 km².
Záhřeb je vzdálen cca 170 km od pobřežíJaderského moře, nachází se 120 km východně odLublaně, 290 km severozápadně odSarajevaa 270 jižně odVídně. Centrum města leží v nadmořské výšce 122 m. Nejvyšším vrcholem území Záhřebu je horaSljeme(1035 m n. m.) v pohoří Medvednica.
Záhřeb se nachází v seismicky aktivní oblasti. Údolím řeky Sávy a pohořím Medvednica procházejí aktivní geologické zlomy.
Klima Záhřebu je klasifikováno jakooceánské podnebí(vKöppenově klasifikaci podnebíCfb), ale s výraznými kontinentálními vlivy a velmi těsně hraničí svlhkým kontinentálním podnebím(Dfb) avlhkým subtropickým podnebím(Cfa). V Záhřebu se střídají čtyři roční období. Léta jsou obecně teplá, někdy až horká. Na konci května se výrazně otepluje, teploty začínají stoupat a často je velmi teplo nebo dokonce horko s častými odpoledními a večerními bouřkami. Mohou se vyskytnoutvlny veder, ale jsou krátkodobé. Teploty stoupají nad 30 °C v průměru 14,6 dne v létě. Srážky jsou v létě hojné a pokračují i na podzim. S 840 mm srážek za rok je Záhřeb devátým nejvlhčím hlavním městem Evropy, spadne zde sice méně srážek než vLucemburku, ale více než vBruselu,PařížineboLondýně. Podzim ve své rané fázi často přináší příjemné a slunečné počasí s občasnými dešťovými přeháňkami v pozdější fázi sezóny. Pozdní podzim se vyznačuje nárůstem počtu deštivých dnů a také stále klesajícími průměrnými teplotami. Od poloviny října do ledna jsou časté ranní mlhy, přičemž severní městské čtvrti na úpatí pohoří Medvednica a čtvrti podél řeky Sávy jsou náchylnější k celodennímu hromadění mlh. Zimy jsou poměrně chladné a srážek ubývá. Nejsušším měsícem je únor s průměrným úhrnem 39 mm srážek. Průměrně je 29 dní se sněhovými srážkami, přičemž první sníh obvykle napadne na začátku prosince. V posledních letech však počet dnů se sněžením prudce klesá. Jaro je obecně mírné a velmi příjemné s častými změnami počasí a je větrnější než ostatní roční období. Někdy se mohou vyskytnout chladná období, většinou na jejich počátku. Průměrná průměrná denní teplota v zimě se pohybuje kolem 1 °C (od prosince do února) a průměrná teplota v létě je 22,0 °C.
Břehy řeky Sávy jsou zpevněné náspy, které zabraňují přirozeným povodním. Kromě toho se jižně od Záhřebu nachází i kanál Sáva–Odra, který slouží k odklonění případné záplavové vlny mimo město do prostoru lužních lesů mezi městyVelika GoricaaSisak. Kanál mohl v minulosti sloužit nicméně jako nové koryto řeky Sávy, a její tok skrz město by byl, obdobně jako v případě např.ValencieveŠpanělskuvyužit k nové zástavbě a parkům.
V oblasti Záhřebu bylo zaznamenáno 100 druhů hnízdících ptáků (nejpočetnější jsoupěnices 57 druhy), 6 druhůdravců, 7 druhůdatlů, 16 druhůbrodivýchptáků a 14 druhů z jiných čeledí. V Maksimiru, Jarunu, Savici, Bundeku a Tuškanaci hnízdi více než 30 druhů .
Nejvýznamnějšími historickými výškovými stavbami jsou Neboder (1958) na náměstí Bana Jelačiće, věž Cibona (1987) aZagrepčanka(1976) na Savské ulici,Mamuticav Travnu (Novi Zagreb – okres istok, postavena v roce 1974) a Záhřebská televizní věž na vrcholuSljeme(postavena v roce 1973).
