Máslovník africký

Máslovník africký(Vitellaria paradoxa, dříveButyrospermum parkii), také zvaný stromkariténeboshea, je opadavý strom z čeledizapotovitéa jediný zástupce roduVitellaria. Roste v pásmu savan západní a střední Afriky. Plody obsahují olejnatá semena, z nichž se extrahuje takzvanébambucké másloneboli máslo karité, které se používá jako potravina a pro výrobu kosmetiky.
Máslovník je opadavýstromdorůstající výšky 8 až 15, výjimečně až 25 metrů.Listyjsou 12 až 25 cm dlouhé a 4 až 7 cm široké, podlouhle obvejčité, kožovité, tmavě zelené, lysé, na líci lesklé, nahloučené na koncích tuhých větví. Okraj listů je zvlněný. Mladé rozvíjející se listy jsou rezavě červené a chlupaté.Květyjsou bílé až smetanové, pravidelné, asi 1,5 cm široké. Rozvíjejí se před vyrašením listů. Jsou uspořádány v hustýchsvazečcícho průměru 5 až 7 cm, na koncích květonosných větví. Plodem je žlutá, eliptická, 5 až 8 cm dlouhá a 3 až 4 cm širokábobuleo průměru 4 až 5 cm. Obsahuje 1 (řidčeji 2) kulovité hnědočervenésemenouložené v máslovitém slizkém perikarpu.
Druh se vyskytuje v tropické Africe v pásu savan v nadmořských výškách od 100 do 1200 metrů. Areál rozšíření sahá odSenegaluna západě poSúdánna východě. Roste na otevřených, slunných stanovištích zejména na suchých, jílovito-písčitých půdách. Vytváří řídké porosty, někdy promísené jinými druhy, např. parkiíParkia biglobosa. Vyhýbá se bažinatým a zaplavovaným stanovištím a těžkým vlhkým půdám. Je odolný vůči periodickým požárům.
DruhVitellaria paradoxabyl dříve znám jakoButyrospermum parkii. Jsou rozlišovány 2 poddruhy, západoafrickýV. paradoxasubsp.paradoxaa východoafrickýV. paradoxasubsp.nilotica.
Květy máslovníku jsou opylovány zejména včelami. Většinou jsou opyleny cizím pylem, jsou však schopnysamoopylení. Strom kvete 30 až 75 dní, vývoj plodů trvá 4 až 6 měsíců. Plody dozrávají na začátku období dešťů. Sladká dužnina láká různékopytníky,opiceaptáky, kteří se podílejí na rozšiřování semen. Na listech se živí různé druhy hmyzu, zejména housenky martináčeCirina butyrospermia sarančeAnacridium moestum, dužninu plodů vyžírají housenky můryMussidia nigrivenellaa mouchyCeratiris silvestrii. Na stromech také parazitují různé druhy roduTapianthusz čelediochmetovitéa v některých oblastech mohou způsobovat jejich odumírání.
Strom je v oblasti zemíSahelujedním z nejvýznamnějších zdrojů rostlinného tuku. V současné době jsou plody zpracovávány i v potravinářském průmyslu v Evropě a Japonsku. Vyčištěný tuk je nabízen pod různými názvy a používán např. na smažení a jako margarín. Je také používán jako náhradakakaového másla, neboť má obdobné složení.V České republice je tuk znám jakobambucké máslo.
Dřevomáslovníku je tvrdé, těžké a dobře opracovatelné a má široké použití. Používá se zejména na stavby a konstrukce, stavbu lodí, podlahy, šindele, ohrady, pražce a podobně., stejně jako na nářadí, mísy, nádoby a ruční nářadí. Z latexu se vyrábí lepidlo.
V některých afrických zemích, zejména vNigériiaSenegalu, se sbírají housenky martináčeCirina butyrospermi, které se živí výhradně listy máslovníku. Housenky se suší a prodávají na trzích jako proteiny bohatá potravina. Stromy poskytují včelám bohatou pastvu nektaru i pylu.
Dužnina plodů je jedlá a tvoří 50 až 80 % plodu. Konzumuje se lehce přezrálá nebo povařená.
Průměrný výnos z jednoho stromu je 15–20 kg čerstvého ovoce, přičemž výnosy mohou vzrůst až na 45 kg. Z každého kilogramu ovoce se získá přibližně 400 gramů suchých semen, která obsahují 45 % – 55 % tuku. Strom máslovníku začíná plodit ve věku asi 15 až 20 let, plné produkce dosahuje ve věku kolem 30 let a plodný zůstává asi 200 let.