Židé ve Spojených státech amerických

Židé ve Spojených státech americkýchtvoří první nebo druhou největšížidovskoukomunitu na světě (v závislosti na statistických metodách a rozdílných datech). Židovská komunita veSpojených státechse skládá především zaškenázských Židů, kteří emigrovali zestředníavýchodní Evropy, a jejich potomků narozených ve Spojených státech. Náleží do ní nicméně i menší množství starších komunitsefardských Židů, jejichž kořeny sahají naPyrenejský poloostrov(Španělsko,Portugalsko) aseverní Afriku,orientální Židé(zBlízkého východu,Kavkazuastřední Asie), stejně jako malé množstvíetiopských,indických,čínských Židůa mnoha dalších.
Židovská komunita ve Spojených státech je ukázkou rozmanitých kulturních tradic a národů, stejně jako ukázkou celého spektradenominací judaismu, počínajeultraortodoxními charedimpo zcela sekulární komunity.
První Židé se na území dnešních Spojených států objevují s nizozemskými osadníky roku 1654, kteří zde založiliNový Amsterdam. Jednalo se o celkem 23 sefardských židovských rodin, využívajících náboženské tolerance vnizozemských koloniích. Do roku 1830 mělCharlestonvJižní Karolíněvíc Židů než kterékoliv jiné město v Severní Americe. Poté tuto pozici převzalNew York, který si ji udržel dodnes. Počátkem 18. století začalo z Evropy migrovat stále více Aškenázů, a to zejména zNěmeckaaPolska. Již v první polovině století (1730) získali majoritní postavení, avšak i nadále zůstává dominantníliturgiíta sefardská.
Integrací do nově vznikající společnosti došlo k ústupu původních jazyků imigrantů (němčina,jidiš,španělština,ladino), které nahradilaangličtina. V kontrastu s touto integrací došlo k posilovánížidovské identity. Zakládaly sesynagogy(první založena v New Yorku roku 1729) a židovské školy (první založena v New Yorku roku 1755).
Ke konci 18. století se ve Spojených státech nacházelo 1 600 Židů. Tento počet se v následujícím století téměř zestonásobil (v letech 1820–1880 se zvýšil ze 2700 na 250 000). Většina z přistěhovalců pocházela z civilizačně vyspělých oblastí (převážně německy mluvících zemí). Začalo poněmčování kultury a započala transformaceortodoxního judaismunareformní. Ideologii reformního hnutí definoval tzv.Pittsburský program(1855).
Rozšiřování území s židovskou populací souvisí s intenzivní imigrací, která začíná ve 40. letech 19. století. Židovské komunity se nově objevily v oblastiVelkých jezer(Chicago,Cincinnati,Cleveland,Detroit,Milwaukee),Kalifornii(San Francisco). Hlavním jádrem však i nadále zůstal severovýchodní pobřežní pás s městyNew York,Filadelfie,BaltimoreaBoston. Zhruba od poloviny 19. století se začal zvyšovat sociální status Židů (dříve několik obchodníků, průmyslníků, lékařů, ale především potulných kupců), kteří se začali zaměřovat na finančnictví a podnikání.
Poatentátuna ruskéhocaraAlexandra II.(1881) začala sériepogromů. Reakcí na ně bylaemigrace, do té doby nebývalého rozměru, kdy 85 % emigrantů mělo za cíl právě Spojené státy. Tento příliv imigrantů zvýchodní Evropyznamenal změnu podílu židovského obyvatelstva na celkové populaci z 0,5 % na 3,4 %. V absolutních číslech znamenala tato migrace mezi lety 1880 až 1914 vzrůst počtu židovského obyvatelstva z 25 012 na 3 300 000. Tito Židé však na rozdíl od imigrantů z první poloviny 19. století pocházeli z chudých poměrů východní Evropy, hovořilijidiša hlásili se kortodoxnímu judaismunebochasidismu. Velmi rozšířen byl mezi nimi politickýradikalismusa sympatie k levicovým ideologiím jako jekomunismusaanarchismus.
