Protesty v Bělorusku (2020–2021)

Protesty v Bělorusku v letech 2020 a 2021jsou série veřejných demonstrací a protestních stáveka hnutí proti prezidentoviAlexandru Lukašenkoviv rámciběloruské demokratické opozice, která chce zabránit jeho šestému funkčnímu období v souvislosti sprezidentskými volbami v roce 2020. Opozice považuje výsledky voleb za zmanipulované a odmítá je uznat, stejně jakoEvropská uniea některé státy. Upozorňují především na odhalené rozsáhlé manipulace.Protesty začaly 31. května 2020 v běloruském hlavním městěMinsk. Demonstrující požadují především demisi Lukašenka avlády, vypsání nových svobodných voleb, ukončenípolicejního násilía propuštění politických vězňů.Během protestů bylo zhruba 7000 lidí zatčeno, 300 raněno a pět lidí zemřelo.Desítky lidí jsou nezvěstné.
Na začátku září 2019 Lukašenko uzavřel sPutinemdohodu o hospodářské integraci, která si klade za cíl do roku 2021 sjednotit daňový řád, občanský zákoník, zahraniční obchod či regulace trhu s ropou, plynem a elektrickou energií obou zemí.To mnozí začali chápat jako velké a definitivní sblížení s Ruskem, se kterým vždy nemělo jednoznačně přátelský vztah.Bělorusko například odmítlo uznat ruskou anexi ukrajinského Krymu v roce 2014 a Rusko na druhé straně omezilo finanční výhody poskytované Bělorusku.Minsk také v určitých obdobích naznačoval zájem o sblížení s EU.V roce 2016 se navíc sankce EU aUSAvůči Bělorusku uvolnily po propuštění politických vězňů a některých reformách.
17. listopadu 2019 se v Bělorusku konalyparlamentní volby, při kterých demokratická opozice ztratila jediné tři mandáty ve stodesetičlenné Poslanecké sněmovně, dolní komoře Národního shromáždění.Kvůli obavám, že přijde málo lidí, lákaly tamní úřady voliče na odměny za účast.Nechyběly ani koncerty, kulinářské lekce, občerstvení, notebooky či pytel obilí.Pozorovatelé zOrganizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě(OBSE) označili volby za netransparentní.„Běloruské zákony neumožňují provedení demokratických voleb,“ prohlásila volební expertka OBSEMargareta Cederfeldtová.Mezinárodní pozorovatelé a opozice tak hlasování jako vždy označili za zmanipulované.Lukašenko na volby reagoval slovy:„Já za to nemůžu, když je lidé nepodpořili, co můžu dělat?“Zároveň řekl, že opoziční politici nechtějí vládnout, protože by je z toho bolela hlava.Dále je obvinil z toho, že je štědře financují Američané a Němci.Ve volbách uspěla Lukašenkova milenka Maria Vasilevičová (* 1997), která se v roce 2018 stala nejkrásnější dívkou Běloruska a která získala i třetí místo na Miss World.Lukašenko ženě dokonce udělil státní vyznamenání za zásluhy o běloruskou kulturu a charitu.Ve volbách uspěla i přesto, že nevedla kampaň a v politice byla naprostý nováček.V nově zvoleném parlamentu byla úplně nejmladší.Opoziční politik a aktivistaPaval Sevjaryněc, který už byl za účast na protivládních protestech jednou zavřený, k tomu řekl:„To už mohl Lukašenko do našeho takzvaného parlamentu jmenovat třeba koně ze své farmy, nemluvě o dívkách z jeho osobní eskortní služby. Bělorusy tím ponižuje a říká: Podívejte, můžu udělat i toto.“Volby jako pouhý rituál označil např.Ales Bjaljacki, šéf nevládní organizace Vjasna, a o jejich „falzifikaci“ neměl pochyb ani místopředseda opoziční Běloruské lidové frontyAlexej Janukevič.
