Bogota

Bogota,v origináleBogotá, oficiálněBogotá, Distrito Capital, zkráceněBogotá, D. C., jehlavnía největší městoKolumbie, správní střediskodepartmentuCundinamarca. Je politickým,hospodářským, administrativním a průmyslovým centrem země. Mápřibližně 8,03 milionuobyvatel a je tak 5. nejlidnatějším městemAmeriky. Město se nachází v pohoříAnd(rozkládají se a tvoří východní hranici města) ve výšce zhruba 2600 m n. m., což z něj dělá poLa PazaQuitutřetí nejvýše položené hlavní město světa. V 90. letech bylo známo vysokou mírou zločinnosti, avšak díky investicím do bezpečnosti se situace zlepšila. Centrum tvoří jak historické budovy, tak moderní kancelářské mrakodrapy a významné mnohaproudové silnice sestakádami.
Bogota byla založena jako hlavní městoKrálovství Nové Granady6. srpna 1538 španělskýmconquistadoremGonzalem Jiménezem de Quesadapoté, co dobyl civilizaciMuisků. Tento kmen původně obýval oblast současných departmentůBoyacáaSantandera byl typický svojí mírumilovností. Mluvili jazykemčibča.Název „Bogotá“ vznikl zřejmě z nepřesné španělské výslovnosti jména blízké muisské vesniceBacatá. Význam tohoto slova není jistý: dle jedné teorie znamená v čibče „obdělávání půdy“,podle druhé zase „paní And“.Také mohlo jít o jménokasika, který zde vládl před příjezdem Španělů.Když se pak z osady roku 1540 oficiálně stalo město, získalo názevSantafé(„svatá víra“).
Santafé se stalo sídlemaudiencieKrálovství Nové Granadya také nástupnickéhoMístokrálovství Nové Granady, které pokrývalo území dnešníhoEkvádoru,Kolumbie,Panamy,Venezuelya částPeru,GuyanyaBrazílie. Pobitvě u Boyacáv roce 1819 se Santafé stalo hlavním městem nově vytvořené a nezávisléVelké Kolumbie.Simón Bolívartehdy změnil jméno zpět na Bogota jako způsob uctění památky zaniklé civilizace Muisků.
V Bogotě sídlí prezident, kolumbijský kongres, nejvyšší soud i ústavní soud. Současně se jedná i o centrum kolumbijského obchodu s velkýmobratemaHDP, který tvoří čtvrtinu hodnoty pro celou zemi. Asi dvanáct kilometrů vzdálené letiště Eldorado, pojmenované po bájnémměstěs velkými zásobami zlata, je hodnocené jako jedno z nejlepších letišť vJižní Americe.V Bogotě se nachází několik vysokých škol, výzkumných center a je zde též dobré kulturní vyžití (napříkladNárodní muzeum Kolumbie). Ve městě sídlí tři prvoligové fotbalové klubya každoročně se zde koná řada festivalů, například Ibero-American Theater Festival of Bogotá, jeden z největších divadelních festivalů na světě, nebo Rock al Parque a Bogotá Film Festival.
Mezi jednotlivými částmi panují velké rozdíly, hlavně mezi severní a jižní částí města. Jižní část je spíše chudá, zatímco sever je vyhrazený pro občany s vysokými příjmy. Pro střední třídu je typický střed a západ Bogoty.
Nejstarší známky lidského osídlení v departmentu Cundinamarca byly nalezeny na území současných měst Pubenza a Tocaima.Jednalo se o zbytky nástrojů, jejichž stáří bylo pomocíradiokarbonové metody datováníodhadnuto na 16 000 let, tedy do jedné zdob ledových. Po jejím skončení se zřejmě oblast Bogoty začala hustě zalesňovat a jedinými obyvateli se stala divoká zvířata, mezi nimiž možná byli, krom králíků ajelenů, imastodonti. Hojný výskyt zvěře pravděpodobně přilákal kmeny obývající okolí řekyMagdaleny, které se zde usadily.
Okolo roku 1450 vznikla civilizace Muisků, která zabírala necelých 50 000 km. V roce 1537 ji obývalo asi 1,2 milionů domorodců. Tehdy Andy překročilconquistadorGonzalo Jimenéz de Quesada, který vyplul zeSanta Martys několika sty muži a kterého zaujaly ho pověsti o kmeni obchodujícím sesmaragdya solí.Za cenu velkých ztrát civilizaci dobyla 6. srpna 1538 proběhla slavnostní ceremonie, během které byla oficiálně založena Bogota. De Quesada pak společně sNikolausem FedermannemaSebastiánem de Belalcázaremvytvořili základní infrastrukturu a osídlení pojmenovaliSeñora de la Esperanza.Toto označení se udrželo jen krátce, než je nahradilo označeníSantaféneboSantafé de Bogotá, pro odlišení od míst stejného jména. Status města získalo od císařeKarla V. Habsburskéhoo dva roky později – 27. července 1540.Roku 1548 mu císař udělil i erb, na kterém je vyobrazen černý orel svírající v obou pařátechgranátová jablkana zlatém poli. Zároveň také bylo správním centrem Království Nové Granady a pozdějiMístokrálovství Nové Granady.
