Pokus o vojenský převrat v Turecku 2016

Neúspěšnýpokus o vojenský převrat v Tureckubyl zahájen tureckou armádou15. července2016večer a již po několika hodinách skončil porážkou pučistů. Následovala odpověď Erdoğanovy administrativy v podoběrozsáhlých čistek, při kterých bylo více než 160 000 lidí propuštěno nebo postaveno mimo službu a 50 000 lidí skončilo ve vězení.
Důvody, které mluvčíTurecké mírové radyuvedli jako důvody zorganizovánípuče, byla eskalaceterorismuv zemi, represe proti opozičním politickým stranám akurdsképopulaci na východě země. Dále se iniciátoři silně ohradili protiErdoğanovuupevňování moci a jeho návrhu změny politického uspořádání Turecka naprezidentskou republiku.
Ve večerních hodinách v pátek 15. července 2016 do ulicIstanbulua hlavního městaAnkaryvstoupily vojenské jednotky. Prvními kroky bylo obsazení obou mostů vedoucích přesBosporamezinárodního Atatürkova letiště.PremiérBinali Yıldırımtéměř okamžitě označil akce za pokus opuč.Podle agenturyReuterstanky obklíčilyparlamenta zahájily palbu.Střelba zaznívala také u prezidentského paláce, policejního ústředí, generálního štábu a rozvědky.V nízkých výškách nad Istanbulem a Ankarou vysokou rychlostí přelétaly stíhací letounyF-16perutí č. 141, 143 a 181 převážně ze 4. základny bojového letectva Akıncı u Ankary, které také zaútočily řízenými pumamiGBU-10na několik vládních budov, včetně sídlaVelkého národního shromážděnía společnostiTürksat.Podle televizeCNNpozději zazněl výbuch u státní televize TRT, ta už předtím odvysílala prohlášení pučistů, že armáda přebírá vládu nad zemí, a pak přestala vysílat.Vzbouřenci v prohlášení uvedli, že přebírají moc kvůli rostoucí autokratičnosti současného režimu, narušení vlády sekulárního práva a zvýšené hrozbě terorismu. Slíbili i novouústavu.Později v noci agentura Reuters uvedla, že televize TRT vysílání obnovila.
Pučisté zadrželi náčelníka generálního štábu turecké armádyHulusiho Akara. Generální štáb byl obsazen a média hlásila, že povstalci v něm zadržují rukojmí.
PrezidentRecep Tayyip Erdoğan, tou dobou na dovolené v jihozápadním Turecku, označil převrat jako útok proti demokracii a vyzval všechny své sympatizanty k tomu, aby vyšli do ulic navzdory armádou vyhlášenému zákazu vycházení.Výzvy k vyjití do ulic se ozývaly i z mešit po celém Istanbulu. Na tamnímTaksimském náměstíse sešlo shromáždění obyvatel na podporu prezidenta.Vojáci na některých místech zahájili palbu na davy prezidentových příznivců a zabili větší množství lidí.
Před 2. hodinou ranníSELČturecké tajné služby i speciální jednotky uvedly, že puč byl odražen. Premiér rovněž prohlásil, že vládní síly mají situaci převážně pod kontrolou.Vyhlásil bezletovou zónu nad Ankarou, poté co se pučisté zmocnili vrtulníků, z nichž některé byly sestřeleny vládními stíhačkamiF-16a časně ráno 16. července stíhací bombardéryF-4E111. peruti z 1. základny bojových letounů Eskişehir bombardovalyvzletové a přistávací dráhyzákladny Akıncı, aby znemožnily vzlet povstaleckých pilotů.V budově parlamentu se ozvaly další dva výbuchy, podle agentury Reuters se uvnitř stále skrývali poslanci.Vláda z bezpečnostních důvodů zpomalila internet a zablokovala přístup nasociální sítě. SprávciTwitterupotvrdili zpomalení, ne však zablokování.
Úřady před půl třetí ráno potvrdily přistání prezidenta Erdoğana v Istanbulu.Po třetí hodině ranní SELČ turecká bezpečnostní služba MIT ohlásila, že puč byl poražen a 130 povstaleckých vojáků se vzdalo policii a armádě věrné prezidentovi. Po převzetí kontroly nadAtatürkovým letištěmprezident Erdoğan z Istanbulu prohlásil, že iniciátoři puče budou souzeni zavlastizradua zaplatí „vysokou cenu”.
V ranních hodinách 16. července bylo na mostě vedoucím přes Bosporskou úžinu zajato provládními sympatizanty několik pučistů, které dav na místě bez lítosti bil tyčemi, pásky a lynčoval je.Někteří z pučistů tvrdili, že byli do této akce zapojeni nevědomě, jelikož jim prý velitelé sdělili, že jde pouze o vojenské cvičení.
