Slézovité

Slézovité(Malvaceae) je čeleďvyšších dvouděložnýchrostlin z řáduslézotvaré(Malvales). Vyskytuje se po celém světě a zahrnuje byliny i dřeviny. Obvykle mají nápadné pravidelné květy. Slézovité mají všestranný užitek, poskytují potraviny, vlákna, léčiva, dřevo, slizy ap. V současném botanickém systému jsou součástí slézovitých i dřívější čeledilipovité,lejnicovitéacejbovité.
Slézovité jsou byliny, keře, stromy i liány se střídavými listy spalisty. Řapíky bývají charakteristicky na obou koncích ztlustlé. Pro slézovité je charakteristická přítomnost sekrečních buněk produkujících sliz. Odění je složeno z chlupů nejrůznějších typů, časté jsou hvězdovité nebo štítnaté chlupy. Listy jsou nejčastěji jednoduché s dlanitoužilnatinounebo dlanitě složené, řidčeji je žilnatina zpeřená.Čepellistů je celokrajná nebo pilovitá, často dlanitě laločnatá.
Květy slézovitých jsou povětšině nápadné, nejčastěji pravidelné a oboupohlavné, často podepřené listeny tvořícími tzv.kalíšek, jednotlivé nebo v úžlabních (řidčeji vrcholových nebokauliflorníchkvětenstvích).Kalichje nejčastěji pětičetný, tvořený volnými nebo častěji srostlými kališními lístky.Korunnílístky jsou volné, u některých zástupců koruna chybí.Tyčinekje 5 až mnoho. Tyčinky mohou být volné nebo srostlé na bázi a tvořící svazečky, často jsou však silně srostlé a tvoří trubičku okologynecea. Někdy jsou přítomna istaminodia.Semeníkje svrchní, srostlý ze 2 až mnohaplodolistů. V každém plodolistu je 1 až mnoho vajíček. Plody jsou velmi různorodé: lokulicidnítobolka,poltivý plod(schizokarp),oříšek, nepukavýlusk, souplodíměchýřků,peckovicenebobobule. Semena mohou být křídlatá, s míškem nebo s dlouhými chlupy na povrchu.
Kmeny tropických stromů z čeledi slézovité mají často u paty kořenové náběhy. Charakter koruny bývá mnohdy nápadně patrovitý, neboť větve rostou víceméně přeslenitě a jsou vodorovné. Na kmenech některých zástupců (vlnovec–Ceiba,Pachiraaj.) bývají tlusté kuželovité trny.
U některých druhů jsou kmeny lahvicovitě zduřelé a takové stromy tvoří často dominanty poloopadavých lesů a savan. V Africe a na Madagaskaru je to zejménabaobab–Adansonia, v tropické AmericeCavanillesia arboreaaPseudobombax, v Austrálii baobabAdansonia gregoriia brachychitonBrachychiton rupestris.
Některé druhy slézovitých náležejí k nejmohutnějším stromům.Vlnovec(Ceiba) rostoucí v jihoamerických pralesích dosahuje výšky až 70 metrů a má širokou deštníkovitou korunu. Další mohutné stromy pocházejí z rodůCatostemma,CavanillesiaaScleronemaa dorůstají výšek okolo 50 metrů.
Čeleď slézovité zahrnuje v současném pojetí přes 4200 druhů v asi 250 rodech.Největší rody jsouibišek(Hibiscus, asi 300 druhů),lejnice(Sterculia),dombeja(Dombeya) (po 250),vlákeň(Sida) apavonie(Pavonia) (po 200).
Slézovité jsou rozšířeny po celém světě.V mírném pásu to jsou převážně byliny (s výjimkoulípy), v tropech převažují dřeviny.
V původní květeně ČR se vyskytuje celkem 5 druhůslézu(Malva), 2 druhylípy(Tilia), dáleslézovec durynský(Lavatera thuringiaca),topolovka bledá(Alcea biennis) aproskurník lékařský(Althaea officinalis).V Evropě se (zejména veStředomoří) mimo četných dalších druhů již zmíněných rodů vyskytují 3 druhyibišku(Hibiscus), 3 druhyslézovky(Malope),Kosteletzkya pentacarpos,Malvella sherardianaaKitaibela vitifolia.