Hlavními centry města byla náměstí Plaza Mayor, kde se nacházel trh, a Plaza de las Yerbas, okolo kterého byly postaveny první kostely,V roce 1783 sem byla vypravena vědecká výprava pod vedenímJosé Mutise, která se věnovala studii zdejšíflóry. Podporoval ji především tehdejší místodržící Antonio Caballero y Góngora.Bogotu na začátku devatenáctého století navštívil i německý přírodovědecAlexander von Humboldt.
Santafé se stalo centrem protišpanělských povstání. Svůj podíl na tom měl i fakt, že zde žila většina výrazných postav této revoluce, napříkladPolicarpa SalavarrietaneboAntonio Nariño. Vyvrcholením bylabitva u Boyacá(1819), ve kteréSimón Bolívarporazil španělské oddíly a následovalo vytvořeníVelké Kolumbie, jejímž hlavním městem se stalo právě Santafé. A zůstalo jím až do roku 1830, kdy se stát rozpadl a vznikly samostatné státyEkvádor,Venezuela, Kolumbie (a později iPanama). Bolívar také město přejmenoval naBogotu, podle muisské vesnice nacházející se nedaleko místa, kde Španělé roku 1538 založili osadu. Následnou historii Kolumbie vyplňují především občanské války, z nichž nejvýznamnější bylatisícidenní válka(1899–1902), ve které se liberálové ohradili proti narůstajícímu vlivu církve a omezenívolebního právaa pokusili se svrhnout dosavadní konzervativní vládu.
V roce 1876 městská rada kompletně změnila tradiční označení ulic a číslování domů na po sobě jdoucí čísla, což se udrželo až do současnosti.V roce 1889 byla otevřena první železnice, načež následoval rychlý rozvoj železniční dopravy a na konci 19. století měla Kolumbie více než 200 km železnic.Roku 1884 začaly v Bogotě fungovat i tramvaje tažené mulami. Jak železnice, tak tramvajová doprava, měly důležitou roli v rozvoji města.Naopak ztrátou pro město byl především požár archivu 20. května 1900, při kterém bylo zničeno množství historických listin.
Dalším milníkem bylo otevření prvního kolumbijského letiště, zároveň prvního letiště v celé Latinské Americe ve 20. letech 20. století. S výstavbou elektrárny navíc začala být do města bez přestání přiváděna elektrická energie. Ve třicátých letech výstavba aktivně pokračovala, především v rámci oslav výročí založení města. Vznikla nová univerzitní část, národní park, stadion Nemesio Camacho El Campín…Po úspěšném atentátu na prezidentaJorgeho Eliécera Gaitánav centru Bogoty vypukla řada nepokojů, které zpomalily rozvoj města a navíc způsobily hromadné stěhování bohatých rodin do okrajových částí města.Další budování pokračovalo v padesátých letech běhemvojenské diktaturygenerálaGustava Rojasa Pinilly, jednalo se o samotné letiště El Dorado nebo dálnici v severní části Bogoty.
V roce 1960 začala další občanská válka, která měla vliv i na hlavní město Kolumbie. Došlo k útoku na velvyslanectvíDominikánské republiky(1980), krádeži zbraní z vojenské základny na severu města (1978), obsazení budovy nejvyššího soudu (1985), do kterého mohl být potenciálně zapojený iPablo Escobar, a útok na klub El Nogal (2003). Rozbroje mezipartyzánya armádou skončily na přelomu roku 2016 a 2017.
Bogota se nachází v jihovýchodní části Bogotské savany v průměrné nadmořské výšce 2640 metrů.Leží na úpatí horyMonserrate, která je turisticky oblíbeným místem díky výhledu na město a zdejší svatyni. Městem protékají čtyři řeky:Juan Amarillo,Salittre,FuchaaTunjuelito.
V Bogotě jeoceánické podnebí(Cfb) hraničící spodnebím středozemním(Csb).Nejvyšší zaznamenaná teplota byla 30 °C a nejnižší −7.1 °C. Oba rekordy padly v okolí Guaymaralského letiště.
K roce 2018 byla Bogota se svým počtem obyvatelpřibližně 8,03 milionunejlidnatějším městem Kolumbie. Představuje okolo 15 % populace celého státu.Daleko za ní se nacházíMedellíns2 529 403aCalis2 471 474obyvateli. Přitom ve venkovské oblasti žije pouze necelých 16 000 obyvatel. V roce 2005 byla zdejší míranegramotnostiosob nad pět let pouze 3,4 %, což dělá z Bogoty oblast s nejnižší negramotností v celé zemi.V tom samém roce mělo přístup k elektrické energii 99,4 % domácností.