Židé v tomto období téměř ovládli oděvní průmysl, kdy se z původních šičů a šiček stali majiteli a již roku 1888 patřilo Židům 234 z celkových 241 oděvních dílen v New Yorku. Když se v roce 1913 stal oděvní průmysl hlavním průmyslovým odvětvím New Yorku, nacházelo se zde 16 552 továren a dílen, zaměstnávající na 312 000 pracovníků, a všechny patřily židovským majitelům. Jejich vlastnosti a především důraz na vzdělání vedl k tomu, že se již téměř po patnácti letech stěhovali do lepších čtvrtí a následující generace se už řadila mezi střední třídu pracující v terciérním sektoru průmyslu. Změna sociálního postavení se odrážela i ve změnách, které nastaly v rámci židovské komunity, kdy ortodoxní synagogy svým počtem předčily reformní.
V tomto období také zesílilyantisemitskétendence, počínající v 90. letech 19. století, (např. zákazem vstupu do vybraných hotelů a klubů, vyloučení z více druhů zaměstnání atp.) vyvrcholily různými diskriminačními opatřeními ve 20. a 30. letech 20. století. Svým rozsahem však nedosáhly rozsahu jako jinde ve světě.
Situace poprvní světové válcese v USA mění. Spojené státy se stávajíizolacionistickouzemí a snahou je zajistit převahubíléhoprotestantskéhoobyvatelstva. Ve 20. letech jsou přijaty tři přistěhovalecké zákony, stanovující roční kvóty pro příjem přistěhovalců. Přijetí těchto zákonů znamenalo tragédii pro Židy z východní Evropy, kteří tak ztratili možnost útočiště. Tyto kroky měly za důsledek vzrůst významubritského mandátu Palestiny, jakožto nového cíleimigraceevropských Židů. V polovině 20. let imigrace do Palestiny převýšila imigraci do USA.
Podruhé světové válcese stává židovská obec v USA nejdůležitějším centrem židovského národa a snaží se pomáhat těm, již přežiliholokaust. V poválečném období je také příznačný růst oblibysionismua zejména pak ve formě finanční pomoci nově vzniknuvšímu státu. PodporaIzraelize strany USA je do dnešní doby značná a to zejména díky silné lobby, která vznikla již zrozením nového židovského státu, který byl americkými Židy vítán.
Poválečné období je pro americké Židy obdobím neobyčejného kulturního, ekonomického a politického rozkvětu. Od 60. let přestává být patrný antisemitismus a úloha Židů prakticky ve všech odvětvích roste. V populačním vývoji dochází ke stagnaci. Výraznější přistěhovalecké vlny jsou v roce 1950 (Kongrespovolil imigraci 400 tisíc Evropanů) a na přelomu 70. a 80. let (imigranti ze zemíSSSR). Řada menších pak přichází po rozpadu Sovětského svazu začátkem 90. let. V absolutních číslech má v současné době židovská komunita ve Spojených státech 5 280 000, což je v poměru na celkové populaci 1,8 %. Rozmístění židovské populace nemá nerovnoměrný charakter jako v počátcích osidlování. Zůstává však prvekurbanizace. V New Yorku žije 30 % amerických Židů (oproti 60 % z roku 1937). Velké množství Židů je také vKalifornii(16 %) či naFloridě(11 %). Větší obce pak najdeme ještě ve státechNew Jersey,Pensylvánie,Massachusetts,Illinois,Maryland. Rodinné příjmy jsou nadále nad celostátním průměrem. S poklesem významu náboženství souvisí i vývoj v poměru jednotlivýchdenominací judaismu.Reformní judaismusse pomalu vyrovnávákonzervativnímua podílortodoxníhoklesl pod 10 %.