V roce 2000 schválila městská rada nový územní plán, který počítal s mnoha výškovými budovami v Záhřebu, jako je Almeria Tower,Eurotower, HOTO Tower, Zagrebtower a jeden z nejvyšších mrakodrapů Sky Office Tower.
V Novém Záhřebu se výrazně rozšířily čtvrti Blato a Lanište, včetně Záhřebské arény a přilehlého obchodního centra.
Kvůli dlouhodobému omezení, které zakazovalo výstavbu 10 patrových a vyšších budov, pochází většina záhřebských výškových budov ze 70. a 80. let 20. století a nové bytové domy na okraji města jsou obvykle vysoké 4–8 pater. V posledních letech došlo k výjimkám z omezení, např. povolení výstavby výškových budov na Laništi nebo Kajzerici.
Nejstarší osadou v blízkosti dnešního Záhřebu bylořímskéměstoAndautonia, dnešní Ščitarjevo, které existovalo mezi 1. a 5. stoletím n. l.První zmínka o názvu Záhřeb pochází z roku 1094, kdy město existovalo jako dvě různá centra: menší, východníKaptol, obývaný předevšímduchovnímia sídlící v záhřebské katedrále, a větší, západníGradec, obývaný především řemeslníky a obchodníky. Gradec a Kaptol se sjednotili v roce 1851, zasloužil se o to hlavněbánJosip Jelačić, na jehož počest bylo pojmenováno hlavní městské náměstí,náměstí bána Jelačiće.
V období bývalé Jugoslávie zůstal Záhřeb důležitým hospodářským centrem země a byl druhým největším městem. Po vyhlášení nezávislosti Chorvatska na Jugoslávii byl Záhřeb prohlášen jeho hlavním městem.
Historie Záhřebu sahá až do roku 1094 n. l., kdy zdeuherský králLadislavpo návratu z tažení protiChorvatskuzaložilbiskupství záhřebské.Souběžně s biskupským sídlem se severně od záhřebské katedrály rozvíjela kanonická osada Kaptol a na sousedním kopci opevněná osada Gradec; hranici mezi nimi tvořil potokMedveščak.Dnes je Gradec Horním městem Záhřebu (Gornji Grad) a je jedním z nejzachovalejších městských jader v Chorvatsku. Obě osady se staly terčemtatarskéhoútoku v roce 1242.Chorvatský a uherský král Béla IV. jako projev vděčnosti za to, že mu poskytly bezpečné útočiště před Tatary prohlásil Gradec zasvobodné královské město, obdařil ho Zlatou bulou, která jeho obyvatelům poskytovala vynětí ze župní správy a autonomii, jakož i vlastní soudní systém.
Mezi kaptolským biskupstvím a svobodným svrchovaným městem Gradec existovaly četné vazby jak z hospodářských, tak z politických důvodů, ale jako integrované město nebyly známy, i když se politickým centrem stal Záhřeb, který zastupoval jak Chorvatsko, tak Slavonii a Dalmácii a nejprve se scházel v Gradci. Záhřeb se stal chorvatským hlavním městem v roce 1557, přičemž město bylo v roce 1621 vybráno i za sídlo chorvatského bána za bána Nikoly IX Frankopana.
Na pozvání chorvatského sněmu přišli do Záhřebu jezuité, kteří zde založili první gymnázium, kostel svaté Kateřiny a klášter. V roce 1669 založili akademii, kde se vyučovala filozofie, teologie a právo, předchůdkyni dnešní Záhřebské univerzity.
V 17. a 18. století byl Záhřeb silně zpustošen požáry amorem. V roce 1776 se královská rada (vláda) přestěhovala zVaraždinudo Záhřebu a za vládyJosefa II.se Záhřeb stal sídlem varaždínského a karlovackého generálního štábu.
