Slon

Slonje souhrnný český a slovenský název pro dvarodychobotnatcůLoxodontaaElephas. Známy jsou tři potvrzené žijícídruhy, které patří do dvou rodů –Loxodonta(slon africkýapralesní) aElephas(slon indický). Velmi blízkým příbuzným byl i vyhynulýmamut(Mammuthus).
Slon je největší žijící suchozemskýsavec.Při narození váží okolo 100 kg.Samiceslona je březí 20 až 22 měsíců, což je nejdelší doba březosti u suchozemskéhozvířete. Slon se běžně dožívá 60 až 70 let. Největšího slona zastřelili vAngolev roce1974, vážil zhruba 10 400kilogramů.
Slon je charakteristický svýmchobotem, což je kombinace nosu a horního rtu, který používá pro získánípotravy, která je příliš vysoko. Slon je také schopen jím zvednout náklad o hmotnosti až 1 tuny. V horku si často chobotem na sebe házejí písek, prachči vodu. Sloni mají takékly, což jsou velké zuby, které jim vyčnívají ztlamy. Sloní kly jsou jedním z hlavních důvodů jejichlovu. Obchod s nimi je zakázán v mnoha státech. Slon jemimochodník, což znamená, že se pohybuje vždy oběmanohamana jedné straně těla.
Chobotnatci dokážou vnímat zvukovéfrekvencedvacetkrát nižší, než jaké slyší člověk, a jsou k tomu vybaveni speciálnímireceptorynízkofrekvenčních vibrací na chobotu a nohách. Takto dokážou odhalit blížící se bouři a mohou se také vzájemně domlouvat (komunikovat) na značné vzdálenosti.
Navzdory některým neoficiálním tvrzením se sloni patrně nedokážou pohybovat rychlostí kolem 40 km/h. Přímá pozorování a počítačové modely ukázaly, že maximální rychlost těchto obřích chobotnatců činí asi 5,3 až 7 m/s (19 až 25 km/h).
Sloni jsoubýložravía tráví denně až 16 hodin konzumacírostlinnépotravy. 50 % potravy tvořítrávy. Zbytek jelistí,kořínky,ovoce,semínkačikvětiny.Dospělýslon dokáže sežrat 100 až 320 kg potravy za den.Trávicí ústrojíslona je schopno zpracovat pouze 40 % celkového zkonzumovaného množství, zbytek projde nestráven zažívacím traktem.
Slon se vyvinul nejprve z jemu podobného předkamastodonta, poté v mamuta a nakonec do podoby, jakou známe dnes. Za tu dobu se přizpůsobil jídlu vAfriceaIndii, kdežto jeho předci žili naSibiřia vSeverní AmericeaEvropě.
Lov slonů, ať již legální nebo ilegální, má neočekávané důsledky vgenotypuslonů. Afričtí lovci slonů zabíjí slony s velkými kly, což dává šanci přežít a dál se rozmnožovat slonům s malými kly nebo bez klů. Díky propagaci genu, který způsobuje, že slon nemá kly, je nyní v některých populacích až 30 % slonů bez klů (ačkoli v roce1930to bylo jen 1 %).Nepřítomnost klů, kdysi velmi ojedinělá genetická anomálie, se nyní stává velmi rozšířeným dědičným rysem. Je nepravděpodobné, že soustavným lovem slonů s kly a prosazováním slonů bez klů nakonec kly u afrických slonů zcela zmizí, což by mohlo mít dramatický dopad jak na slony, tak na jejich okolí.Sloni své kly používají k „orání“ země při hledání minerálů, průchodu hustouvegetacíči při boji mezisamci. Budou-li se nadále rodit převážně sloni bez klů, může se chování slonů dramaticky změnit.
Sloni byli a jsoulidmipoužíváni k různým účelům.Váleční slonibyli používáni armádami naIndickém subkontinentua takéPeršany. Byli používáni vhellénistickýchříších a v říšíchPtolemaiovcůaSeleukovců.KartaginskývojevůdceHannibalpoužil slony ve svém tažení protistarověkému Římu, kdy s nimi dokonce překročilAlpy.
Indičtí sloni jsou používání pro transport, ale i pro zábavu, jsou velmi známí vcirkusovýchpředstaveních. Využíváni jsou pro svoji velkou sílu. Podle pozorování v terénu dokáže slon utáhnout náklad o hmotnosti až kolem 9 tun a chobotem uzvedne ze země břemeno o hmotnosti kolem 300 kilogramů.
Nicméně sloni nebyli nikdy plnědomestikováni, samci slonů jsou v období říje velmi nebezpeční a obtížně se kontrolují. Sloni používaní lidmi jsou převážně samice. Váleční sloni jsou výjimkou. Je ekonomičtější chytit divokého mladého slona, než vychovat slona v zajetí. Africké slony se obvykle nepodaří domestikovat, ačkoliv někteří dobří chovatelé uspěli tím, že přivedli k africkému slonu slona indického.
