Operace Lité olovo

Válka v Gaze, kódovým označenímOperace Lité olovo(hebrejsky: מבצע עופרת יצוקה,Mivca Oferet Jecuka),byla třítýdenní vojenskou invazí, která byla zahájena27. prosince2008v 11:30 izraelského času(10:30 SEČ) proti cílům organizaceHamasvPásmu Gazy.Izraelské obranné síly(IOS) bombardovaly nepřátelské pozice. Masivní ofenziva byla reakcí na neustálé raketové a minometné útoky palestinských bojovníků najihoizraelskáměsta a vesnice,které po vypršení příměří mezi Hamasem a Izraelem 19. prosince 2008 zintenzivněly.
V první den izraelské operace bylo zabito nejméně 225 lidí.Během prvního dne útoku svrhlo izraelské letectvo 100 bomb na 50 cílů s odhadovanou úspěšností zásahů 95 %a zničilo většinu základen Hamasu během 4 minut.Mezi cíle útoků patřily vojenské základny Hamasu, jeho výcvikové tábory, velitelství a kanceláře.Izrael zaútočil na budovy a základnu Hamasu ve všech velkých městech Gazy, včetně městGazy,Bajt Hanúnu,Chán Júnisuna severu a Rafy na jihu. Útoky byly provedeny i na civilní infrastrukturu, včetně mešit, islámské univerzity v Gaze, kde bojovníci z Hamasu údajně skladovali rakety a zbraně.
Hamas během útoku zintenzivnil raketové a minometné ostřelování Izraele a zvýšil rovněž dostřel svých střel až na 40 kilometrů od pásma Gazy, čímž dokázal zasáhnout i vzdálená městaBeerševuaAšdod.Tyto útoky si vyžádaly mrtvé, zraněné a ztráty na majetku. Všechny školy v dostřelu raket byly uzavřeny.
IOS u hranic s Gazou shromáždily pěchotní a obrněné jednotky a Pásmo dělostřelecky ostřelovaly.3. ledna 2009 začala pozemní invaze a mechanizovaná pěchota a tanky podpořené bojovými vrtulníky vstoupily do Gazy.
Hamas i Izrael byly pod tlakem mezinárodního společenství kvůli humanitární krizi. Izrael souhlasil, že každý den na tři hodiny přeruší boje, aby mohla do Gazy proudit humanitárních pomoc.Mezinárodní reakce na tento konflikt odsoudily buď izraelskou operaci nebo útoky Hamasu, či obojí. Mnohé země a organizace vyzvaly k okamžitému příměří a vyjádřily obavu o humanitární situaci v pásmu Gazy.
Izrael zahájil svoji vojenskou operaci v 11:30 izraelského času útokem více než 50 bojových letounů a útočných vrtulníků na vybrané cíle organizace Hamas v Pásmu Gazy.Při útocích zahynulo 225–292 palestinských Arabů a více než tisíc jich bylo zraněno.Operace byla reakcí na soustavné ostřelování jihoizraelských měst ze stranyislámskýchbojovníků, kdy pouze za středu 24. prosince dopadlo naIzraelvíce než 60 raket a min.Během prvního dne útoku svrhlo izraelské letectvo 100 bomb na 50 cílů s odhadovanou úspěšností zásahů 95 %a zničilo většinu základen Hamasu během 4 minut.Mezi cíle útoků patřily vojenské základny Hamasu, jeho výcvikové tábory a místa z nichž jsou odpalovány rakety Kassám.Dále pak velitelství Hamasu, vládní budovy a policejní stanice.Při počátečních leteckých útocích bylo zabito na 140 ozbrojenců Hamasu, včetně policejního ředitele Tawfiqa Jabbera.
Po prvním dni leteckých útoků Izraelské vojenské letectvo pokračovalo po celý týden v systematickém ničení infrastruktury Hamasu. Mezi cíle útoků patřily vládní budovy, výcvikové tábory Hamasu, domy velitelů Hamasu a kanceláře dalších organizací. Při útocích bylo zabito množství vysoce postavených velitelů Hamasu, včetně Nizara Rajana, Abu Zakaria al-Džamala, Džamal Mamducha a dalších. K 3. lednu 2009 se počet obětí na palestinské straně vyšplhal na 400.
Večer3. lednapřekročily jednotky izraelské armády hranice pásma Gazy poprvé od začátku operace.Záměrem invaze pozemních sil, označované izraelskou armádou jako druhá fáze, bylo zajistit oblast v pásmu Gazy, odkud byly i navzdory předcházejícím leteckým útokům stále odpalovány rakety na Izrael.