Údaje o populaci se liší v závislosti na tom, zda počítáme Židy podlehalachistickýchpravidel či ne. V prvním případě se v roce 2001 vUSAnacházely 4 miliony vyznavačůjudaismu(tj. 1,4 % celkové populace USA).V druhém případě se zde nachází přibližně 7 milionů Židů (tj. 2,5 % populace). Podle údajů Jewish Agency pro rok 2007 je vIzraeli5,4 milionů Židů (40,9 % světového židovstva), zatímco v USA 5,3 milionů (40,2 %).Údaje Jewish Agency pro Izrael však zahrnují i ty, kteří podle halachy Židy nejsou, zatímco odhady pro USA takovéto osoby nezahrnují.
Aktuálnější velkýdemografickýprůzkum, uveřejněný v American Jewish Yearbook 2006, uvádí 6,4 milionu amerických Židů (tj. 2,1 % celkové populace). Toto číslo je mnohem větší, než vyšlo v předcházejícím velkém populačním průzkumu, zorganizovaném v letech 2000–2001, který uváděl 5,2 milionu Židů. Studie Steinhardt Social Reseach Institute naBrandei Universitypředkládá důkaz, který dokazuje, že obě čísla podhodnocují aktuální stav amerického židovstva, které se pohybuje v rozmezí 7–7,4 milionu.
Židé se ve Spojených státech usídlovali hlavně ve velkých městech a v jejich okolí. Aškenázové, kteří jsou v současné době majoritní skupinou amerického židovstva se poprvé usadili na severovýchodě a středozápadě, ale v uplynulých desetiletích je zaznamenáno usazování na jihu a západě. Tytometropolitní oblastijsou v sestupném pořadí oblasti s největší židovskou populací:
Přestože je New York v absolutních číslech druhé největší židovské centrum na světě, po metropolitní oblastiGuš Danv Izraeli,v relativních číslech ho předstihlo Miami, které má v poměru k celkové populaci 9,9 % židovského obyvatelstva oproti 9,3 %, které má New York. Několik dalších měst překračuje 5 % poměr na celkovém obyvatelstvu. Patří mezi ně:Cleveland,BaltimoreaSt. Louis. Hlavními centry jsou již po dlouhou dobu Miami a Los Angeles. Mezi menší, avšak rostoucí města se řadí:Houston,Dallas,Phoenix,Charlottea zejména pakAtlantaaLas Vegas. V mnoha metropolitních oblastech žije většina židovských rodin v příměstských oblastech. Například vDetroitu, je většina židovské populace koncentrovaná v předměstské Oakland County.
Židovští Texasané jsou součástí historieTexasuod dob, kdy první evropští průzkumníci přišli počátkem 16. století.K roku 1990 bylo v Texasu 108 000 vyznavačů judaismu.
Izraelská komunita je v USA méně rozptýlená. Čtyři hlavní izraelské komunity se nacházejí vLos Angeles(přibližně 150 000),New York(162 000),Miami(105 000) aChicago(50 000).
Imigranti zeSovětského svazuzačali přijíždět po přijetí Jackson-Vanikova zákona ze 70. let a jsou hojně koncentrováni ve městechNew York,Houston,Dallas,San Francisco,Baltimore,Los Angelesa v mnoha dalších, ačkoliv ruské Židy lze naleznout po celých Spojených státech i v malých židovských komunitách.
Íránští Židé začali do Spojených států ve velkém přijíždět koncem 70. let předIslámskou revolucía většina z nich se usadila vLos Angelesa vGreat NecknaLong Islandu. Většina Bukharských Židů přijela po rozpadu SSSR do New Yorku, Atlanty, Arizony, atd.
Podle National Jewish Population Surveymá 4,3 milionu amerických Židů nějaký druh silného propojení s židovskou komunitou, ať už náboženský nebo kulturní.
