Perga

Perga(známá také jako –včelí chléb, fermentovaný pyl, plástový pyl, plástečkový pyl, ambrosia) jevčelíprodukt, který vzniká zpracováním rousekkvětového pyluvčelami. Je to jedna ze dvou forem pylu, druhou jerouskový pyl, který včely přinášejí doúlu.
Perga je produkt včel složený zejména z cca 25 %medunebonektaru, 70 % rouskového pylu a z včelích slin, které mají společně s širokým spektrem přírodníchprobiotických bakteriíakvasinek, vše potřebné pro nastartování základního procesufermentaceakultivace. V úlu včely pevně balí rousky pylu do buněk a míchají ho s ostatními složkami, nakonec buňku zalepívoskema začne proces fermentace. Po několika týdnech pak dochází ktransformacia vzniká perga.
Nejjednodušší způsob je použití tzv.vypichovačepergy, kdy se získává každá jednotlivá kulička ručně, tento způsob je ale pracný a zdlouhavý. Nejefektivnější metoda je zmrazení (-18°C) části plástve a následné rozdrcení, ručně anebo strojově. Zmrazením se dosáhne toho, že vosková plástev zkřehne a dobře se drolí, naopak kuličky pergy zmrazením ztuhnou a drží svůj tvar. Finálně se musí perga vysušit (teplota max. 45°C) a vyčistit od zbytků včelího vosku. Trvanlivost vysušené pergy je jeden rok.
Perga je pro včelstvo kriticky důležitá surovina, protože ji používají ke krmení anebo k tvorbě výživných směsí (mateři kašičky) svých larev. Kromě krmení starších larev je perga nezbytná i pro výživu dospělých včel. Vylíhnutá mlaďuška nemá funkční hltanové žlázy, nezbytné pro produkci mateří kašičky. Proto prvních pár dní vykonává práci uklízečky buněk a přitom konzumuje pyl.Z tohoto důvodu je perga označována jako včelí chléb. Včelstvu se může odebrat nejvýše 30 % pylových zásob, jinak by příliš zesláblo. Při akutním nedostatku pylu v přírodě, anebo neodborným zásahem včelaře, může včelstvo uhynout. Délka života včely létavky je 6 týdnů a nastane-li situace, že včelstvo nemá dostatek pylových zásob, pak neplodí, postupně slábne až uhyne stářím. Za příznivých podmínek včelí královna může naklást denně i 2000 vajíček.
Perga má tisíciletou tradicí v čínské medicíně a v egyptské mytologii je označována jako "mana bohů". V moderní medicíně ale většina včelích produktů (med, pyl, propolis, mateří kašička) naráží na své limity a nelze je označit jako léčiva. Většímu uplatnění v oficiální farmakologii brání obtížná standardizace (klinické testy) způsobená velkou proměnlivostí jejích složení. Obecně zdravotní účinky jsou definovány následovně:"Perga podporuje organizmus k rychlé obnově duševní a fyzické síly, zvláště v rekonvalescenci po vyčerpávajících chorobách a po operacích. Oceňují ji také sportovci. Preventivně ji lze užívat jako doplněk stravy v době zvýšené psychické nebo fyzické zátěže, působí příznivě na vývoj dětského organismu, přispívá k regeneraci vlasů a nehtů. Perga je bohatým zdrojem vitaminů a enzymů, antioxidantů, posiluje organismus a imunitu. Má blahodárné účinky na hormonální aktivitu, je využívána také při menopauze, podporuje životní vitalitu a energii, je příznivá pro činnost zažívací soustavy, pomáhá proti únavě, má pozitivní vliv na duševní stav. Pyl perga je možné užívat přímo. Doporučuje se 1-2 kávové lžičky denně".
Včelí pyl perga obsahuje 20–49 % bílkovin (včetně všech esenciálních aminokyselin), 25–48 % jednoduchých i složených cukrů, 3–14 % tuků, dále hormony, enzymy a minerální látky. Z nejdůležitějších se uvádí vitamíny skupiny B, vitamín C, D, E a karoteny. Významný je obsah vitamínu B12. Zastoupené jsou i důležité stopové prvky – železo, zinek, měď i další. Z minerálů je zajímavý ideální poměr fosforu s vápníkem, ale i ostatní minerály – hořčík, draslík nebo síra.