Od roku 1526 panovali v Uhrách i v ChorvatskuHabsburkovév osoběFerdinanda I.Roku1557se v Záhřebu poprvé sešel chorvatský sněm a roku 1607 přišli na jeho pozvání do městajezuité, kteří zde založili kolej, předchůdce dnešníZáhřebské univerzity. Od roku 1621 byl Záhřeb sídlem chorvatskéhobána(místokrále). Obě osady, Kaptol jako církevní a Gradec jako politické centrum, měly stále svá samostatná opevnění a v určitých obdobích stály proti sobě. Jižně, mimo tato opevnění vzniklo dnešní Dolní město, kam se přesunul obchodní a řemeslný život. Teprve v roce 1850 za bánaJelačičeseKaptol, Gradec i Donji Grad spojily do jednoho celku. V 17. a 18. století město několikrát postihly požáry amorováepidemie.
Roku1860dosáhla do městaželeznice, mezinádražíma starou částí města začala vznikat nová měšťanská výstavba, Záhřeb se rozrůstal a později tak rostl i jeho vliv. Přispěl k němu i fakt, že po dlouhých letech nakonec získalo město statut centra chorvatského obrozeneckého hnutí, přestožeMatice ilyrská(od roku1862Matice chorvatská) působila v Záhřebu již ke konci první poloviny19. století. Roku 1880 postihlo město velkézemětřesení, které se silou 6,3 Richterova stupněsilně poškodilo katedrálu, jež pak byla důkladně obnovena.
Po rozpadu Rakousko-Uherska poprvní světové válcese zde konal sněmjihoslovanskýchnárodůpadlého mocnářství. Jejich zástupci se rozhodli pro vytvoření jednoho státu –Království Srbů, Chorvatů a Slovinců. Mezi lety1929a1939tu bylo sídloSávské bánoviny, za druhé světové války pakustašovskéhostátu. V meziválečném období žilo v Záhřebu okolo 185 000 lidí.
Během socialistickéJugosláviebyl Záhřeb opět hlavním městem Chorvatska. V této době byl vystavěn tzv.Novi Zagreb–sídlištěna jih od města, u řekySávy. Pro život město byla významnou akcí Univerziáda v roce1987, kdy do Záhřebu přicestovalo 6423 sportovců z 122 zemí světa. Od roku1991je opět hlavním městem nezávislého Chorvatska, zabalkánské válkybyl sice bombardován, ale nebyl vážně poškozen. V současné době má okolo 700 000 obyvatel, s předměstími okolo milionu.
Dne 22. března 2020 v ranních hodinách došlo vZáhřebu k zemětřesenío síle 5,3 stupňůRichterovy stupnicekteré postihly město, jeho okolí spolu a přilehlou částí sousedníhoSlovinska. Po prvním otřesu v 6 hodin 30 minut ráno se objevily ještě dva navazující se sílou 5,1 a 3,7 stupňů.Epicentrumse nacházelo v blízkosti místní části ZáhřebuMakuševac.Jedna osoba byla zabita, dalších 27 zraněno.
V roce2018žilo v Záhřebu 804 507 obyvatel, podlesčítání liduz roku2011to bylo 790 017 osob. S předměstími aZáhřebskou župoužije v metropoli Chorvatska bez ohledu na jeho administrativní hranice okolo milionu lidí. Mezi nelidnatější místní části metropole patří: Trešnjevka (okolo 120 000 obyvatel),Novi Zagreb, (přes 110 000 lidí) a Dubrava (okolo 100 000 osob).
Obyvatelstvo tvoří z 92 % lidéchorvatskénárodnosti. Národnostní menšiny jsou především příslušníci národů a národností bývaléJugoslávie, předevšímSrbové(v roce2001cca 18 tisíc),Slovinci,BosňáciaAlbánci(především z Kosova aSeverní Makedonie). Okolo dvou stovek lidí se přihlásilo i kčeskéa zhruba stejný počet také kslovenskénárodnosti. 87 % obyvatel se přihlásilo kŘímskokatolické církvi, dále je zastoupena iSrbská pravoslavná církev(Záhřeb je jedním ze sídel pravoslavné správní jednotky), islámská obec, evangelická církev a další. Okolo 4 % obyvatel Záhřebu se považuje zaagnostikya 3,5 % zaateisty. V minulosti zde byli zastoupeni i Židé; židovská komunita zde činila před druhou světovou válkou 5,8 % obyvatela dokonce od roku1841provozovala i vlastní školu.