Květy slézovitých jsou rozličných forem a mohou být opylovány hmyzem (včelami, vosami, mravenci, mouchami, motýli aj.), ptáky, netopýry i nelétavými savci. Většinou jsou cizosprašné. Nektar se nejčastěji tvoří na vnitřní straně srostlých kališních lístků.U některých rodů (např.Helicteres) se tvoří srůstem tyčinek a čnělky tzv. androgynofor, protáhlá struktura vystavující prašníky i blizny v určité vzdálenosti od okvětí. Páchnoucí květylejnice(Sterculia) jsou opylovány mouchami.
Způsoby šíření semen jsou rovněž velmi variabilní. Drobná semena z tobolek jsou nejčastěji šířena vzduchem nebo vodou, často jsou křídlatá nebo s dlouhými chlupy. Semena z měchýřků (např.lejnice–Sterculia) mají často nápadné barvy a lákají ptáky. Semena z rozpadavého schizokarpu se šíří sama nebo se přichycují na srst zvířat. Luskybaobabůmají jedlou dužninu a jsou vyhledávána velkými savci. Oříškylípyse šíří větrem pomocí křídla podepírajícího květenství. Semena z dužnatých plodů, obklopenámíškem, jsou šířena savci a ptáky.Semenabalzovníku(Ochroma pyramidale) jsou stimulována ke klíčení ohněm.
V rámci řáduslézotvaré(Malvales) došlo s nástupem molekulární systematiky k dosti značným změnám. Tradiční rozlišovací znaky vymezující čeledi slézovité (Malvaceae), lipovité (Tiliaceae), cejbovité (Bombacaceae) a lejnicovité (Sterculiaceae) se ukázaly jako nahodilé a nestabilní. Bylo také zjištěno, že některé z těchto čeledí nejsoumonofyletickéskupiny. Např. srůst nitek prašníků se v evoluci řádu objevil v několika případech a nezávisle. Na základě zmíněných poznatků byla čeleď slézovité pojata široce a ostatní 3 čeledi do ní byly vřazeny.
V současné taxonomii je čeleď slézovité rozdělována do 9 podčeledí, ne všechny však lze jasně vymezit morfologickými znaky:
Jihoamerický stromCavanillesia platanifoliamá ještě lehčí dřevo než je známábalsazbalzovníku jihoamerického(Ochroma lagopus).Oba druhy jsou pionýrské dřeviny obsazující světliny v pralese a vyznačují se velmi rychlým růstem. Tobolky některých druhůPachiraaGyrantheradorůstají délky až 30 cm.
KvětyChiranthodendronmají velmi neobvyklý vzhled a pro nápadné červené prstovitě uspořádané tyčinky se jim říká 'opičí tlapky'. Jsou opylovány ptáky.
Slézovité poskytují mnohostranný užitek. Jsou zdrojem dřeva, vláken, ovoce, pochutin, léčiv a slizů a některé se pěstují jako venkovní nebo pokojové okrasné rostliny.
Pověstné kontroverzní ovoce,durian cibetkový(Durio zibethinus), pochází z jihovýchodní Asie.Dužnina plodů africkéhobaobabu prstnatého(Adansonia digitata) je jedlá, ze semen se připravuje olej.Pražená i syrová semena některých druhů roduPachirajsou v tropické Americe vyhledávanou potravou.Jedlá semena mají i některé druhylejnice, zejménaSterculia apetala.Plody různých jihoamerických druhů roduPatinoa,MatisiaaQuararibeamají jedlou a chutnou dužninu. Nejvýznamnější jeMatisia cordata, která je místy i pěstována a její plody jsou tradičně prodávány na jihoamerických trzích.
Ibiškovec jedlýneboli okra (Abelmoschus esculentus) je pěstován jako zelenina již po tisíce let. K jídlu se používají nezralé tobolky.