Dne 28. února byla v Bělorusku zaznamenána první nákaza infekčního onemocněnícovid-19. Časem se jí nakazilo přes 65 tisíc lidí a podlehlo jí 480 lidí, čímž se Bělorusko stalo jednou z nejpostiženějších oblastí Evropy. Lukašenko však situaci zlehčoval.Povzbudil obyvatele své země, aby v rámci boje proti koronaviru pili vodku, a to navzdory skutečnosti, že neexistují žádné důkazy, že by konzumace vodky chránila před koronavirem.Odhadoval, že země nákazu doVelikonoczvládne, což se později ukázalo jako nereálné.Karanténu označoval za zbytečnou a tvrdil, že žádná tragédie se nekoná.Bělorusko tedy nechalo otevřené své hranice a neuzavřelo sportoviště a jiná místa masového shromažďování lidí.Lukašenko ostře odmítal prodloužení jarních prázdnin.V televizi lidem radil práci na poli v traktoru či saunování.Osobně ani nepřestal hrát hokej před davy diváků.Amatérské mistrovství, které Lukašenkův tým vyhrál, se hrálo až do finále 11. dubna.„Tady není žádný virus. Vidíte nějaký létat kolem?“odpověděl Lukašenko na otázku novináře ohledně hokeje v době pandemie.O několik dní později nehodlal podstoupit karanténu, a to přesto, že byl mezitím kvůli nákaze koronavirem hospitalizován jeho spoluhráč.ListBelaruski Partyzans odvoláním na odhady vědců napsal, že pokud by země postupovala podle „léčebných metod“ prosazovaných Lukašenkem, zemřelo by v Bělorusku na covid-19 téměř 70 tisíc lidí.
Dne 9. května 2020 se navzdory šíření koronaviru konala v Minsku vojenská přehlídka k 75. výročí vítězství vedruhé světové válce.
31. května 2020 se vMinskukonala demonstrace, na které tisíce lidí vytvořily živý řetězec a na které se shromáždily podpisy pro kandidaturuSvjatlany Cichanouské. Svjatlana Cichanouská, které běloruská vláda vyhrožovala odebráním dětí, se rozhodla kandidovat místo svého manžela Sjarheje, opozičního blogera, který byl zatčen a hrozí mu tři roky vězení.Byl to právě její muž, který mimo jiné zpopularizoval slogan „Zastavme švába“ přirovnávající Lukašenka k postavě z dětské pohádky.
19. června 2020 byla vMinskuunesena ČeškaVeronika Kiruščanka. Unesli ji čtyři muži v civilním oblečení, když šla s kamarádkami z italské restaurace přes jednu z hlavních ulic Minsku. Bez vysvětlení ji silou zatáhli do černé dodávky bez SPZ. Na opakované dotazy, co udělala a na základě čeho ji chytli, mlčeli. Umožnili jí ale zavolat jejímu běloruskému manželovi. Později zjistila, že se jedná o příslušníkyOMON, tedy těžkooděnců. Těžkooděnci ji podle ní odvezli do pobočky ministerstva vnitra, kde dostala pár otázek na svou i manželovu práci a okolnosti příjezdu do Minsku. Těžkooděnci jí nedovolili zavolat advokátovi ani na české velvyslanectví. Při výslechu jí policista vykroutil ruku a donutil jí vypnout mobil. Mezitím její manžel kontaktoval českého velvyslance. Mezi jejím zadržením a propuštěním uplynuly 3 hodiny. Kiruščanka se domnívala, že jí zadrželi kvůli tomu, že drželachrpy, které jsou brány jako běloruské národní květiny, znaky svobody, což mohlo být bráno jako provokace.
Dne 9. srpna proběhlyprezidentské volby. Oficiálním vítězem se stalAlexandr Lukašenkos 80,08 % hlasů. Jeho oponentkaSvjatlana Cichanouskáobdržela podle volební komise 10,9 procenta hlasů, ale odmítla výsledek voleb akceptovat a prohlásila se za vítězku voleb. V zemi propukly masové protesty.
Opozice vytvořila koordinační radu s cílem zprostředkovat pokojné předání moci v Bělorusku. Úřady proti jejím členům zahájily trestní řízení na základě obvinění z pokusu uzurpovat moc.
