Jod

Jod(téžjód; zřeckéhoιώδης,iódés, „fialový“), chemická značkaI,latinskyIodum, jeprvekze skupinyhalogenů, tvoří tmavě fialové destičkovité krystalky. Je to důležitýbiogenní prvek, jehož přítomnost v potravě je nezbytná pro správný vývoj organismu.
Jod je velmi vzácnýprvek, který se v přírodě vyskytuje pouze ve sloučeninách. Byl objeven roku1811francouzským chemikemBernardem Courtoisem. Pochybný je uváděný přírodní výskyt elementárního jodu z italských sopek jakominerálu.
Elementární jod je tmavě fialová až černá látka, která za atmosférického tlaku přechází přímo do plynné fáze,sublimuje. Jeho páry mají fialovou barvu a charakteristický dráždivý zápach. Ve vodě se rozpouští velmi slabě, lépe je rozpustný vethanolunebo nepolárních rozpouštědlech jakosirouhlík(CS2),tetrachlormethan(CCl4) nebobenzen(C6H6). Je rozpustný ve vodném roztokujodidu draselného, s kterým tvoří trijodidový anion, tohoto se využívá v jodometrických titracích.
V literatuře bývá jod někdy označován jako příklad látky neschopné tát, ale pouzesublimovat. Jod se však může vyskytovat v kapalné fázi v rozmezí 113,7–184,3 °C, lze ji demonstrovat v uzavřené zkumavce s jodem ponořené do glycerolu a ohřevem na teplotu přibližně 140 °C.
NaZemije jód přítomen pouze ve formě sloučenin, většina z nich je rozpuštěna v mořské vodě. Je zde přítomen nejen jako jodid, ale také ve formě jodičnanu. Mineralogicky doprovázejí sloučeniny jodu analogické sloučeninychloruabromu, ovšem pouze ve velmi nízkých koncentracích.
Relativní zastoupení jodu v zemské kůře i ve vesmíru je velmi nízké. Vzemské kůřeje jod přítomen v koncentraci 0,1 až 0,5ppm(mg/kg). V mořské vodě, kde se vyskytuje většina jodu přítomného na Zemi, dosahuje jeho koncentrace průměrné hodnoty 0,06 mg/l. Předpokládá se, že ve vesmíru na 1atomjódu připadá 70 miliard atomůvodíku.
Základní surovinou pro výrobu jodu jsou mořské řasy, v jejichž pletivech se jod koncentruje. Oxidací jodidů, obsažených v popelu ze spálených řas, se získá elementární jod, který se rafinujesublimací, tedy přeměnou látky z pevného do plynného skupenství. V plynném skupenství tvoří molekuly I2
Přírodní výskyt jodu jako minerálu je pochybný. Je uváděn bez dalších podrobnějších informací zVesuvuaostrovaVulcano(Liparské ostrovy) v Itálii.
Roztok jodu ve směsi alkohol-voda je nazývánjodová tinkturaa slouží v medicíně jako dezinfekční činidlo. Jod ajodid draselnýse užívá k přípravě podobně účinkujícíhoLugolova činidla. V poslední době se však jakoantiseptikumobvykle používá šetrnější a stabilnějšíjodovaný povidon, což je komplex jodu apolyvinylpyrrolidonu.
Se škrobem stvoří intenzivně zbarvený modrý komplex, který vanalytické chemiislouží jako důkaz jodu nebo polysacharidů. Tvorba zmíněného komplexu je využívána jako indikace bodu ekvivalence při jodometrickýchtitracích, při nichž je základní reakcí oxidacethiosíranu sodnéhoroztokem elementárního jódu.
Ve sloučeninách se jod vyskytuje v mocenství I, I, I, Ia I.
Praktický význam mají pouze některé jeho soli. Například nerozpustnýjodid stříbrný, AgI, nachází využití ve fotografickém průmyslu.
Samoniakemtvoří jod velmi nestálou sloučeninu,jododusík, NI3, která se v suchém stavu explozivně rozkládá i při velmi slabém podnětu. Její praktické využití spadá spíše do oblasti chemických „žertů“.
Jod patří mezi prvky nezbytné pro vývoj lidského organismu. Je součástíhormonůvylučovanýchštítnou žlázou, z nichž nejdůležitější jethyroxin(viz strukturní vzorec). Skupina hormonů štítné žlázy ovlivňuje především vývoj pohybové soustavy a mozku v raných fázích vývoje, a proto může jejich nedostatek negativně ovlivnit inteligenci (kretenismus). Navenek se nedostatek jodu projevuje jakovole neboli struma.
Jod se obtížně stanovuje v krevním oběhu, kde jeho koncentrace je velice nízká a navíc extrémně kolísá podle příjmu potravy. Základní metodou saturace jodem je koncentrace jodu v moči. Umožňuje to fakt, že asi 80 % přijatého jodu se z organizmu vylučuje močí (zbytek v potu, dechu, stolici). Stanovuje se koncentrace jodu v moči (jodurie) v prvním ranním vzorku moči (což je metoda doporučovaná pro epidemiologický průzkum).
Protože jod je přítomen v mořské vodě, jsou mořskérybya plody moře jeho dobrým zdrojem. Pro vegany jsou dobrými zdroji jodizovaná sůl (ačkoliv u té není snadné zjistit, na jaké úrovni je jodizovaná), mořské řasy a minerální doplňky. Jod je také ve zvýšené koncentraci přítomen v některých minerálních vodách. V současné době se uměle přidává do řady mléčných výrobků (jogurty, mléčné nápoje, mléčné krémy), které jsou pravidelně konzumovány dětmi. Obvykle se jedná o miligramová množstvíjodistanu sodného, která zajišťují pravidelný přísun potřebného množství jodu pro dospívající organizmus. Jodidové tablety dokáží v případě kritického stupně radiace zabránit poškození štítné žlázy, avšak mohou mít i vedlejší vážné zdravotní důsledky.
Primárně se jod nachází vmořských řasách, ale tam je jeho množství velice proměnlivé (Řasanori16 μg/g,wakame42 μg/g,kombu, nazývaná takékelp, 2 353 μg/g). Více než 90 % jódu v mořských řasách je ve formě rozpustné ve vodě, tedy dobře využitelné lidským organismem. Doporučená denní dávka pro dospělé je 150 μg, pro těhotné ženy 220 μg a pro kojící ženy 290 μg.
Rozpuštěním jodu vethanoluvznikne tmavěoranžovájodová tinktura. Po kápnutí tinktury naškrob(stačí rozemletábrambora) by se měl škrob obarvit do modrofialových odstínů.
Dnem jodu je6. březen.(Pravděpodobně známější světový den související s (ne)dostatek jodu je21. října.)