V roce 2005 měla Bogota podle kolumbijského statistického úřadu (DANE) 6 778 691 obyvatel a hustotu obyvatelstva přibližně 4 146 obyvatel na kilometr čtvereční. Nicméně údaje o hustotě obyvatel se liší: jiná studie uvádí průměrnou hustotu v městské oblasti 16 779,5 obyvatel na kilometr čtvereční. Nejvyšších čísel mají podle této statistiky dosahovat městské části Ciudad Bolívar, Bosa, Usme a Suba s 45 000 obyvateli na kilometr čtvereční. To výrazně snižuje kvalitu života jednotlivců a přináší problémy s životním prostředím.K takovému stavu přispěla hlavně občanská válka, která v Kolumbii probíhala padesát dva let a vyháněla lidi z venkovských oblastí do velkých měst, která jim měly poskytovat bezpečí. Konflikt oficiálně ukončila mírová smlouva na přelomu let 2016 a 2017.
Bogota je město s množstvím turisticky atraktivních míst, například několika desítkami muzeí, knihoven a galerií. Častým cílem turistů je historické centrum La Candelaria, ve kterém se zachovaly budovy z doby kolonizace. Nedaleko se nachází moderní část města s kancelářskými mrakodrapy.Světový význam má Biblioteca Luis Ángel Arango, knihovna, která se rozkládá na 45 000 metrech čtverečních a ročně ji navštíví až čtrnáct milionů uživatelů,a Národní knihovna Kolumbie. Samotné město Bogota získalo roku 2007 odUNESCOtitulWorld Book Capital. Zdejší Generální národní archiv je se sbírkou asi šedesáti milionů dokumentů jedním z největších archivů Latinské Ameriky.
Pohled na panorama Bogoty je možný ze dvou míst, dvou nejvyšších bodů města. První je na hoře Guadalupe se svatyní a sochouPanny Marie Guadalupské.Druhé je na hoře Monserrate, na východě Bogoty, kde stojí také svatyně a kam vede přibližně tříkilometrová turistická stezka a dvě lanovky.
Pro Bogotu je typická především polévka ajiaco, zeleninová směs cocido nebo pokrmtamales.
Jedno z nejznámější míst v Bogotě je Museo del Oro (Muzeum zlata) se sbírku 20 000 zlatých předmětů uříděných podle historického období, ze kterého pocházejí.Všechny byly vytvořeny původním obyvatelstvem ještě před příchodem Španělů.Dalším známým místem je Museo Nacional de Colombia (Národní muzeum) se sbírkami nazvanýmiArcheologie,Etnografie,Výtvarné uměníaHistorie.
V Bogotě se nachází rozlehlábotanická zahradaJardín botánico de Bogotá, která je zaměřena na flóruKordillera vysokohorských oblastípáramo. Zároveň je centrem zdejšího botanického výzkumu.Největším a nejdůležitějším parkem je Simón Bolivar Parque, který slouží i k pořádání koncertů a jako sportoviště.Nachází se v centru města a zdejší akce pojmou až 130 000 lidí; v roce 2011 zde vystupovala napříkladBritney Spearsa o tři roky pozdějiMetallica.
Před rokem 1538 bylo na území Bogoty uctíváno božstvo Muisků s nejvyšším bohem Chiminigagua. Byla jim zasvěcena například jezeraGuatavita,SiechaaTota. Několik let po příjezdu Španělů, 22. března 1564, byla založenaarcidiecéze bogotská. Zdejší arcibiskup má sídlo v katedrále nanáměstí Simóna Bolívara– Catedral Primada de Colombia (též Catedral Basílica Metropolitana y Primada de Bogotá). Katedrála je považována za jednu z nejkrásnějších v Americe. Tvoří ji pět lodí, vnitřní prostory vneoklasicistnímstylu jsou bohatě zdobené obrazy a sochami. Budovy arcidiecéze jsou na severu města, v bohatší čtvrti.Za nejstarší dochovaný kostel ve městě je považován Iglesia de San Francisco zasvěcenýFrantiškovi z Assisi.
Ačkoli v Bogotě žije množstvímuslimůstředovýchodního,afrického,středoasijského,libanonskéhonebosyrskéhopůvodu, není tu žádnámuslimskáčtvrť a na celé město připadají pouze třimešity.Podobně je tomu sesynagogami, které jsou v sedmimilionovém městě čtyři.
Ve městě sídlí prvoligové fotbalové klubyMillonarios,Independiente Santa FeaClub Deportivo La Equidad.
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůBogotána anglické Wikipedii aBogotána španělské Wikipedii.