Dne 9. září byl v Minsku zatčen poslední aktivní člen vedení koordinační rady, právník Maksim Znak. Všichni ostatní jsou buď ve vězení (Maryja Kalesnikavová, Sjarhej Dyleuski, Lilija Vlasová), nebo byli přinuceni odjet ze země (Pavel Latuško,Olga Kovalková). Na svobodě zůstala pouze 72letáSvětlana Alexijevičová, která se do činnosti rady aktivně nezapojovala. V jejím bytě se pak začali scházet a střídat diplomaté 15 členských zemí Evropské unie, o několik dní později se dohodli, že u ní budou i v noci.
Dne 13. záříRuskooznámilo, že vyšle doBěloruskajednotky své elitní výsadkářské divize na společné cvičení. Cvičení pod názvemSlovanské bratrství-2020 se konalo od 14. do 25. září2020v oblastiBrestskéhovýcvikového prostoru. Zúčastnilo se ho asi 300 vojáků a 70 kusů bojové a speciální techniky.
Dne 17. září Lukašenko oznámil, že uzavře hranice sPolskemaLitvoua posílil ochranu hranic sUkrajinou.
Dne 8. října oznámil český ministr zahraničních věcí Tomáš Petříček, že Česko stáhne velvyslance z Běloruska.
Dne 26. října na výzvu opozice proběhla vBěloruskucelonárodní stávka na protest protiAlexandru Lukašenkovi– zaměstnanci některých velkých firem odmítli pracovat. Některé velké průmyslové podniky se nezapojily.
Ve čtvrtek 12. listopadu 2020 bylo pro výstrahu běloruské akademické obci zatčeno jedenáct studentů a jedna profesorka. Po půl roce ve vazbě byli v červenci 2021 odsouzeni až na dva a půl roku v trestaneckých táborech. V Bělorusku je tento den označován jako "černý čtvrtek".V reakci na tyto represe založil student politologie na pražské filozofické fakultě Petr Ťoupalík projekt 11 + 1, zaměřený na podporu exilové demokratické běloruské společnosti a na pomoc běloruským studentům, kteří žijí v exilu v Praze.
Během protestů bylo v Bělorusku zatčeno celkem 16 000 demonstrantů, kteří byli během zadržení často zbiti a poté uvězněni v přeplněných celách bez možnosti ošetřit utrpěná zranění a bez jídla a tekutin. Běžná doba zadržení bez soudu byla jeden týden. Asi 700 zatčených čeká na soud, většinou ve věznici KGB přezdívané Amerikanka. Významní aktivisté za lidská práva, novináři a političtí oponenti, kteří jsou zadržováni v Amerikance, jsou obzvláště ohroženi přísnými tresty, ale vyhlídky všech, kteří čelí obvinění z trestného činu, nejsou dobré. Běloruské věznice jsou přeplněné a poměr 383 vězněných na 100 000 obyvatel je nejvyšší v Evropě.
V květnu 2021 byl za kontroverzních okolností v Minsku zatčenRaman Pratasevič, kritik Lukašenkova režimu a novinář. Dne 23. května 2021 cestovalletem Ryanair 4978na trase z Athén do litevského hlavního městaVilniusu. Běloruská armáda vyslala svou stíhačku, aby letadlo ve svém vzdušném prostoru zadržela. Běloruské úřady přinutily letadlo přistát vMinsku, kde byl Pratasevič zatčen spolu se svou partnerkou.Úřad běloruského prezidenta Alexandra Lukašenka uvedl, že důvodem k odklonu letadla bylo podezření, že je na palubě bomba.Na palubě však následně nic neobvyklého nalezeno nebylo.Polské úřady zahájily vyšetřování incidentu, neboť letadlo bylo registrované v Polsku.Incident vyvolalsilnou mezinárodní reakcia vyšetřování Mezinárodní organizace pro civilní letectví.
Dne 22. října 2020 udělilEvropský parlamentběloruské demokratické opozici reprezentovanéKoordinační radouSacharovovu cenu za svobodu myšlení. Evropští poslanci vyjádřili obdiv vytrvalosti, s níž oponenti režimu prezidenta Alexandra Lukašenka čelí násilnému potlačování protestů. Předseda EuroparlamentuDavid Sassolikrátce po vyhlašování ceny vyjádřil jménem celého zákonodárného sboru podporu požadavků Lukašenkových oponentů, odsoudil násilí na protestujících a zatýkání a znovu vyzval k otevřenému národnímu dialogu v zemi.