Podle tureckého ministerstva zahraničí při pokusu o puč zahynulo 290 lidí, z toho 100 samotných pučistů.
V sobotu 16. července média za hlavní iniciátory pokusu o puč označila generála a bývalého vrchního velitele letectvaAkına Öztürkaa šéfa výcviku pozemních vojskMetina İyidila.
Okamžitě po potlačení pokusu o puč prezident Erdoğan uvedl, že v reakci na pokus o převrat proběhnou v armádědůkladné čistky.Došlo k masivnímu zatýkání – během několika hodin bylo zatčeno více než 1500 vojáků,pět generálů a 29 plukovníků bylo sesazeno. Ze svých funkcí bylo ihned odvoláno 2745 soudců a státních zástupcůa byly vydány zatykače i na další desítky soudců a státních zástupců. Své funkce museli opustit také dva ústavní soudci, deset členů Státní rady a pět členů Vysoké rady soudců a státních zástupců. Podle šéfa soudcovských odborů Mustafa Karadaga policie zatýká nejen soudce a státní zástupce podezřelé z účasti na pokusu o převrat, ale i kritiky režimu, kteří s vojenským pučem nemají nic společného.
Prezident Erdoğan označil za strůjce pokusu o převrat svého odpůrce, duchovníhoFethullaha Gülena, který žil ve Spojených státech, a požádal o jeho vydání do Turecka. Ten však pokus o puč odsoudil a odmítl, že by s ním měl něco společného a navíc uvedl, že není vyloučeno, že byl puč zinscenovaný samotným prezidentem.
OrganizaceAmnesty Internationalupozornila na mučení údajných strůjců puče, na jejich bití a znásilňování, na odpírání jídla, vody, lékařské péče i kontaktu s rodinou a právníky. Podle AI věznění nevědí, ani z čeho jsou obviněni, a Turecko tak porušuje právo na spravedlivý soud zaručené v jeho vlastním zákoníku i v mezinárodním právu.
Podle novinářské asociace bylo zatčeno přes 150 novinářů.
Dne 20. července vyhlásil prezident Erdoğan výjimečný stav na následující tři měsíce, což povoluje turecká ústava v případě vážného narušení veřejného pořádku v zemi nebo pokud násilné činy ohrožují svobodu a demokracii. Dle agentury DPA může díky tomu prezident Erdoğan vládnout pomocí dekretů, může být omezeno či pozastaveno právo shromažďovací nebo svoboda slova.
Turecké ministerstvo školství 19. července propustilo 15 200 svých zaměstnanců a 21 tisícům učitelů ze soukromých institucí odebralo licence. Turecká vysokoškolská rada (YÖK) nařídila 1577 děkanům státních i soukromých univerzit v Turecku podání rezignaci. 20. července tato rada zakázala všem akademickým pracovníkům cestovat do zahraničí, a to až do odvolání.
Prvním dekretem po vyhlášení výjimečného stavu nařídil Erdoğan uzavření 1043 soukromých škol, 1229 spolků a nadací, 19 odborových svazů, 15 univerzit a 35 zdravotnických zařízení s tím, že tyto instituce jsou údajně podezřelé ze styků s Fethullahem Gülenem, kterého Erdoğan označuje za údajného strůjce neúspěšného převratu.
Několik míst bylo přejmenováno na památku neúspěšného převratu:
V roce 2018 se istanbulská městská rada rozhodla změnit názvy celkem 90 ulic, které obsahovaly slova, která by mohla být spojena s FETÖ.
V dubnu 2017 bylo oznámeno, že prezident Erdoğan plánuje zřídit účelové muzeum věnované událostem převratu, nazvané „Muzeum 15. července: mučedníci a demokracie“, které se bude nacházet vKahramankazanu, městě nedaleko Ankary. Bylo zaplaceno z fondů tureckého ministerstva kultury.Jeho otevření bylo plánováno na konec roku 2018, ale nakonec bylo otevřeno v prosince 2019.
Letecké společnosti začaly v průběhu noci odklánět nebo vracet své lety do Turecka.
ServerWikiLeaksuveřejnil na 300 tisíc emailů pocházejících z domény turecké vládníStrany spravedlnosti a rozvoje (AKP). Zveřejněné e-maily pocházejí z rozmezí roku 2010 až počátku července 2016. WikiLeaks dokumenty uveřejnila v reakci na rozsáhlé čistky v armádě, justici a školství, ke kterým turecká vláda přistoupila po zmařeném pokusu o vojenský převrat. Turecký regulátor internetu přístup ke stránce WikiLeaks v Turecku zablokoval.