Významným a kontroverzním problémem americké židovské komunity jeasimilace,zejména pak jev, vyskytující se stále častěji a tosmíšená manželství. Během let 1950 až 2000 vzrostla míra smíšených manželství z 6 % na 40–50 %.Přispění k rozšiřující asimilaci je přisuzováno těm samým sociálním a kulturním vlastnostem Spojených států, které vytvořily vhodné podmínky pro neobyčejný ekonomický, politický a společenský úspěch a vzestup americké židovské komunity.Zatímco někteří Židé nejsou protismíšeným manželstvím, mnoho členů židovské komunity začíná být znepokojeno tímto jevem a domnívá se, že větší míra smíšených manželství by mohla znamenat konečné vymizení a asimilaci americké židovské komunity.
Během let 1950 až 2000 vzrostla míra smíšených manželství z 6 % na 40–50 %.Pouze 33 % párů, které uzavřely smíšené manželství navíc vychovává své děti podle judaismu. Tento jev, v kombinaci s poměrně nízkou mírouporodnostiv židovské komunitě, vede k 5% poklesu židovské populace v USA v 90. letech. Kromě toho je židovská populace vůči celkové americké populaci průměrně nepatrně starší.
Navzdory tomu, že pouhých 33 % párů smíšených manželství vychovává své děti podle judaismu, je běžnější, že tak činí v oblastech s větší mírou židovské populace, jako např. v oblastech městNew York,Boston,Los Angeles,Filadelfie,Detroit,Baltimore-Washington,Chicago, aCleveland, které mají největší poměr židovské obyvatelstva. Jedna studie dokládá, že v oblasti Bostonu je 60 % dětí ze smíšených manželství vychováváno jako Židé, což vyvolává dojem, že smíšená manželství přispívají na růstu počtu Židů.Stejně tak některé děti ze smíšených manželství znovuobjeví a přijmou své židovské kořeny, když se ožení (vdají) a mají děti.
V kontrastu s pokračujícími tendencemi asimilace, zaznamenaly některé komunity amerického židovstva (především ortodoxní) vzrůst porodnosti a úbytek smíšených sňatků a zároveň celkový růst komunity. Poměr ortodoxních Židů v USA vzrostl od roku 1971 z 11 % na 21 % k roku 2000, zatímco celkový počet Židů se snižuje.
V roce 2000 bylo mezi americkými Židy 360 000 ultraortodoxních charedim Židů (7,2 % z celkového počtu). Pro rok 2006 je odhadováno číslo 468 000 (tj. 9,4 %).
Zhruba polovina americké židovské populace se považuje za zbožnou. Z této populace zhruba 2 831 000 zbožných Židů jsou 92 %bílí Američané, 5 %Hispánci(především argentinští Aškenázové), 1 %asijští Američané(převážně Bucharští Židé a Íránci), 1 %Afroameričanéa 1 % ostatní (mulati, atd.).
Judaismusje ve Spojených státech velice rozmanitý a lze zde nalézt několik jeho proudů. Z celkového počtu židovské populace se 4,3 miliony označily jako „silně zapojené“ do židovského života ať už denními modlitbami či zapalovánímchanukovýchsvící. V USA převládáreformní judaismusse 38 %, následovanýkonzervativníms 33 %,ortodoxníms 22 %,rekonstruktivním2 % a 5 % náleží dalšímdenominacím. Více Židů je zbožných na severovýchodě a středozápadě, oproti jihu a západu USA.
Jak již bylo řečeno, Židé vždy kladli velký důraz navzdělání, díky němuž nastal jejich společenský vzestup. Ze všech imigrantských skupin to byli právě Židé, kteří upřednostňovali vzdělání nejvíce. V současnosti lze po celé zemi nalézt celou řadu židovských škol (první založena v New Yorku roku 1755) aješiv. Jednotlivé kongregace dále nabízejí studium židovské kultury ahebrejštinyjako doplňující studium. Většina židovských studentů školního věku však studuje na státních školách.