Nejvýznamnější pochutinou ze slézovitých je bezesporukakao, získávané z plodůkakaovníku pravého(Theobroma cacao). Pochází z tropické Ameriky, kde jej domorodci využívali dávno před příchodem Evropanů. Mezi známé pochutiny patří také různé druhykoly, zejménakolovník lesklý(Cola nitida) akolovník zašpičatělý(Cola acuminata), pocházející z Afriky. Semena, tzv. kolové ořechy, obsahují kofein aj. účinné látky a jsou používány jako povzbuzující prostředek a k výrobě známéCoca-Coly. Do směsí zejména tzv. ovocných čajů se často přidávají nakyslé a silně barvící dužnaté kalichy africkéhoibišku súdánského(Hibiscus sabdariffa).
Komerčně využívané dřevo poskytují zejména rodyCatostemma,CeibaaScleronema, místně je však využíváno dřevo mnoha jiných druhů. Široké využití má také velmi lehké dřevobalsy(Ochroma lagopus), pocházející z tropické Ameriky.
Byliny i dřeviny z čeledi slézovitých poskytují celou paletu různých typů vláken, získávaných z plodů, bylinných stonků nebo z lýka. Za nejvýznamnější rostlinné vlákno lze považovatbavlnu, získávanou z tobolek různých druhůbavlníku(Gossypium).
Další významné vlákno jekapok, získávané z plodů tropických stromůBombax malabaricum,Ceiba pentandraaChorisia speciosa.
Ze stonkových vláken má největší významjuta, pocházející zjutovníku(Corchorus). Obdobná vlákna poskytují i různé druhymračňáku(Abutilon),Ambroma augusta,ibišek kenaf(Hibiscus cannabinus),Malachra capitata,Sida rhombifolia,Urena lobata, rostliny z rodůHelicteresaGuazumaaj. Vlákna z lýka se získávají především zThespesia populnea,Triumfetta rhomboideaaPavonia urens.
Siliceze semen asijskéhoibiškovce jedlého(Abelmoschus moschatus) neboliokryje používána v parfumerii, kosmetice a k aromatizování potravin.
Zdužnatělé kalichy africkéhoibišku súdánského(Hibiscus sabdariffa) jsou používány jako močopudný prostředek a k rozrušování močových kamenů. Semena asijské lejniceSterculia lychnophoraobsahují hodně slizů a jsou oficiální drogou používanou proti průjmu, úplavici a při některých pohlavních chorobách.Odvar z kůryGuazuma ulmifoliaje v tropické Americe používán protiúplavici,malárii,elefantiázeaj. nemocem.KvětyQuararibea funebrisostré chuti míchají jihoameričtí indiáni s čokoládou a dalšími přísadami a používají k léčebným a rituálním účelům. Tento druh je také farmaceuticky studován, neboť byly prokázány protirakovinné účinky.
Sliz z africké lejniceSterculia tragacanthaa indickéS. urensje znám jako 'tragant' a je používán při výrobě potravin a farmaceutických přípravků.Některé druhy roduPatinoajsou v Jižní Americe zdrojem jedu pro lov ryb.
Jako okrasné dřeviny jsou v Česku pěstovány některé lípy (mimo našich domácích druhů zejménalípa stříbrná–Tilia tomentosa) a různé kultivaryibišku syrského(Hibiscus syriacus).Ibišek čínský(Hibiscus rosa-sinensis) je oblíbená pokojová rostlina, stejně jakolípěnka africká(Sparmannia africana), pěstuje se iPachira aquatica. Ve sklenících botanických zahrad se lze setkat s bizarně kvetoucímibiškem dřípeným(Hibiscus schizopetalus).
Mezi nejčastěji pěstované zahradní slézovité rostliny patřítopolovka růžová(Alcea rosea),sléz maurský(Malva mauritiana),slézovka trojklaná(Malope trifida),ibišek trojdílný(Hibiscus trionum) aslézovec tříměsíční(Lavatera trimestris).
V tropech se jako okrasné rostliny pěstuje celá řada druhů, zejména z rodůflanelovník(Fremontodendron),dombeja(Dombeya),grevie(Grewia),Firmiana,vlnovec(Ceiba),ibišek(Hibiscus),pavonie(Pavonia),ibiškovec(Malvaviscus) athespesie(Thespesia).Velkými růžovými kulovitými květenstvími vyniká dombejaDombeya wallichii, pocházející z Madagaskaru.
