Bhútán

Bhútán(v dzongkäའབྲུག་ཡུལ་Dugjul,Wylie'brug-yul), plným názvemBhútánské království, jevnitrozemskýstátvjižní Asii. Leží na východním koncihimálajskýchhor. Na jihu, východě a západě sousedí sIndií, na severu sTibetskou autonomní oblastívČínské lidové republice. Od nedalekéhoNepáluje Bhútán oddělenindickým státemSikkim. Bhútánu se někdy říká „země hřmícího draka“.
V roce 2011 navázalaČeská republikadiplomatické styky s Bhútánem.O ty usilovala již od roku 2000. Kromě Česka navázal Bhútán diplomatické styky s dalšími devíti zeměmi. Do roku 2011 měla země oficiální diplomatické styky navázány pouze s 26 zeměmi světa.Mezi nimi nebylo ani pět stálých členůRady Bezpečnosti OSN. VEvropěmá Bhútán navázány styky s osmi zeměmi a velvyslanectví má pouze vŽenevěaBruselu.
Počátky dějin Bhútánu jsou obestřeny tajemstvím. Historikové se domnívají, že zhruba od9. stoletíúzemí postupně osidlovaly kmeny, které přicházely zTibetu. V11. stoletízde vytvořily vlastní stát. V17. stoletíse Bhútán stal knížectvím, které bylo závislé na Tibetu, později jej ovládliČíňané. V té době se v Bhútánu objevil nový sjednotitel,Namgjal, který zkonsolidoval celé území a zavedl právní řád. Také vynikal častými nájezdy a únosy obyvatel na území tehdejší Indie. Po smrti tohoto pro Bhútán výjimečného vládce se říše po mnohá staletí zmítala v kmenových rozbrojích. V roce1772se rozhořel spor sVýchodoindickou společností, který i přes mír uzavřený v roce1777vedl k vyvlastnění osmnácti údolí (v roce1865) a hlavních dopravních cest. Tím byla země fakticky anektovánaVelkou Británií. Kmenové boje pokračovaly až do19. století, kdy se k moci dostal po vítězné bitvě v roce1885Ugjan Wangčhug, který byl posléze, v roce1907, jmenován světskými velmoži a vysokými lámy dědičným králem. Roku1910se Bhútán stal britskýmprotektorátem. V roce1949kontrolu nad zahraniční a obrannou politikou země převzalaIndie. Nevolnictví v Bhútánu bylo zrušeno až v roce1956. Od roku1971je Bhútán členemOSN. V letech1990–1999zde platil zákaz sledování zahraničních televizních stanic. Až v roce2000byl zpřístupněn internet. Od roku2004je v zemi zakázán prodej tabáku a platí zdezákaz kouření.
Bhútánská vlajka je tvořena listem o poměru stran 2:3 diagonálně děleným od dolního rohu k hornímu cípu. Horní trojúhelníkové pole je žluté, dolní je oranžové. Uprostřed vlajky je umístěn bílý drak hledící k vlajícímu okraji, a jehož osa těla je rovnoběžná s diagonálou.
Bhútánský státní znak je kulatý a skládá se z diamantu-blesku (dorje), který se nachází nad květem lotosu, kolem toho je šperk a na rozích znaku jsou dva draci.
Bhútánská hymna je píseňDruk tsendhen(českyKrálovství hromového draka). Hudbu písně složil Aku Tongmi a slova napsal Dasho Gyaldun Thinley.
Bhútán je typickým příkladem hornaté země. Skoro 50 % rozlohy se nachází v nadmořské výšce přes 3 000m. Nejvyšší horou této malé země je Gangkhar Puensum, která je vysoká 7 570 m n. m. Ve výškách nad 4 500 m n. m. leží trvale sníh a vyskytují se zde horské ledovce. Říční síť země je hustě rozvinutá, nejdůležitějšími řekami jsou Amo, Kuri, Manas a Sankoš (nejdelší řeka země dlouhá 190km). Lesy pokrývají více než 55 % rozlohy země. V jižní části země jsou monzunové lesy, ve vyšších polohách jsou lesy smíšené, složené zborovic,jedlí,dubůapěnišníků. V lesích a na horách svůj domov nachází mnohosavců, mimo jinésloni,takini,tygři,irbisové,levharti,medvědi pyskatí, různé druhyjelenů, divokýchovcíahlodavců. Žijí zde i různíprimáti, např. vzácnýhulman zlatý(Trachypithecus geei). Bohatá je téžptačífauna zahrnující více než 770 druhů.