Jsou známy tři druhy slonů –slon africký(Loxodonta africana),slon pralesní(Loxodonta cyklotis) aslon indický(Elephas maximus). Africký slon je větší než slon indický (měří až 4 m a váží 7 500 kg) a má větší uši.Cirkulace krvevtepnáchboltcůslouží k lepšímu ochlazování pod africkým sluncem. Zatímco samice slona afrického má kly, samice slona indického je nemá. Na rozdíl od svého asijského bratrance má africký slon na chobotu dva „prsty“.
V Africe se objevují dvě populace slonů – savanní a pralesní. Poslednígenetickéstudie ukázaly, že se jedná o dva rozdílné druhy. Pralesní populace je nazývána slon pralesní (Loxodonta cyclotis), zatímco savanová zůstalo jméno slon africký (Loxodonta africana). Tatoreklasifikacedruhu byla důkazem, že je možné dvě tak malépopulacerozdělit do dvou živočišných druhů.
Teprve nedávno byl uskutečněn významný objev –slon nepálský(nebo také slon himálajský – oficiální název ještě nebyl uznán). Pověsti o něm nebyly brány vědci vážně, ale v roce 1992 se ho povedlo badateli Johnu Blashford-Snellovi objevit a fotograficky zdokumentovat. Značně se liší od již známého slona indického, je agresivnější, větší, a jeho charakteristickým znakem jsou dva hrboly na hlavě. Jedná se zřejmě opoddruhslona indického nebo také o zcela nový druh. Pro úplnou vědeckou analýzu se čeká na uhynulého jedince či nalezení kosterních pozůstatků.
V minulosti se naZemivyskytovalo mnoho druhů slonů, z nichž drtivá většina vyhynula. Zde je jejich kompletnítaxonomickýsystém počínaje čeledíslonovití.Recentní druhya poddruhy jsou vyznačeny tučně.
Slon se díky své vysoké hmotnosti a značným tělesným rozměrům stal i zvířetem, jehož název bývá někdy používán i v přeneseném významu jako označení pro velmi společensky neobratného či fyzicky hřmotnéhočlověka– viz českýfrazeologizmus„chovat se jako slon v porcelánu“.
Slon je považován za symbolštěstínejen v Evropě, ale téměř na celém světě. Podobizny slona se ztvárňují v obrazech, soškách,amuletech, špercích, obrazech i dekoračních předmětech. Sloni mají své místo v dětských postýlkách v podobě plyšáků, na lednicích jako magnety i v ložnici jako sošky pro zajištěníplodnosti.
Označení „růžový slon“ se používá pro věci, které nedávají logiku, jsou absurdní a beze smyslu. Často se růžoví sloni vyskytují v dětských pohádkách a příbězích. Známé je také rčení „hlavně nemyslete na růžového slona“, které nutí přemýšlet právě o něm. Vidění růžových slonů se spojuje smikrozoopsií, jedním z příznakůdeliria tremens.
Další významy:
V rámci evropskýchzoobyli sloni na koncibřezna 2020chovániřádově ve dvou stech zoo. Více jsou zastoupeni sloni indičtí.
VČeskujsou sloni chováni v těchto zoo:
V minulosti je chovalaZoo Ústí nad Labem
Zoo Prahapatří k významným evropským chovatelům slonů. První slon byl do Zoo Praha a zároveň československých zoo vůbec dovezen v roce1933(dva roky po otevření zoo veřejnosti).Jednalo se o slona indického Babyho. První slon africký (celkově čtvrtý slon v pořadí) byl Petr I., který v zoo žil v letech1954až1965.
Za celou historii chovu je v záznamech uvedeno celkem 26jedincůtří druhů (do roku2011, kdy se slavilo 80 let zoo se jednalo o 17 zvířat). Do roku2006byly chovány smíšené skupiny více druhů. Od zmíněného roku je chována skupina indických slonů. Již historicky převažovali sloni indičtí, ale objevili se též čtyři sloni afričtí a dokonce jeden slon pralesní.
Současná skupina je největší v českých a slovenských zoo. Na počátku let2019i 2020 čítala sedmslonů indických– chovného samce, čtyři samice a dvěmláďata(mladé samce).V poloviněkvětna 2019Zoo na tiskové konferenci oznámila, že samice Janita a Tamara jsou opět březí. Narození dalších dvou mláďat bylo očekáváno přibližně na přelomu března adubna 2020.První z mláďat (samička Lakuna, dcera Tamary) přišlo na svět 27. 3. 2020 v ranních hodinách.Skupina se tak rozrostla na osm členů. Další mládě (rovněž samička – Amalee) se nakonec narodilo po 683 dnech březosti až 9. 5. 2020.Od té doby byla vZoo Prahaskupina slonů devítičlenná. Samička Amalee však v lednu 2023 podlehla vážnému onemocnění sloní herpes. Mladí samci na jaře 2024 odcestovali do jiných zoo.
VZoo Prahase dokvětna 2020narodilo pět mláďat, z toho čtyři byla přímo v zoo také počata. Další mládě bylo vPrazepočato, ale narodilo se již vNěmecku.
Světový den slonů se slaví dvakrát ročně – 12. srpna na počest afrických slonů a 22. září na počest slonů asijských.