Počet obyvatel po roce1991stagnuje a po roce2001se mírně zvyšoval především díky migraci. Zatímco do Záhřebu migrují lidé z celého Chorvatska, z města se vystěhovávají někteří Chorvati do zahraničí. V roce2016mělo město pozitivní přírůstek obyvatelstva v počtu 2706 osob; cca třináct tisíc lidí se dostěhovalo do Záhřebu a cca deset tisíc se vystěhovalo především do zahraničí. Ještě v druhé polovině 90. let20. stoletíbylo migrační saldo pro Záhřeb vysoce pozitivní.
V roce2011činil věkový průměr místního obyvatelstva 41,6 let, což představovalo ve srovnání s předchozími lety mírný vzestup. Zvýšil se také podíl osob starších 65 let (na cca 17 %) na úkor počtu práceschopného obyvatelstva a dětí/mládeže.
Místní obyvatelé se označují mezi sebou neformálně jakopurgeri(zněmeckéhoburger, měšťan).
Centrum Záhřebu má charakter typického velkoměsta někdejšíhabsburské monarchie. Historické jádro města je tvořeno částmiHorní městoaKaptol, a mladšíDolní město. Gradec (Horní město) patří k nejlépe zachovaným historickým centrům v Chorvatsku. Směrem na východ, za údolím potoka Medveščaku, je rovněž středověký Kaptol s gotickou katedrálou. Dnes nejživější část města, Dolní město, vzniklo od poloviny 19. století mezi nádražím a historickými městy. Podruhé světové válcek nim přibylNový Záhřeb, totiž sídliště na pravém břehuSávy.
Historicky nejvýznamnější je Horní město, kde sídlíVláda Chorvatskaaparlamenta kde stojí gotickýkostel svatého Markase znaky Záhřebu, Chorvatska, Dalmácie a Slavonie na střeše z barevnýchglazovanýchtašek. Zatímco tato část Záhřebu je významná hlavně z turistického hlediska, Dolní město je hlavně centrem kulturním, obchodním a společenským. Jeho živé třídy doplňují velká náměstí, pojmenovaná po významných osobnostechchorvatské historie(Bána Jelačiće,krále Tomislava), i významné budovy školské, či kulturní.
Gradec a Kaptol spojuje Kamenná brána (chorvatskyKamenita vrata) ze třináctého století s poutní svatyní s obrazemPanny Marie, který odolal požáru v roce1731. Horní město s Dolním spojuje také více než sto let starálanová dráha(chorvatskyZagrebačka uspinjača). Trasa, na které její modré kabinky překonávají výškový rozdíl 30 metrů, je dlouhá šestašedesát metrů a jízda z jednoho konce na druhý netrvá ani minutu.
V Záhřebu sídlí velký počet těchto institucí a proto je také někdy přezdíván jakoMuzejní město.V roce2015všechna místní muzea navštívilo na sedm set tisíc lidí. Celkem se zde nachází okolo čtyřiceti muzeí, významnější a známější z nich jsou následující:
... a mnohá další.
V Záhřebu působí okolo 20 divadelních scén. Hlavním z nich jeChorvatské národní divadlo(chorvatskyHrvatsko narodno kazalište), které sídlí nanáměstí Chorvatské republikyv nápadné novoklasicistní budově. Kromě toho zde sídlí také městské divadlo. Pod něj spadá celkem 12 scén na území města, čtyři jsou soukromé.
Koncertní sálVatroslava Lisinského, který je využíván k hudebním akcím, je pojmenován po chorvatském hudebním skladateli. Postaven byl roku1973
V roce2013bylo ve veřejných divadlech, které tvoří cca 60 % všech těchto institucích ve městě, uskutečněno na 1600 divadelních představení, které navštívilo na 357 tisíc lidí.
