Řehoř X.

BlahoslavenýŘehoř X.(asi1210,Piacenza–10. leden1276,Arezzo), rodným jménemTebaldo Visconti, bylpapežemkatolické církvev letech1271až1276. Byl zvolen na nejdéle trvajícímkonklávev historii katolické církve v letech1268–1271.
Narodil se vPiacenze, většinu své církevní služby však strávil v nížinách na severu kontinentální Evropy.
Na papežském stolci následovalKlementa IV.(1265–68), poté, co byl stolec po tři roky uvolněn kvůli sporům mezikardinály. Stejnou měrou zastoupení francouzští a italští kardinálové chtěli papeže ze své země kvůli neustávající politické situaci sKarlem I. z Anjoua nebyli schopni dojít shody. Patová situace byla nakonec ukončena obyvateliViterba, kde byli kardinálové shromážděni: odstranili střechu z budovy papežského paláce, kde byli kardinálové shromážděni, zazdili je uvnitř a k jídlu jim dovolili pouze chléb a vodu. O tři dny později byl zvolen Řehoř X. Jednalo se o nejdelšíkonklávev historiiřímskokatolické církve. Volba Řehoře X. byla považována z rozhodnou, neboť ač byl Ital, většinu času strávil na sever odAlpa díky tomu nebyl zapleten do nedávných italských politických sporů. Řehoř X. je taktéž jedním z mála papežů, kteří při svém zvolení nebylikardinály. Nebyl dokonce ani knězem, ale arcijáhnemLutychu.
Že ho kardinálové vybrali pro něj bylo velmi překvapivé. Volba ho zastihla vPalestině, kde se sEduardem I.zabývaldevátou křížovou výpravoudoAkko,Izrael. Nechtěl opustit svojí misi a jeho první akcí jako papeže bylo rozeslání výzev o pomoc výpravě. Poté se vypravil na cestu lodí do Itálie. Na papežský stolec byl uveden až27. března1272kvůli prodlevě způsobené dlouhou zpáteční cestou a nutností být nejprve vysvěcen na kněze a biskupa.
Někdy mezi lety1271a1276Řehoř napsal dopis proti obviňovánížidůa persekucím proti nim.
Jeho prvním počinem po příjezdu doŘímabylo svolání koncilu, který se uskutečnil jako2. lyonský koncilv roce1274. Jeho účelem bylo projednávánívelkého schismatu, podmínek veSvaté zemia zneužívánířímskokatolické církve. Řehoř X. zemřel10. ledna1276během návratu z tohoto koncilu vArezzu, kde je dodnes pohřben v tamější katedrále. Díky němu vznikl na2. lyonském konciludekretUbi periculum, následně začleněný do kanonického práva, který řídil všechna konkláve až do reformypapežePavla VI.(1963–78). Podle něho se kardinálové musí sejít nejpozději 10 dní po smrti papeže, během volby jsou osamoceni, jídlo je jim podáváno zvláštním oknem a pakliže papež není zvolen do pěti dnů, dostávají jen chléb, vodu a víno. To mělo napříště zamezit přílišným průtahům volby.
Jeho nástupcem na papežském stolci se stalInocenc V.
Roku1625byl Řehoř X.beatifikován. Jeho památka se v římskokatolické církvi slaví 10. ledna.
Brzy po svém zvolení papežem v roce 1271 obdržel Řehoř dopis od mongolského panovníkaKublaje. Dopis zprostředkovali Niccolo a Maffeo Polo po svých cestách na mongolský panovnický dvůr. Kublaj v něm volá po poslání stovkymisionářůa oleje z lampy zBaziliky Svatého hrobu. Nový papež mohl uvolnit pouze dva mnichy a nějaký olej. Mniši se však vrátili brzy po tom, co jejich výprava vyjela. Niccolo a Maffeo (tentokrát již doprovázeni mladýmMarcem) se doMongolskavrátili aKublajoviolej od papeže předali v roce1275.
MongolskýílchanátskývůdceAbayaposlal v roce1274delegaci o více než 12 členech na Druhýlyonský koncil, kde se plánovala možná válečná spolupráce mezi Mongoly a Evropany. Po koncilu Abaya poslal další delegaci kvůli dalšímu informování západních panovníků ohledně válečných příprav. Řehoř odpověděl, že jeholegátiby doprovázeli křížovou výpravu a byli by zodpovědní za řízení válečných operací s ílchánem. Nicméně tyto projekty nové velké křížové výpravy se zastavily v podstatě se smrtí papeže Řehoře X. v lednu 1276. Peníze, které byly nashromážděny pro tyto účely, byly namísto toho použity vItálii.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuPope Gregory Xna anglické Wikipedii.