Invaze v zátoce Sviní

Invaze v zátoce Sviní(správnější překlad názvu Bahía de Cochinos je Záliv/zátoka ostenců (podle ryby Balistes vetula z čeledi ostencovité, ve španělštině nazývané také cochino (svině)), byla neúspěšná operace kubánských exulantů, kteří v dubnu1961pod vedenímCIAnapadli jižníKubu. Tuto akci financovala a podporovalaamerickáadministrativa a jejím cílem bylo svrženíFidela Castra. Operace proběhla necelé tři měsíce poté, co seJohn Fitzgerald Kennedystal 35.americkým prezidentem. Kvůli podcenění příprav však skončila naprostou porážkou. Kubánské ozbrojené síly odhodlané bránit výdobytky revoluce, vycvičené a vybavené státyVýchodního bloku, rozdrtilyinvazníbojovníky do tří dnů. Navíc se Fidel Castro v následujících měsících ještě více přimkl kSovětskému svazu.
Důsledkem tohoto vylodění bylakaribská krize.
Kuba byla pod silným vlivem USA již od koncešpanělsko-americké válkyv roce1898. Ten ochabl až po pádu prezidentaBatisty. K moci se dostal silně levicově zaměřený Castro, který vyhrotil vztahy pozemkovou reformou resp. znárodněním velkého množstvízemědělské půdyatěžebníchpodniků. Kubánskáekonomikasice následně vlivem obchodní blokády a sankcemi ze strany USA začala upadat, situace však využil Sovětský svaz, který v roce1960nabídl odkoupení části budoucí sklizněcukrové třtinya poskytl výhodné půjčky na nákupzbraní.
Po dalším znárodňování, tentokrátbanka podniků (především cukrovarů) s americkým podílem, se velení CIA na popud emigrantů a mafie rozhodlo odstranit kubánského vůdce.
Nejprve se uvažovalo oatentátu, ale od jara 1960 probíhalvýcvikkubánských emigrantů, kteří měli po invazi podpořit všelidovépovstání. V srpnu byli vytipováni dobrovolníci do Brigády 2506. Jako místo vylodění bylo vybráno město Trinidad. Bojovým křtem prošly invazní jednotky v listopadu 1960 při potlačováníguatemalské občanské války.
V lednu 1961 přešel projekt pod administrativu nově zvoleného prezidentaKennedyho, který se nejprve k celé operaci stavěl spíše skepticky. V březnu 1961 došlo ke změně plánu. Jako cíl invaze byla vybránaZátoka svinína jižním pobřeží Kuby. Hlavním místem vylodění bylapláž''Playa Giron'', která se nachází v ústízálivu. Jednalo se o těžko překonatelný bažinatý terén. CIA však doufala, že odlehlost tohoto místa ztíží přísun posil nepřítele. Invazní síly ovšem ztratily možnost podpory od místníchguerrilovýchjednotek, jejichž základny se nacházely více než 100 kilometrů daleko. Kennedy nakonec určil termín akce na17. dubna.
Celé akci předcházelapropagandistickápříprava zaměřená proti Castrovi. V předevečer invaze podnikli Američanénáletna klíčováletištěnaostrově. Jako první se v noci z16.na 17. dubna vylodili příslušníci speciálního obojživelného týmu. K jejich překvapení však zde objevili ozbrojenou hlídku, která zmařila veškeré snahy o moment překvapení. Problémy se vyskytly i u druhé jednotky, kde několikčlunůnarazilo na skalnaté dno a potopilo se i s kompletní výbavou. Třetí skupině se podařilo obsadit nedalekouvesnicia místní letiště.
Během rána následujícího dne byly všechny pláže dobyty a začalo vyloďování těžké techniky. Kvůli nedostatečnémuleteckémukrytí však Brigáda přišla oloďvezoucízdravotnickévybavení a těžce poškozena byla komunikační zařízení jednotek. Také výsadekparašutistů, jejichž úkolem bylo zajištěnísilnicdo vnitrozemí ostrova, byl vykoupen velkými ztrátami. Kromě toho Američané ztratili dvětransportnílodě spalivemamunicí.
K místu se začaly stahovat kubánskéozbrojené sílyi se samotným Fidelem Castrem, který se osobně chopil velení. Jeho jednotky se ještě téhož dne pokusily zaútočit, ale byly odraženy. Přesto se invazní síly musely dopoledne následujícího dne pro nedostatek munice stáhnout.
Během18. dubnavládní jednotky přebraly iniciativu a za podpory letectva se pokusily útočníky zničit. Osud invazních sil byl zpečetěn v noci na19. dubna, kdy Brigáda ztratila většinu svých letadel a zásobovací čluny se bez krytí odmítly přiblížit kpobřeží.
19. dubna se obrana zhroutila a během odpoledne padla poslední bašta odporu, vesnice Girón. Přeživší se pokusili uprchnout dobažina některým se poté podařilo z Kuby uprchnout, ale většina jich byla zajata.
Celkem bylo zabito 118vojákůinvazních sil a přes 1 200 zajato. Kubánské ozbrojené síly ztratily 176 mužů, dalších zhruba 4 000 bylo zraněno.
Většinu zajatců Castro následně vyměnil za jídlo a léky.
Operace znamenala velkou mezinárodní ostudu pro prezidenta USA Kennedyho respektive pro Spojené státy americké, navíc vedla k ještě většímu sblížení Kuby se Sovětským svazem. Vyhrocená situace později vyústila v karibskou krizi.
DANIEL, Jan. Vylodění v Zátoce sviní 1961: Zpackaná invaze.Válka revue SPECIÁL. 2013, č. 2, s. 78–80. ISSN 1804-0772.