V Záhřebu sídlíNárodní a univerzitní knihovna(její počátky sahají do18. století), dáleKnihovna města Záhřebu, Knihovna Andrije Štampara, regionální knihovna Zagrabiensia, Knihovna Vladimira Nazora, Knihovna Medvešcak a Knihovna a čítárna Bogdana Ogrizoviće.
V Záhřebu rovněž sídlí i knihovny národnostních menšin, např. albánská, rusínská a ukrajinská.
V Záhřebu se každoročně pořádá okolo sedmdesáti různých kulturních akcí. Pravidelně se zde koná od roku2003filmový festival, festival dokumentárních filmůZagrebDoxa festival animovaných filmů.Pořádán je rovněž i divadelní festivalEurokaza mnohé další. Populární je takéFood Truck Festival
V roce1945bylo v Záhřebu založeno Sdružení výtvarných umělců (ULUH).Sídlilo zde také filmové studioJadran film, při němž bylo aktivní i studio kreslených filmů.To se postupně rozrostlo o samostatnou školu kresleného filmu.Každoročně se rovněž konají ve městě běhemadventutrhy, které jsou jedny z nejkrásnějších v Evropě.V centru města, naNáměstí bána Jelačićea v přilehlých historických uličkách, v roce 2018 Chorvaté mohutně slavili zisk stříbrné medaile zMistrovství světa ve fotbale.
V Záhřebu se nachází celá řada pamětihodností. Ve městě je evidováno 616kulturních památek.
Záhřeb je ekonomickým centrem země, sídlí zdeChorvatská národní banka(chorvatskyHrvatska narodna banka), burza a řada chorvatských společností. Svoje sídlo zdeZáhřebská burza, znovuobnovená v roce1991, a řada větších chorvatských obchodních bank (Privredna banka Zagreb, Hip Alpe-Adrija bank, Zagrebačka Banka, Hrvatska poštanska banka). Záhřeb je také i městem, kde se pořádají mezinárodní veletrhy a výstavy.Výstaviště Záhřebse nachází na jižním okraji města, za řekouSávouvNovém Záhřebu.
Co do průmyslu jsou nejvýznamněji zastoupena následující odvětví: Výroba elektrických zařízení, chemický, farmaceutický a textilní průmysl, stejně jako průmysl potravinářský. Obyvatelstvo je dominantně zaměstnáno ve službách, zastoupena je menším podílemtaké turistika. V obchodu pracuje 33 % místních obyvatel, dále v průmyslu 30 %, v dopravě a spedici 10 %, ve finančním sektoru 7 % a v ostatních odvětvích okolo 20 %. Na prvovýrobu (vč. lesnictví, zemědělství a rybářství) připadá jen 0,3 % všech pracujících.
Průmyslové zóny se nachází na okraji města, v lokalitáchŽitnjakaJankomir, resp. v nedalekém městěSesvete, které je administrativní součástí Záhřebu. V Záhřebu sídlí řada větších chorvatských firem, např. INA industrija nafte, Pliva (farmaceutická společnost), Kraš a Franck (potravinářský průmysl), strojírenská firma Rade Končar, továrna na výrobu dopravních prostředkůTŽV Gredelj).
V roce2008měl rozpočet města Záhřebu celkovou výši 7,45 miliardkun. Město má také nejvyššíHDP na obyvatelev zemi. Ve městě sídlí cca 1/3 chorvatských společností a v roce2014se podílelo 1/3 na celostátním HDP (před hospodářskou krizí v první dekádě21. stoletíto bylo pouze 30 %). V Záhřebu je registrováno okolo čtyřiceti pěti tisíc právnických osob.
Dle informací zesčítání lidu2011bylo 6,4 % místního obyvatelstva nezaměstnaných, 47,8 % zaměstnaných a 45,7 % ekonomicky neaktivních (penzisté nebo děti a studenti). V roce2017bylo celkem 23 827 obyvatel Záhřebu bez práce. Zaměstnaných osob bylo okolo čtyři sta tisíc.