Izraelské pozemní jednotky vstoupily do severní části pásma Gazy u Bajt Lahíje a Bajt Hanúnu.Pásmo Gazy následně rozdělily na dvě části a obklíčily městoGazu. Následně se jednotky zaměřily na skladiště zbraní a odpalovací místa raket. Armáda zaútočila i na několikmešit, které Hamas používá jako skladiště zbraní.
4. lednabyli zabiti další tři velitelé Hamasu: Hussam Hamdan, Muhammad Hilou a Mohammed Šalpoch.
6. lednabombardoval Izrael školu v uprchlickém táboře Džabalíja, zahynulo 42 lidí.
V reakci na získání kontroly izraelskýchtankůa jednotek nad velkou částí pásma Gazy, opustily desítky tisíc Gazanů své domovy a odešly do centra Gazy.V ulicích města se následně rozhořely přestřelky mezi izraelskými vojáky a bojovníky z Hamasu.K 6. lednu zahynulo po zahájení pozemních operací nejméně 125 Arabů a 5 izraelských vojáků.
Navzdory pozemní operaci IOS stále pokračovaly raketové útoky Hamasu na jižní Izrael.
Izrael oznámil7. lednapo mezinárodním tlaku, kterému předcházel mylný zásah školyOSNv pásmu Gazy,tří hodinový „humanitární mír“ a otevřel humanitární koridor, kterým do pásma Gazy proudí humanitární pomoc. Izraelská armáda přislíbila, že mezi 13 a 16 hodinou izraelského času (UTC+2) zastaví útoky,aby mohla být Gazanům dovezena humanitární pomoc, načež Hamas ohlásil, že i on bude respektovat toto každodenní tříhodinové příměří.V první den příměří do Gazy dorazilo 80 kamionů a Izrael dodal doelektrárenv Gaze palivo. Po vypršení příměří se boje rozhořely nanovo.
8. lednabyly na severoizraelské městoNaharijazLibanonuodpáleny rakety typuKaťuša, které zranily dva civilisty v domově důchodců.IOS útok opětovala a zničila odpalovací stanoviště, mezitím se však nikdo k útoku nepřihlásil.Nepředpokládá se, že by za útok byl odpovědnýHizballáh, jelikož odpálené rakety byly staršího data výroby, které Hizballáh nepoužívá a pravděpodobnější je, že byly odpáleny některou z palestinských organizací v Libanonu.
Bouřlivé reakce vyvolaly zprávy o užití granátů sbílým fosforemizraelskou armádou. Izrael použití bílého fosforu nejprve popíral, ale pod rostoucím nátlakem přiznal jeho nasazení v rozporu s mezinárodními konvencemi. Nejvíce byla bílým fosforem zasažena budovaOSNv Gaze, ale stejná munice byla použita při útoku nanemocnicial-Kuds. Podle izraelského armádního zdroje brigáda vystřelila 20 nábojů s bílým fosforem při útoku na hustě obydlenou oblast městaBejt Lahíja.
Mezinárodní organizace pro lidská právaHuman Rights Watchzdokumentovala indicie o nasazení fosforové munice, zjištěné poznatky zpracovala do podoby zprávy, kterou zveřejnila 25. března 2009.
Většina členůLigy arabských států, včetněEgypta,Iráku,Jemenu,Jordánska,Libanonu,Maroka,Kataru,Spojených arabských emirátů,Súdánu,SýrieaTuniskavolá po ukončení izraelského „útoku“ a/nebo „agrese.“ Izrael rovněž kritizovalaKuba,Írán,Pákistán,Rusko,Jihoafrická republika,Španělsko,TureckoaVenezuela. Írán obvinil státy, které podporují Izrael z přehlížení „sionistického terorismu.“Austrálie,Česká republika,Kanada,Maďarsko,NěmeckoaSpojené státy americkébrání izraelské útoky a zároveň odsoudily Hamas.Mauritánie, která jako jeden ze tří států Arabské ligy udržuje s Izraelem diplomatické styky, odvolala po zahájení pozemní invaze svého velvyslance zTel Avivukvůli „konzultacím.“
Venezuela 6. ledna vyhostila izraelského velvyslance a venezuelský prezidentHugo Chávezžádal, aby bylEhud Olmertsouzen za válečné zločiny.
Rada bezpečnosti OSNvydala 28. prosince prohlášení, které volá po „okamžitém zastavení všeho násilí.“Podobné prohlášení vydala Arabská liga,Evropská unie,Argentina,Brazílie,Čína, Maďarsko,Japonsko,Malajsie,Mexiko,Peru,Filipíny,Jižní KoreaaVietnam.
