Vrcholák

Vrcholák(Terminalia), česky téžmandlovníkneboterminálie, je rod rostlin z čelediuzlencovité. Jsou to vesměs mohutnéstromy, často s kořenovými náběhy u paty kmene.Listyjsou jednoduché, střídavé nebo vstřícné, květy jsou pravidelné a bezkoruny. Rod zahrnuje asi 200 druhů a je rozšířen vtropechtéměř celého světa. Vrcholáky mají poměrně mnohostranné využití.Vrcholák pravýje v tropech často vysazován jako stínící strom. Jádra plodů jsou jedlá. Mnohé druhy jsou vyhledávaným zdrojem kvalitního dřeva, plody některých druhů slouží k barvení látek a vydělávání kůží. Řada druhů má význam v tradiční, zejména indickémedicíně.
Vrcholáky jsou stálezelené, poloopadavé nebo opadavéstromy, často mohutné a s kořenovými náběhy u paty kmene, pouze výjimečněkeře.Listyjsou jednoduché, střídavé nebo vstřícné, často nahloučené na koncích větví a zdánlivě přeslenité. Některé druhy mají rozměrné listy, dosahující délky až 40 cm.Čepel listůje podlouhlá, obvejčitá nebo okrouhlá, lysá nebo chlupatá. Na okraji jsou listy často drobounce vroubkované, na ploše bývají průsvitně tečkované. Na bázi listové čepele nebo na řapíku jsou často 2 nebo i více žlázek.Květyjsou pravidelné, většinou pětičetné (řidčeji čtyřčetné), uspořádané v koncovýchhroznech,klasechnebolatách. Často jsou ve spodní části květenství oboupohlavné květy a ve vrcholové pouze samčí.Kalichje čtyř nebo pětičetný, s válcovitou nebo vejcovitou kališní trubkou a vejčitými nebo trojúhelníkovitými laloky.Korunachybí.Tyčinekje 8 nebo 10.Semeníkje spodní, s jedinou komůrkou obsahující většinou 2, řidčeji vícevajíček. Plodem je nepravý plod (pseudokarp). Plody jsou dosti různorodého tvaru a velikosti, často dužnaté a připomínajícípeckovici, případně suché a kožovité nebo korkovité. Na povrchu jsou často podélně žebernaté nebo křídlaté.
Rod vrcholák zahrnuje asi 200 druhů. Je to druhý největší rod čelediuzlencovité. Je rozšířen v tropechAfriky,AsieiAmeriky, některé druhy přesahují dojižní Afriky, severníAustráliea na ostrovyOceánie.Nejvíc druhů roste v tropické Asii.
Většina druhů roste v nížinách tropů, zejména vtropických deštných lesích,teakovýchlesích, bažinatých a poříčních lesích. Některé druhy jsou přizpůsobeny růstu na mořském pobřeží. Nemnohé druhy rostou v suchých oblastech, v Asii zejménaT. crassifolia,T. microcarpaaT. insularis.
Bezkorunné květy různých druhů vrcholáku jsou opyloványhmyzem, zejménabrouky,dvoukřídlými,plošticemi,blanokřídlýmiamotýli. Květy vrcholáku myrobalánového páchnou a opylují je zejména mouchy.
Četné druhy vrcholáku mají na bázi listovéčepelenebo nařapíkuextraflorálnínektáriav podobě drobných žlázek produkujícíchnektar, který vyhledávajímravenci. Žlázky jsou aktivní zejména na mladých listech a mravenci chrání čerstvé výhonky předbýložravci. Po dozrání listů žlázky ztrácejí svoji funkci. Na rubu listů některých druhů jsou podél hlavních žilek a v jejich paždí drobnádomatia, obývaná symbiotickýmiroztoči.
Plody mnohých druhů mají korkovitý povrch nebo vzduchové kapsy a jsou přizpůsobeny šíření vodou.Plody vrcholáku pravého se šíří mořskými proudy a podrží si v mořské vodě klíčivost po dlouhý čas. Naproti tomu plodyvrcholáku myrobalánovéhovyhledávají a šíří pozemní zvířata, zejména prasata, jeleni a kozy. PlodyT. pallidaopadávají na zem, kde je roznášejí zejména hlodavci, na jejich šíření se však podílí i dešťová voda.Jádra plodůvrcholáku pravéhokonzumují mj.netopýřia na mořském pobřeží ikrabi.
Četné druhy vrcholáku jsou vyhledávány jako zdroj kvalitního dřeva. Dřevo afrického druhuT. ivorensisje obchodováno pod názvemframiré, dřevoT. superbajakolimba. Vrcholáky jsou v Africe pěstovány i na lesních plantážích.V Malajsii je dřevo různých druhů vrcholáku známo jakoketapanga má široké využití. Je poměrně tvrdé, s jemnou strukturou.V jižní Asii se těží dřevoT. ellipticapod názvemindian laurel, naAndamanecha vBarmědřevoT. bialatapod názvemindian silver greywood.DruhT. latifoliaje vKaribské oblasti2. nejdůležitějším zdrojem dřeva po cedreleCedrela odorataz čeledizederachovité. Dřevo je používáno zejména na desky, šindele, podlahy a dřevěné sudy. Téměř se nevyváží, neboť zdroje slouží k pokrytí místní poptávky. Dřevo vrcholákuT. amazonia, rozšířeného ve velké části tropické Ameriky, je známo pod názvemnargusta. Je tvrdé, pevné a těžké a má mnohostranné použití.
Vrcholák pravý (Terminalia catappa) je pěstován v tropech celého světa jako stínící a pouliční strom. Je také vysazován na mořském pobřeží ke stabilizaci písečných dun. Jádra plodů jsou jedlá, olejnatá a připomínají chutí mandle. Kůra i slupky plodů jsou bohaté na třísloviny a slouží k barvení a vydělávání kůží. V některých oblastech tropů, např. naFloriděa některýchKaribských ostrovech, je vrcholák pravý řazen meziinvazní druhy.
Z plodůvrcholáku chebule(T. chebula) je v tropické Asii získáváno černé barvivo používané k barvení látek a sušené plody mají medicínské využití. V nížinách Pákistánu je jako stínící strom pěstován též indický druhvrcholák ardžuna(T. arjuna). Dužnaté oplodí asijských druhůT. citrinaaT. belliricaje jedlé.
Některé druhy vrcholáku mají význam v tradiční indické medicíně. Kůravrcholáku ardžunaje používána při srdečních chorobách a cirhóze jater, zevně na různé kožní choroby. Nezralé plodyvrcholáku myrobalánového(T. bellirica) slouží jakoprojímadlo, zralé jakoadstringens. KůraT. bialata,T. coriaceaa některých dalších druhů působí jako srdeční stimulans. Sušené plodyvrcholáku chebule(T. chebula) jsou v tropické Asii používány v rámci tradiční medicíny zejména při bolestivém kašli, proti střevním parazitům a jako šetrné projímadlo.