Roger II. Sicilský

Roger II.(22. prosince1095,Mileto–26. února1154,Palermo) byl sicilským hrabětem a od roku1130prvnímsicilským králem.
Narodil se jako mladší syn z třetího manželství sicilského hraběteRogera I.sAdélou del Vasto, dcerou savonského markraběte Bonifáce.
Na knížecí stolec usedl v roce1105, po smrti otce a staršího bratraŠimona I.Za teprve desetiletého hraběte vykonávala regentskou vládu jeho matka Adéla. Dvůr zřídila vPalermu, aby omezila vlivnormanskýchpříbuzných, kteří žili převážně na pevnině. Zde byl mladý panovník obklopen jakItaly, takŘekyaMaury, díky čemuž získalkosmopolitnísmýšlení, jež se projevovalo po celou dobu jeho vlády. Roku1110se stal hostitelemnorského králeSigurdapři jeho cestě doJeruzaléma. O dva roky později dosáhl plnoletosti, matka přijala nabídkujeruzalémského králeBalduina I.a v roce1113se za něj provdala. Manželství však zřejmě nepatřilo ke šťastným, protože v roce1117se opět vrátila k synovi naSicílii.
Roger po smrti svého bratrance, apulijského vévodyViléma II., v roce1127sjednotil všechna italská panství svého rodu, proti čemuž se postavilpapežHonorius II.
V roce1130mu papežAnaklet II.udělil královský titul a naBoží hod vánočníbyl vpalermské katedrálepapežskýmlegátempomazán svěceným olejem.Ač bylo nové království i Rogerův titul postaveno na chatrném základu problematického papeže, proběhly korunovace a hostina v přepychovém stylu. Jídlo bylo podáváno číšníky ve stříbrných livrejích na zlatých a stříbrných mísách. Nový král si nechal v Palermu zhotovit plášť, nyní uložený v muzeu veVídni, s vyobrazením souboje lvů s velbloudy ve zlatě nahedvábía datací podlehidžry.
Podpora vzdoropapeže Anakleta, ač měl na papežský stolec právně větší nárok než jeho protivníkInocenc II., postavila Rogera proticísařiLotharovi III.a králůmLudvíkovi VI.aJindřichovi I.Tak začalo pro Rogera II. téměř desetileté neklidné období, kdy musel čelit snahám svých a Anakletových odpůrců o zbavení moci. Jako první se již roku 1130 vzbouřilo malévévodství Amalfi. Roger II. vyslal roku 1131 proti revoltujícímu vévodství svého sicilskéhoadmirála Jana, který se po proplutíMessinského průlivuspojil s královskými oddíly zApulieaKalábriea společně pak táhli k Amalfi po souši. Příjezd po moři blokoval Rogerův loajální spojenec admirálJiří z Antiochie. Město se brzy poté vzdalo.
Roku1137čelilvojenskému taženíspojených vojsk císaře Lothara III. a bavorského vévodyJindřichaPyšného. V lednu1138zemřel Anaklet II. aInocenc II.požadoval nezávislostKnížectví Capua, což Roger odmítl. Papež tedy v létě roku1139vtrhl do Rogerova království s velkou armádou. UGallucciapak padl do léčky a22. července1139byl zajat Rogerovým synem. O tři dny později, na základěMignanské smlouvy, uznal papež Inocenc II. Rogera králem. V následujících letech1139až1156byly ustanoveny hranice sPapežským státema Roger získal kontrolu nad krajemAbruzzo.
Roger se projevil jako schopný vládce. Království rozdělil do tří administrativních částí a každé větší město spravoval královský správce. Stanovil rozsah a nadřazenost královské moci a do svých rukou soustředil výběr daní a soudnictví. Od roku1098, kdy bylo Rogeru I. za pomoc papežiUrbanu II.proti císaři uděleno právo jmenovat papežské legáty, kontrolovala hrabata také církevní příjmyProto za účelem dohledu nad financemi zřídil centrální instituce.
Roku1140, v rámci budování královské moci, vydal první kodex zemských práv, který vycházel z římského práva a ustanovoval odlišné zákony pro jednotlivé skupiny poddaných (Řekové, Arabové, Židé a Italové) v zemi. Uzavřel smlouvy s Egyptem a dalšímimuslimskýmistáty. Za zemědělské plodiny v podobě obilí, vinné révy, oliv a ovoce získával zlato z Afriky pro ražbu vlastních mincí. Prosadil královský monopol vůči místnímu rybářství a lovu tuňáků.
V roce1132nechal v Palermu u arabského paláce založit palácovou kapli, která zároveň sloužila jako trůní sál. Na stavbě se podíleli sicilští a arabští řemeslníci spolu s francouzskými a byzantskými umělci. Na stěnách jsou mozaiky s křesťanskou tematikou s nápisy v latině a řečtině, zobrazení zvířat, stromů, květin i ornamentů. Na vyřezávaném dřevěném stropě se pak, ve společnosti figur hudebníků, tanečníků, žen či hráčů šachu, zřejmě nachází sám Roger obklopen oslavnými nápisy v arabštině.
I. ∞1117Elvíra Kastilská (asi 1100–1135), dcera kastilského králeAlfonse VI.
II. ∞1149Sibyla Burgundská (1126–1150/51), dcera burgundského vévodyHuga II.
III. ∞1151Beatrix z Rethelu (asi 1135–1185), dcera rethelského hraběte Ithiera