Do 50. let na řaděuniverzit(včetněHarvardu) pro židovské studenty platily kvóty (numerus clausus), které omezovaly přístup Židů ke vzdělání. Pro profesory nebyla situace lepší. Před rokem 1945 bylo pouze několika málo židovským profesorům povoleno vyučovat na elitních univerzitách.
Dnes už nejsou američtí Židé vystaveni diskriminaci jako tomu bylo dříve. K roku 1986 byla třetina prezidentů vysokoškolských klubů na Harvardu Židé. Podle průzkumů pak tvoří židovské studentstvo plnou pětinu všech studentů nejprominentnějších univerzit:
Americká mainstreamová kultura v minulosti přijala mnoho prvků aškenázské židovské kuchyně. Mezi tyto adoptovaná jídla a pokrmy patří napříkladbagel,lox(uzený losos) čipastrami. Tato jídla byla přijata newyorskou kulturou a následně se šířila po celých Spojených státech.
Téměř všichni američtí Židé jsou dnes rodilými anglickými mluvčími. Množství dalších jazyků se používá v některých židovských komunitách. Mnoho americkýchchasidůzačíná mluvit jidiš.Jidišbyl v minulosti hlavním jazykem židovských emigrantů zestředníavýchodní Evropy. Tento jazyk ovlivnil americkouangličtinunatolik, že z něj převzala množství slov, mezi něž patří například: chutzpah („drzost“, „kuráž“), nosh („bašta“), schlep („pokazit“), schmuck („pitomec“, doslova „penis“).
Íránská židovská komunita ve Spojených státech, která je nejpočetnější vLos AngelesaBeverly HillsvKalifornii, hovoří doma a vsynagozepřevážněpersky. Na perštinu nezapomínají a vydávají i vlastní noviny v perštině. Íránští Židé se usídlují také ve východních částech New Yorku, jako je Kew Gardens a Great Neck na ostrověLong Island.
Mnoho imigrantů zRuskaaUkrajinymá za svůj hlavní jazykruštinua mnohé komunity ji využívají ve veřejném životu a obchodu, jako například v Brighton Beach v New Yorku.
Američtí buchárští Židé hovoříbukhorsky(dialektemperštiny) a rusky. Publikují své vlastní noviny – Bukharian Times – a mnoho jich žije v newyorské čtvrti Queens. Mnoho buchárců žije v Arizoně, Miami, Floridě a v oblastech jižní Kalifornie jako třeba vSan Diegu.
Hebrejštinaje jazyk většiny židovské náboženské literatury, jako jeTanachaSidur. Moderní hebrejština je zároveň oficiálním jazykem státuIzrael, což mnohé povzbuzuje, aby si ji vybrali jako svůj druhý jazyk.
Někteří Židé v Miami a Los Angeles jsou imigranti ze zemíLatinské Ameriky. Mnoho z těchto potomků především sefardských, ale i aškenázských Židů, mluvíšpanělsky. Španělsky také hovoří imigranti ze Španělska a jejich potomci. V Miami existuje množství synagog, v nichž jsou bohoslužby ve španělštině. Mnoho Židů původem zBrazílieneboPortugalskahovoří domaportugalsky. V jedné z miamských synagog jsou bohoslužby vkreolštině.
V hrstce starších evropských židovských imigrantských komunit se hovoří jazykemladino.
Jakkoliv američtí Židé přispěli americké kultuře a americkému umění jako celku, jejich postavení vliteratuřeje do značné míře specifické. V jejich dílech je zkoumána zkušenost bytí Židem, zejména pak Židem v Americe a konflikt sekulární společnosti a židovské historie. Do skupiny takovýchto autorů patříPhilip Roth,Saul Bellow,Chaim Potok,Leon Uris,Herman Wouk,Cynthia OzickaBernard Malamud. Mladší autoři (např.Paul Auster,Lisa Crystal Carver,Allegra Goodman,Gary Shteyngart,Michael ChabonaJonathan Safran Foer) kromě těchto témat navíc zkoumajíholokaust.
