Kapverdská kreolština

Kapverdská kreolštinajejazyk, který se používá naKapverdských ostrovech. Je to kreolský jazyk, jehož základem jeportugalština.
Správný název tohoto jazyka jekapverdská kreolština, nebo také jen jednodušekreolština. Název "kapverdská" (portugalskycabo-verdiano, v kapverdské kreolštiněcabuverdiánu) nebo "kapverdský jazyk" (língua cabo-verdianav portugalštině,língua cabuverdiánuv Sotaventské kreolštině alíngua cábverdiánv Barlaventské kreolštině) byl navržen, aby byl uznán, jakmile bude jazyk standardizovaný.
Kapverdská kreolština má důležitý význam pro studium kreolštiny, protože je to nejstarší (stále užívaná) kreolština, kreolština s portugalským základem, s největším množstvím rodilých mluvčích, nejstudovanější kreolština s portugalským základem a má být jako jedna z mála kreolštin uznána jakooficiální jazyk.
Navzdory malé velikosti Kapverd si každý ostrov vytvořil svůj vlastní způsob mluvení kreolštinou. Každý z těchto devíti způsobů je odlišnýmdialektem, ale učenci na Kapverdách je obvykle nazývají "varianty". Tyto varianty mohou být rozděleny do dvou sekcí: na jihu to jsou kreolštiny Sotavento, které zahrnují varianty Brava, Fogo, Santiago a Maio a na severu to jsou kreolštiny Barlavento, které zahrnují varianty Boa Vista, Sal, São Nicolau, São Vicente a Santo Antão.
Kapverdský ústav pro jazyk pokládá kreolštinu za jeden jazyk, nikoli za devět různých jazyků.
Zlingvistickéhopohledu jsou nejdůležitějšími variantami Fogo, Santiago, São Nicolau a Santo Antão a jakékoli hlubší studium kreolštiny by mělo zahrnout alespoň tyto čtyři. Tyto čtyři ostrovy jsou ty jediné, kam přišli otroci přímo zafrickéhokontinentu, mají nejkonzervativnější jazykové vlastnosti a jsou od sebe nejrozdílnější.
Zespolečenskéhohlediska jsou nejdůležitějšími variantami Santiago a São Vicente a jakékoli lehké studium kreolštiny by mělo zahrnout alespoň tyto dvě varianty. Jedná se o varianty dvou větších měst (Praia a Mindelo), jež jsou nejvíce používané.
Tyto varianty mají významnou literaturu:
Historii Kapverdské kreolštiny je těžké sledovat díky nedostatku psané dokumentace a jejímu ignorování během portugalské správy Kapverd.
V současnosti existují tři teorie o formování kreolštiny. Monogenetická teorie tvrdí, že kreolština byla utvořenaPortugalcizjednodušením portugalštiny, aby byla přístupnější africkýmotrokům. Toto je pohled autorů jako jsou Prudent, Waldman, Chaudesenson a Lopes da Silva. Autoři jako Adam a Quint zastávajíteorii, podle níž byla kreolština vytvořena africkými otroky používánímgramatikyzápadoafrických jazyků a nahrazováním afrického slovníku slovníkem portugalským. Lingvisté jako Chomsky a Bickerton naopak zastávají názor, že kreolština byla utvořena spontánně, ne otroky z kontinentální Afriky, ale populací narozenou na ostrovech používáním gramatiky, s níž se všechny lidské bytosti narodily. To by vysvětlovalo, proč mají kreolštiny vzdálené od sebe několik kilometrů podobné gramatické struktury, i když mají různé slovní základy.
Podle A.Carreiry, byla kapverdská kreolština utvořena z portugalského nářečí na ostrově Santiago během15. století. Toto nářečí se pak dostalo na západní pobřeží Afriky díky tzv.lançados, osadníkům portugalského původu. Odtud se toto nářečí rozdělilo na dvě základní kreolštiny – kapverdskou kreolštinu a kreolštinu zGuiney-Bissau.
Rozšíření Kapverdské kreolštiny na ostrovech proběhlo ve třech fázích:
I přesto, že je kreolština mateřským jazykem téměř celé populace Kapverd, je portugalština stále oficiálním jazykem, který se používá v každodenním životě (ve škole, v administrativě, při oficiálním jednání, ve styku se zahraničím atd.).
Podívejme se na tento text:
Varianta Santiago:Quêl mudjêr cú quêm m’ encôntra ónti stába priocupáda púrqui êl sqêci dí sês minínus nâ scóla, í cándu êl bâi procurâ-’s êl câ olhâ-’s. Alguêm lembrâ-’l quí sês minínus sâ tâ pricisába dí material pâ úm pesquisa, entõ êl bâi encontrâ-’s nâ biblioteca tâ procúra úqui ês cría. Pâ gradêci â túdu quêm djudâ-’l, êl cumêça tâ fála, tâ flâ cômu êl stába contênti di fúndu di curaçãu.