Na většině území převládá chladné a suché vysokohorské podnebí, na jihu ale převládá subtropické klima vlhkého monzunového typu.Období dešťůtrvá oddubna(či odkvětna) dozáříažříjna. Průměrně v Bhútánu ročně spadne 1 500 až 3 000mmsrážek. V hlavním městě zeměThimphuje průměrnáteplotavlednu0 °C a úhrn srážek 15 mm, včervencipak 15 °C a 373 mm.
Měnou jebhútánský ngultrum(česky ngultam), který je navázán naindickou rupii. Rupie je vedle ngultrumu také používána jakozákonné platidlo.
Ekonomika země je jedna z nejmenších na světě, ale v posledních letech velmi rychle roste, například v roce2005se HDP narostl o 8 %, v roce2006o 14 % a v roce2007dokonce o 22,4 %. To bylo především v důsledku dokončení stavby hydroelektrárny Tala. V roce 2015 byl odhadovaný HDP v přepočtu naparitu kupní sílyna hlavu 8 253 USD. Do roku 2019 by toto číslo podle odhaduMMFmělo narůst na 12 tisíc USD.
Hlavním odvětvím ekonomiky je výroba elektrické energie v hydroelektrárnách a její prodej do Indie. Zemědělství je neméně důležité, protože poskytuje obživu 55,4 % populace.Celkem rozvinuté jelesnictví. Těží se hlavně týkové dřevo, lak, šelak a vosk. Zatím nepříliš velkou, ale čím dál tím více významnější roli hraje icestovní ruch. Vstup do země je zdarma pouze pro občanyIndieaBangladéše. Bhútán v roce 2011 navštívilo 37 482 turistů.Hranice byly cizincům otevřeny až v roce1974.
Hlavním exportním partnerem Bhútánu je Indie, kam se vyváží 58,6 % celkového exportu. NásledujíHongkong(30,1 %) a Bangladéš (7,3 %). Hranice s Tibetem je uzavřena, takže obchod s Čínou je zanedbatelný. Importní partneři jsou Indie (74,5 %),Japonsko(7,4 %) a Švédsko (3,2 %). Import převyšuje export, takže země má negativníobchodní bilanci.
Orná půda zaujímá pouhých 8 % rozlohy státu, pastviny pak dalších 6 %. Pěstuje se hlavněrýže,pšenice,ječmen,proso,kukuřice,brambory,juta,pohanka,bavlna,luštěninyatabák. Na jihu je rozvinuté sadařství. Kočovníci pasoukoně,ovce,jaky,mulyakozy, dále se chovajíprasataaskot.
Zásadní pro ekonomiku Bhútánu je již zmíněná hydroenergie. Průmysl je ve stádiu vzniku, teprve v 70. letech zde vznikaly první průmyslové závody: textilní, zpracovávající ovoce, vodní elektrárny, cementárny, sirkárny a pily. Dnes se vyrábí hlavněocel,feroslitinyacement. Dlouhou tradici zde mají umělecká řemesla jako tkalcovství, řezbářství, výroba ručních zbraní a kovových předmětů. Poslední dobou se v Bhútánu rozvíjí také technologický sektor, například zelené technologie aelektronické obchodování. V roce 2012 byl otevřen Thimphu TechPark, který podporujestartupy.
Těží sečerné uhlí,vápenec,mramor,sádrovecagrafit.
Politický systém Bhútánu se vyvinul zabsolutní monarchievkonstituční monarchii. V roce 1999 čtvrtý král Bhútánu,Džigme Sengge Wangčhug, vytvořil Radu ministrů (Lhengye Zhungtshog). Hlavou státu jeDuggjalpo(Wylie: 'brug rgyal-po), neboli Dračí král. Pátým Dračím králem je v současnostiDžigme Khesar Namgjal Wangčhug, který vládne od roku 2008.