V Záhřebu se spotřebuje 19 % veškeré elektrické energie z celého Chorvatska. Okolo metropole stojí několik elektráren, které spalují ropu.
Záhřeb je jako hlavní město přirozeným cílem návštěvníků jak z Chorvatska, tak i ze zahraničí. Ročně jej navštíví okolo milionu lidí. Počet návštěv však vzhledem k atraktivitě nedalekého pobřeží Jaderského moře v letních měsících do jisté míry klesá. 80 % turistů, kteří navštíví Záhřeb, jsou cizinci.
Hlavní město je také známé mnoha špičkovýmirestauracemi, které nabízejí více než tradiční chorvatská jídla a klasická jídla.
Od roku1965se pravidelně v Záhřebu měří kvalita ovzduší. Město zaznamená občas zvýšené hodnoty částicPM 10, ve srovnání s dalšími metropolemi republik a autonomních oblastí bývalé Jugoslávie je však míra znečištění ovzduší velmi nízká. V roce2010přijalo město Záhřeb plán snížení emisí částic PM 10 především v západní části města. Zdrojem znečištění ovzduší jsou kromě dopravy také elektrárny a teplárny v jeho okolí. Jen okolo Záhřebu stojí tři elektrárny které spalují naftu.I přesto se může v některých dnech stát, že míra znečištění ovzduší dosáhne rekordních hodnot.
Většina hlavních chorvatských dopravních tahů prochází přes území hlavního města. Ze Záhřebu vede celkem pět dálnic, které směřují do všech částí země. Městem také vedou dva z celkem tří tzv.panevropských koridorů, které přetínají alespoň v nějaké části chorvatské území. Hlavní dálniční obchvat kolem města sleduje jižní trasu, na kterou se postupně napojují významné chorvatské dálnice;A1doDalmácie,A3doSlavoniea také dva dopravní tahy na sever doSlovinska.
Dopravní síť města Záhřebu tvoří roštový systém hlavních tříd, které město spojují ve směru západ-východ s těmi, které vedou přes řekuSávuve směru sever-jih. Tento vzorec, který vychází z nejstarší zástavby středu města se opakuje např. i na sídlištiNový Záhřeb. Mezi nejvytíženější třídy ve směru západ-východ patří např.Ulica grada Vukovara,Slavonska avenijaaAvenija Dubrovnik.
V roce2015se v Záhřebu pohybovalo cca 1300 vozideltaxislužeb.
Veřejnou dopravu v Záhřebu zajišťuje příměstská železniční doprava, tramvaje a autobusy. Občas bývá diskutován i systémmetra.
Veřejnou dopravu v Záhřebu tvoří síť tramvajových a autobusových linek, doplněná příměstskými železničními spoji a dalšími druhy dopravy (taxiaj). Páteřním druhem dopravy je tramvajová, kterou zajišťuje záhřebský podnikZagrebački električni tramvaj(ZET). Ten stejně tak provozuje i lanové dráhy, které zajišťují hlavně v severní části města překonání výškových rozdílů.
První elektrická tramvaj vyjela v Záhřebu18. srpnaroku1910a do dnešních dní se místní dopravní síť rozrostla na 116 km. Počet linek se pohybuje kolem patnácti, zajištěny jsou kromě denních i noční spoje. Autobusová síť tramvaje doplňuje a počet jejích linek překračuje 120. V centru města pak slouží již od roku1889lanová dráha, která spojuje dvě části historického města – Donji a Gorni grad, které odděluje jejich rozdílná výška. Pro město ikonická lanovka patří mezi nejkratší svého druhu na světě.