Mnoho jednotlivců má velký podíl na obohacení americké populární scény. Mnoho herců a umělců je židovského původu. Počínaje první kovbojovou hvězdouBroncho Billy Andersonem, po klasické hollywoodské filmové hvězdy jako jsouLauren Bacallová,Kirk Douglas,Tony Curtis, a pokračující přes současné známé herce a herečky jako jsou napříkladSarah Michelle Gellar,Winona Ryder,Alicia Silverstoneová,Natalie Portmanová,Sarah Jessica Parker,Kate Hudson,Scarlett Johanssonová,Zac Efron,Evan Rachel Woodová,Adrien Brody,Lisa Kudrow,Ben Stiller,Adam Sandler,Jerry Seinfeld,Larry David,Bahar Soomekh,Sara Paxtonová,Jake GyllenhaalaMaggie Gyllenhaal. Mnoho hollywoodských filmových magnátů je židovského původu jako napříkladSamuel Goldwyn,Louis B. Mayer,William Fox,Jesse L. Lasky,Carl Laemmle,Marcus Loew,Adolph Zukor, a také bratři Warnerovi (Warner Bros.). Tradiční židovskou doménou je také americká komedie, v níž lze nalézt herce včetněbratří Marxových, dále pakMilton Berle,Bea Arthur,Mel Brooks,Woody Allen,Joan RiversováaGilda Radner. Mezi židovské spisovatelé patří napříkladJ.D. Salinger,Joseph Heller,E.L. Doctorow,Lillian Hellmanová,Allen Ginsberg,Isaac AsimovaHarlan Ellison.
Do senátu bylo od roku 1845 zvoleno 29 Židů včetně následujících současných senátorů:Chuck Schumer(D-NY),Frank Lautenberg(D-NJ),Arlen Specter(R-PA),Norm Coleman(R-MN), Russ Feingold a Herb Kohl (both D-WI),Barbara BoxeraDianne Feinstein(obě D-CA), Carl Levin (D-MI), Ron Wyden (D-OR), aJoe Lieberman(Nezávislý-CT). V roce 2007 počet židovských senátorů vzrostl po doplnění senátorů: Bernie Sanders (I-VT) a Ben Cardin (D-MD), na 13. 7 Židů bylo jmenováno do Vrchního soudu.
Šestnácti americkým židům byla udělena Medaile cti. Judah P. Benjamin byl členemkonfederačníhokabinetu.
Běhemprojektu Manhattan, americké snahy běhemdruhé světové válkyvyvinoutatomovou bombu, spolupracovalo mnoho amerických židovských fyziků, včetně mnoha Evropanů, kteří prchli z Evropy v obavě z hitlerovského Německa. Patřili mezi ně:J. Robert Oppenheimer,Richard Feynman,Wolfgang Pauli,Leó Szilárd,Albert Einstein,John von Neumann,Isidor I. Rabi,Edward Teller,Eugene Paul Wigner,Otto Frisch,Samuel Goudsmit,Jerome Karle,Stanisław Ulam,Robert Serber,Louis Slotin,Walter Zinn,Robert Marshak,Felix Bloch,Emilio Gino Segrè,James Franck,Joseph Joffe,Eugene Rabinowitch,Hy Goldsmith,Samuel Cohen,Victor F. WeisskopfaDavid Bohm.
Aškenázští Židé znamenali velký přínosvědě,ekonomiia dalším humanitním oborům. Z celkového počtuNobelových cenudělených Američanům jich 37 % náleží americkým Židům a z celkového počtu udělených prestižních oceněníJohn Bates Clark Medal(americká obdoba Nobelovy ceny pro ekonomii) jich náleží americkým Židům 71 %.
Kupní síla amerického židovstva byla v roce 2005 odhadována na 375 miliard USD (3 % americké ekonomiky). Židé ze Spojených států se daleko více než Židé z jiných zemí uplatňují v oblasti financí a médií.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuAmerican Jewsna anglické Wikipedii.