Varianta São Vicente:Quêl m’djêr c’ quêm m’ encontrá ônt’ táva priocupáda púrq’ êl sq’cê d’ sês m’nín’s nâ scóla, í cónd’ êl bái procurá-’s êl câ olhá-’s. Alguêm lembrá-’l qu’ sês m’nín’s táva tâ pr’cisá d’ material pâ úm pesquisa, entõ êl bâi encontrá-’s nâ biblioteca tâ procurá úq’ ês cría. Pâ gradecê â túd’ quêm j’dá-’l, êl c’meçá tâ fála, tâ dzê côm’ êl táva contênt’ d’ fúnd’ d’ curaçãu.
Překlad do portugalštiny:Aquela mulher com quem eu encontrei-me ontem estava preocupada porque ela esqueceu-se das suas crianças na escola, e quando ela foi procurá-las ela não as viu. Alguém lembrou-lhe que as suas crianças estavam a precisar de material para uma pesquisa, então ela foi encontrá-las na biblioteca a procurar o que elas queriam. Para agradecer a todos os que ajudaram-na, ela começou a falar, dizendo como ela estava contente do fundo do coração.
Překlad do češtiny:Ta žena, se kterou jsem se setkal včera, měla starosti, protože zapomněla své děti ve škole, a když je šla hledat, neviděla je. Někdo jí připomněl, že její děti potřebovaly nějaký materiál pro průzkum, a tak je našla v knihovně, jak hledají to, co potřebují. Aby poděkovala všem, co jí pomáhali, začala mluvit o tom, jak byla ráda z celého svého srdce.
Zde vidíme vliv portugalštiny v kreolštině:
Stejný text ale “opravený”:
Varianta Santiago:Quêl mudjêr quí m’ encôntra cú êl ónti stába fadigáda pamódi êl sqêci sês minínu nâ scóla, í cándu quí êl bâi spiâ-’s êl câ odjâ-’s. Alguêm lembrâ-’l ’ma sês minínu sâ tâ mestêba «material» pâ úm «pesquisa», entõ êl bâi atchâ-’s nâ «biblioteca» tâ spía cusê quí ês cría. Pâ gradêci pâ túdu quêm quí djudâ-’l, êl cumêça tâ pâpia, tâ flâ módi quí êl stába contênti di fúndu di coraçõ.
Varianta São Vicente:Quêl m’djêr qu’ m’ encontrá má’ êl ônt’ táva fadigáda pamód’ êl sq’cê sês m’nín’ nâ scóla, í cónd’ êl bái spiá-’s êl câ oiá-’s. Alguêm lembrá-’l ’mâ sês m’nín’ táva tâ mestê «material» pâ úm «pesquisa», entõ êl bâi otchá-’s nâ «biblioteca» tâ spiá c’sê qu’ ês cría. Pâ gradecê pâ túd’ quêm qu’ j’dá-’l, êl c’meçá tâ fála, tâ dzê qu’ manêra qu’ êl táva contênt’ d’ fúnd’ d’ coraçõ.
I přesto, že kreolština není zatím oficiálním jazykem, existuje vládní směrnice dávající podmínky k tomu, aby se kreolština stala oficiálním jazykem. Kreolština zatím není oficiálním jazykem hlavně proto, že jazyk není ještě standardizován, a to z několika důvodů:
To jsou důvody, proč každý uživatel při mluvení nebo psaní používá svůj vlastní dialekt.
Pro překonání těchto problémů existuje návrh zavedení dvou standardů: Severní (Barlavento) standard, vycházející z varianty São Vicente a jižní (Sotavento) standard, vycházející z varianty Santiago.
Slovník kapverdské kreolštiny vychází především z portugalštiny - 90 - 95 % slov. Zbývající procenta vycházejí z několika jazyků západní Afriky (Mandingo,Wolof,Fulani,Temne,Balant,Mandjak, atd.), a slovníku dalších jazyků (Angličtina,Francouzština,Latina), ten je ale zanedbatelný.
Webová stránkaEtimologiasnawww.priberam.ptnám ukazuje různý původ kreolských slov.
Kapverdský kreolský fonologický systém vychází především z portugalštiny 15. - 17. století. Kreolština si ponechala souhlásky s /dʒ/ a /tʃ/ psané “j” (na začátku slov) a “ch”, ze staré portugalštiny, které se v dnešní portugalštině již nepoužívají. Naopak foném /ʎ/ (psaný “lh” v portugalštině) se vyvinul do /dʒ/ a samohlásky prodělaly několik fonetických změn.
I když přes 90 % slov kapverdské kreolštiny pochází z portugalštiny, gramatika je velmi odlišná, a tím je pro netrénovaného Portugalce velmi těžká - i pro pochopení jednoduché konverzace. Na druhé straně je zde velká podobnost s ostatními kreolskými jazyky (s portugalským základem i bez).
Struktura věty
Základní struktura věty v kreolštině je: podmět - sloveso - předmět. Například:
Pokud jsou ve větě dva předměty, vedlejší předmět se dává jako první a po něm následuje přímý předmět a věta vypadá takto: podmět - sloveso - nepřímý předmět - přímý předmět. Například:
Zvláštností kapverdské kreolštiny je možnost dvojité negace (stejně jako v češtině). Například:Náda m’ câ atchâ.- “Nic jsem nenašel.”, a někdy i trojitá negace. Například:Núnca ninguêm câ tâ bába lâ.liter. “Nikdy tam nikdo nešel.”, v portugalštině se nepoužívá.