Příměstská železnice zajišťuje spojení chorvatské metropole s okolními městy. Denně ji používá kolem 70 000 lidí, kteří dojíždějí do zaměstnání, za kulturou, či rekreací. Nejvytíženější železniční tratí je úsekSavski Marof– Záhřeb a zhlavního nádražína Dugo Selo. Příměstské spoje pak také jezdí doVeliké Gorice,Samoboru,Zaprešiće,Jastrebarska,Sisaku,Koprivnice,Harmice,Varaždínaa některé spoje doKrapiny,Čakovce,BjelovaruaVirovitice. Příměstská železniční doprava je v provozu od roku1992, která má za cíl zajistit lepší napojení rozsáhlé metropolitní oblasti na střed Záhřebu. V hlavních směrech (např. západ-východ) je provozována většina linek.
Základyželezniční sítěbyly položeny v Chorvatsku koncem19.a počátkem20. století.
Záhřeb byl napojen v roce1862prodloužením trati ze slovinského dopravního uzluZidani Mostpřes chorvatskou metropoli doSisaku. Následovala také železnice doRijeky(Železniční trať Záhřeb–Rijeka). Ještě koncem století byl propojen železničně sKoprivnicí(1870) aVaraždinem(1885). Roku1925pak byla vybudovánatraťpřesLiku, která zajistila spojení po dráze ze Záhřebu přesKninaž doSplitu.
StaniceZáhřeb hlavní nádražíslouží jak pro dálkové, tak i regionální spoje. Součástí záhřebského železničního uzlu je i několik dalších nádraží, např.Záhřeb Západní nádraží(chorvatskyZagreb Zapadni kolodvornebo staniceZagreb-Klara. Rozsáhléseřaďovací nádražíse nachází na jihovýchodním okraji města, jižně od Nového Záhřebu.
V roce 2021 vyjela zPrahy hlavního nádražídoZáhřebupřímá vlaková linka odRegioJetu, která dále pokračuje doSplitu.
Na území města se nachazí několik železničních stanic a zastávek :Zagreb Glavni kolodvor, Zagreb zapadni kolodvor, Zagreb Klara, Sesvetski Kraljevec, Sesvete, Sesvetska Sopnica, Čulinec, Trnava, Maksimir, Kustosija, Vrapče, Gajnice, Podsused Stajalište, Remetinec, Hrvatski Leskovac, Buzina nákladní nádražíRanžirni.
14. května 2013 byl po vzoru velkých evropských metropolí uveden do provozu systém veřejných jízdních kol. Pro obyvatele Záhřebu je k dispozici více než 100 jízdních kol, celkem na třinácti místech ve městě. První hodina jízdy je zdarma, přičemž každá další hodina stojí symbolických osm kun.
Záhřebské mezinárodní letiště(IATA: ZAG, IKAO: LDZA) je hlavním vzdušným přístavem pro celéChorvatsko. Nachází se na území městaVelika Gorica, asi 10 km jižně od Záhřebu. Letiště slouží také jako hlavní technické zázemí pro chorvatské aerolinie. V roce2022ho využilo celkem 3,1 milionu cestujících.Kromě hlavního letiště se u Záhřebu (11 km jihozápadně) nachází ještě také menší letiště provšeobecné letectví,Zračno pristanište Lučko, nedaleko sídlaLučko. To sloužilo v letech1945–1962jako hlavní záhřebské letiště, největší provoz zažilo roku1959, kdy jeho branami prošlo 167 000 cestujících. Dnes ho provozuje Aeroklub Záhřeb.V roce2022bylo uzavřeno pro civilní dopravu.
Větší města v okruhu Záhřebu:
V Záhřebu existuje 136 základních škol, 100 škol středních, z nichž je 31gymnázií. Pět středních škol je polytechnických a 9 vysokých škol je soukromých.
Záhřebská univerzitabyla založena v roce1669a představuje druhou nejstarší univerzitu v zemi (poZadaru). Má 29 fakult, 3 umělecké akademie. Rozvoj vysokého školství odstartoval po druhé světové válce, kdy v prvních několika letech byl zdvojnásoben počet studentů na všech oborech.V současné době na ní studuje okolo 40 000 lidí.Vysoká technická škola s oddělením architektury byla otevřena v roce1919.