Hlavní protesty proti Izraeli se konaly vIstanbulu,Londýně,Paříži,Berlíně,Moskvě,Aténách,Maltě,Amsterdamu,Dublinu,Madridu,Spojených státech,Íránu,Sýrii,Indii,Pákistánu,Afghánistánu,Bangladéši,Indonésii,Filipínácha vAfrice.V Izraeli se konaly jak demonstrace podporující operaci, tak proti ní.VEgyptěvyústily protesty ve znovuotevření hraničního přechodu Rafa, kterým nyní do Gazy proudí jídlo a léky.Menší proizraelské demonstrace se konaly v několika severoamerických městecha dalších městech po celém světě.
Protestující v Londýně, Paříži,Oslua dalších městech se dostali do střetů s policií.Jeden palestinský Arab byl zastřelen během střetu izraelské armády a mladými Araby naZápadním břehu.Po celém světě došlo k výskytu individuálních izolovaných útoků proti Židům a Izraelcům, které jsou označovány jako odpověď na konflikt.V první dny po vypuknutí operace Lité olovo bylo více než 300 izraelských internetových stránek hacknuto a byly na ně následně vloženy protiizraelské a protiamerické vzkazy.
8. ledna se konal vDamaškudosud největší protest od začátku vypuknutí operace.
V České republice se konaly menší demonstrace na podporu Palestincůi Izraele. Spory se v ní vedou obvykle prostřednictvím mediálních výměn názorů.
VegyptskémŠarm aš-Šajchuzačala 2. března 2009 mezinárodní dárcovská konference pro rekonstrukcipalestinskéhopásma Gazy, které bylo zničeno bombardováním a následnouizraelskouinvazí.Zástupci 75 účastnických států přislíbili poskytnout Palestincům čtyři a půl miliardy dolarů (v přepočtu přes 100 miliard korun). Své příspěvky dárci podmínili tím, že se prostředky nedostanou do rukou hnutíHamas, který je označovánUSAaEvropskou uniíza teroristickou organizaci. Hamas ani Izrael na konferenci nebyl pozván.
V lednu 2009 zakázal izraelsky vojenskýcenzornovinářů působícím v Izraeli zveřejňovat identitu velitelů, kteří se podíleli na válce v Gaze. Jména velitelů by podleizraelské armádymohla pomoci žalující straně, neboť někteří důstojníci veřejně popisovali určité útoky na palestinském území.
VyšetřovateléOSNve zprávě zveřejněné 15. září 2009 obviniliIzraelapalestinské ozbrojené skupiny, že se v průběhu konfliktu dopustili válečných zločinů. Vyšetřování vedl bývalýjihoafrickýsoudceRichard Goldstone, jehož zpráva konstatovala, že Izrael vojenskými operacemi v Gaze mezi 27. prosincem 2008 a 18. lednem 2009 „spáchal činy rovnající se válečným zločinům a možná zločinům proti lidskosti“. Ale zpráva uvádí, že i „palestinské ozbrojené skupiny páchaly válečné zločiny stejně tak jako možné zločiny proti lidskosti“, a to odpalováním raket na jižní Izrael, kde nebyly vojenské cíle.
Přestože Izrael odmítl zprávu uznat a izraelský prezidentŠimon Peresji označil jako „výsměch historii“ a prohlásil o ní, že „nedokáže rozlišovat mezi agresorem a státem, uplatňujícím své právo na sebeobranu“,, Valné shromáždění OSN po dvoudenní debatě závěry vyšetřovací zprávy o válečných zločinech podpořilo v rezoluci, pro kterou hlasovalo 114 zemí (proti 18 států a 44 se zdrželo hlasování).
V dubnu 2011 bývalý vrchní vyšetřovatel Richard Goldstone odvolal původní tvrzení, že Izrael záměrně útočil na civilisty, a prohlásil, že „kdyby věděl to, co ví nyní, byla by Goldstoneova zpráva odlišným dokumentem.“Zároveň prohlásil, že ačkoli zpráva našla důkazy o potenciálních válečných zločinech u obou stran, „v případě Hamásu je jasné, že jeho útoky byly záměrně cílené na civilisty ... ale vyšetřování a důkazy naznačují, že Izrael na civilisty záměrně neútočil.“
Pro podezření ze spáchání válečných zločinů během izraelské vojenské invaze do Gazy vydal v prosinci2009britský soudzatykačnaCipi Livniovou, která byla izraelskou ministryni zahraničních věcí v době přípravy a vedení operace Lité olovo.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článku2008–2009 Israel–Gaza conflictna anglické Wikipedii.