Značné změny v politickém uspořádání proběhly v roce 2005, kdy čtvrtý králDžigme Sengge Wangčhugneočekávaně oznámil abdikaci ve prospěch svého syna Džigme Khesara Namgjala Wangčhuga, a zároveň oznámil přechod kdemokraciia vypsání vůbec prvních voleb v historii Bhútánu.Jednokomorový parlamentCchogdubyl zrušen a namísto něj byl vytvořendvoukomorovýParlament Bhútánu. Horní komorou jeNárodní radaa dolní komorou jeNárodní shromáždění. Volby do Národní rady se konaly v letech 2007 a 2013, zatímco volby do Národního shromáždění se konaly v letech 2008 a 2013. Voleb do Národního shromáždění v roce 2008 se zúčastnily dvě strany, Lidová demokratická strana a Druk Phuensum Tshogpa, přičemž Druk Phuensum Tshogpa získala 45 z 47 křesel. V roce 2013 naopak zvítězila Lidová demokratická strana, která získala 54,88 % a 32 křesel.
AsDB,BIMSTEC, CP,FAO,G-77,IBRD,ICAO,IDA,IFAD,IFC,IMF,Interpol,IOC,IOM(pozorovatel),ISO(zpravodaj),ITU,NAM,OPCW,SAARC,SACEP,UN,UNCTAD,UNESCO,UNIDO,UPU, WCO,WHO,WIPO,WMO,WToO,WTO(pozorovatel)
Podlesčítání liduv roce 2005 měl Bhútán 634 982 obyvatel, podle odhadu z roku 2012 to bylo 742 737 obyvatel. Hlavními etnickými skupinami jsou Ngalopové, kteří žijí v západním Bhútánu a mluví národním jazykemdzongkha, Šarlopové, kteří žijí ve východním Bhútánu a mluví jazykemcchangla, a Lhocchampové, kteří žijí na jihu Bhútánu a mluvínepálsky. Dále zde žijí různé menší kmeny. Všechny jazyky Bhútánu kromě nepálštiny patří dotibetobarmské jazykové skupiny.
Lhotšampové jsou převážněhinduistéindického a nepálského původu, oproti zbytku populace, která je převážněmongoloidníhopůvodu. Žijí v jižní části země, kde je teplejší klima, a mají jiné zvyky. Jsou proto bhútánskou vládou a majoritní buddhistickou společností diskriminováni. V 80. a 90. letech bylo více než 100 000 Lhotšampů vyhnáno ze země, když je vláda obvinila, že jsou ilegální imigranti a zabavila jim majetek a půdu. Další tisíce jich později emigrovaly z důvodudiskriminace. Mnoho jich dodnes žije v uprchlických táborech ve východním Nepálu, protože jim vláda Bhútánu nedovolila se vrátit, další byli přesídleni OSN, zejména do západních zemí.
Bhútánská kuchyně využívá převážně lokální produkty, jako jsou obilniny, luštěniny, zelenina a maso. Nejčastějšími úpravami pokrmů je vaření a dušení, na jihu země je také rozšířená příprava jídel pečením a smažením.
Bhútán je rozdělen do 20 distriktů:
Bumthang,Čhukha, Čirang, Dagana, Gelegphug, Ha, Lhünce, Mongar, Paro, Pemagacel, Punakha, Samči, Samdup Džongkhar, Šemgang, Tašigang, Thimphu, Tongsa, Wangdi Phodang
V Bhútánské ústavě je zapsáno, že lesy musí zabírat minimálně 60 % půdy. Proto nebylo překvapením vysázení přesně 108 000 stromků jako připomínka narození prince na začátku března 2016.
V roce 2015 se Bhútánci zapsali doGuinnessovy knihy rekordůpoté, co vysadili během jedné hodiny 50 000 stromků.
V Bhútánu se místohrubého domácího produktu, jako hlavního ukazatele vyspělosti, užíváhrubé národní štěstí.
Slovo Bhútán znamená „okraj Tibetu“.
Nevolnictví bylo zrušeno v 50. letech 20. století. Televize a internet byly povoleny až v roce 1999.