V Záhřebu sídlí také Institut Ruđera Boškoviće, který zaměstnává cca 200 vědeckých pracovníků. Kromě toho zde působí dalších 22 vědeckých institucí, mezi které patří např.Institut Iva Pilara,Chorvatský historický institut,Institut dějin umění,Institut archeologie. V Záhřebu také sídlí Chorvatská akademie vědHAZU, kterou založil Josip Juraj Strossmayer. V roce1952byl také v Záhřebu zřízen Lexigografický ústav (srbochorvatskyLeksikografički zavod), který se věnoval encyklopedické činnosti.
V Záhřebu se nachází celkem 4 polikliniky (chorvatskyDom zdravlja) a dále řada specializovaných zdravotnických zařízení, které se věnují poskytování různých druhů lékařské péče. Město Záhřeb provozuje několiknemocnic, např. Psychiatrickou léčebnu Sv. Jana, Dětskou nemocnici Srebrnjak, Speciální nemocnici pro plicní nemoci, Psychiatrickou léčebnu pro děti a mládež.
Hlavní městské nemocnice v Záhřebu existují dvě, a to Klinická nemocnice Svatého Ducha a Psychiatrická klinika Vrapče. Pět dalších je provozováno veřejným zdravotnickým systémem (KBC Záhřeb, KBC milosrdných sester, KBC Dubrava, KBC Merkur a KBC Fran Mihaljević). Dlouhodobým palčivým problémem města jenedokončená univerzitní nemocnice, která se nachází na jihozápadním okraji Záhřebu. Samo město Záhřeb vnímá vlastní zdravotnický systém jako nepřizpůsobený současné době a neodpovídající aktuálním trendům, např. rostoucímu průměrnému stáří místního obyvatelstva.
V Záhřebu se nachází značný počet sportovních a rekreačních zařízení. Na jezeřeJarunna jihozápadním okraji města se nachází stejnojmenné sportovní centrum, které se zaměřuje mimo jiné i navodní sporty. V místní částiTrešnjevkase nacházídům sportu, jehož součástí je celkem šest multifunkčních hal. Největší z nich mají kapacitu 5000 a 3100 návštěvníků. Hraje se zdebasketbal,házená,volejbala další sporty. Konají se zde také i hudební akce.
Od roku2008slouží městu takéAréna Záhřeb(chorvatskyArena Zagreb), kde se také v roce2009konalo Mistrovství světa v házené. Dalším sportovním zařízením je Basketbalová arenaDražena Petrovićes kapacitou 5400 diváků.Sportovní park Mladostse rozkládá na břehu řeky Sávy, jeho součástí je několik plaveckých bazénů a 16 tenisových kurtů. Další tenisová hřiště se nachází v Rekreačním centruŠalata, které se nachází blízko středu Záhřebu a tenisovém centru naMaksimiru. Tam stojí také známý fotbalový stadion s kapacitou 40 tisíc diváků, známý i díkyfotbalové rvačcez roku1990.
Mezi známými sportovními kluby, které jsou původem z chorvatské metropole, se nachází:Dinamo Záhřeb,KHL Medveščak Záhřeb,RK Záhřeb,KK Cibona,KK Záhřeb,KK Cedevita,NK Záhřeb,HAVK Mladosta další.
V Záhřebu se konají pravidelné tenisové šampionátyZagreb OpenaZagreb Indoorsa mezinárodní veslařská soutěžGrand Prix Jarun. V srpnu 2005 chorvatská metropole pořádala Mistrovství světa v kanoistice.
Město Záhřeb má jako hlavní město Republiky Chorvatsko status města i župy (obdobným způsobem jako je např. i hlavní město Praha zároveň městem i krajem).
Orgány města jsou:
Jednotlivé městské části mají rovněž své orgány.
Záhřeb se dělí na 17 čtvrtí, seznam je uspořádán podle čísla na mapě:
Kromě toho některé ze čtvrtí zahrnují také sídla (naselje), ke kterým mají vztah jakoopčina.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuZagrebna anglické Wikipedii.