Abelmoschus,Abroma,Abutilon,Acaulimalva,Acropogon,Adansonia,Aguiaria,Akrosida,Alcea,Allosidastrum,Allowissadula,Althaea,Ancistrocarpus,Andeimalva,Andringitra,Androcalva,Anisodontea,Anoda,Anotea,Apeiba,Asterotrichion,Astiria,Ayenia,Bakeridesia,Bastardiastrum,Bastardiopsis,Batesimalva,Bernoullia,Berrya,Billieturnera,Bombax,Bordasia,Boschia,Brachychiton,Briquetia,Brownlowia,Burretiodendron,Byttneria,Callianthe,Callirhoe,Calyculogygas,Calyptraemalva,Camptostemon,Catostemma,Cavanillesia,Ceiba,Cenocentrum,Cephalohibiscus,Cheirolaena,Chiranthodendron,Chorisia,Christiana,Cienfuegosia,Clappertonia,Coelostegia,Cola,Colona,Commersonia,Corchoropsis,Corchorus,Corynabutilon,Craigia,Cristaria,Cullenia,Decaschistia,Dendrosida,Desplatsia,Dicarpidium,Dicellostyles,Diplodiscus,Dirhamphis,Dombeya,Duboscia,Durio,Eleutherostylis,Entelea,Eremalche,Erinocarpus,Eriolaena,Eriotheca,Firmiana,Franciscodendron,Fremontodendron,Fryxellia,Fuertesimalva,Gaya,Glossostemon,Glyphaea,Goethalsia,Gossypioides,Gossypium,Grewia,Guazuma,Guichenotia,Gynatrix,Gyranthera,Hampea,Hannafordia,Harmsia,Helicteres,Helicteropsis,Heliocarpus,Helmiopsiella,Helmiopsis,Herissantia,Heritiera,Hermannia,Herrania,Hibiscadelphus,Hibiscus,Hildegardia,Hochreutinera,Hoheria,Horsfordia,Howittia,Huberodendron,Humbertiella,Hydrogaster,Iliamna,Indagator,Jarandersonia,Julostylis,Jumelleanthus,Kearnemalvastrum,Keraudrenia,Kitaibelia,Kleinhovia,Kokia,Kosteletzkya,Kostermansia,Krapovickasia,Kydia,Lagunaria,Lasiopetalum,Lawrencia,Lebronnecia,Lecanophora,Leptonychia,Luehea,Lueheopsis,Lysiosepalum,Macrostelia,Malachra,Malacothamnus,Malope,Malva(včetněLavatera),Malvalthea,Malvastrum,Malvaviscus,Malvella,Mansonia,Matisia,Maxwellia,Megatritheca,Megistostegium,Melhania,Melochia,Meximalva,Microcos,Modiola,Modiolastrum,Mollia,Monteiroa,Mortoniodendron,Napaea,Nayariophyton,Neesia,Neobaclea,Neobrittonia,Neobuchia,Neoregnellia,Nesogordonia,Nototriche,Ochroma,Octolobus,Pachira(včetněBombacopsis),Palaua,Papuodendron,Paradombeya,Paramelhania,Patinoa,Pavonia(včetněGoethea),Peltaea,Pentace,Pentapetes,Pentaplaris,Periptera,Perrierophytum,Phragmocarpidium,Phragmotheca,Phymosia,Physodium,Pimia,Pityranthe,Plagianthus,Pseudabutilon,Pseudobombax,Pseudocorchorus,Pterocymbium,Pterospermum,Pterygota,Quararibea,Radyera,Rayleya,Reevesia,Rhynchosida,Robinsonella,Roifia,Rojasimalva,Ruizia,Rulingia,Scaphium,Scaphopetalum,Schoutenia,Scleronema,Senra,Septotheca,Seringia,Sida,Sidalcea,Sidasodes,Sidastrum,Sparrmannia,Sphaeralcea,Spirabutilon,Spirotheca,Sterculia,Talipariti,Tarasa,Tetralix,Tetrasida,Theobroma,Thepparatia,Thespesia,Thomasia,Tilia,Trichospermum,Triplochiton,Triumfetta,Trochetia,Trochetiopsis,Uladendron,Ungeria,Urena,Urocarpidium,Vasivaea,Veeresia,Waltheria,Wercklea,Wissadula,Woodianthus