Kosmatec třpytivý

Kosmatec třpytivý(Mesembryanthemum crystallinum) je dužnatá,teplomilná,slanomilná, většinoujednoletáa jakoby zmuchlanábylina, která bývá vysoká okolo 20 cm a rozrostlá do šíře 50 a více cm. Pro květy, dlouhou dobu kvetení a nenáročnost na podmínky se někde pěstuje jakookrasná letnička, jinde vyrůstá samovolně a je považována zainvazní druh.
JménoroduMesembryanthemumpochází z řeckého slova „mesembria“ pro poledne a „anthemum“ pro květinu, pojmenování vzešlo z chybného přesvědčení, že rostliny tohoto rodu kvetou jen v poledne.Druhovéjménocrystallinumodkazuje na krystalům podobné bublinky na listech, stoncích i květech, což jsou prosvítající speciální podkožníbuňky, zásobníky s vodou pro období sucha.
Původníareálkosmatce třpytivého se rozprostírá na dvou od sebe oddělených územích. První se rozkládá po evropskémmediteránua dále skrz nevelké územíMakaronésiepřes téměř celouseverní arabskou Afrikuaž naArabský poloostrov. Druhá oblast výskytu je poměrně menší, je od prvé oddělenasubsaharskouatropickou Afrikou. Zabírá jihafrického kontinentu, územíNamibieaKapskavJihoafrické republice. Rostlina bývá rozšířena jak v suchých písčitých oblastech, tak i v pásech podél mořského pobřeží, obvykle žije na místech s klimatem podobným teplému středomořskému.
Druhotně byl druh rozšířen do mnohasubtropických míst, nejčastěji na území blízká mořskému pobřeží. Vyskytuje se veSpojených státech amerických, vMexiku,Ekvádoru,Venezuele,Peru,Chile,Argentině,Pákistánui vAustrálii. Někde se dostal záměrně jako okrasná rostlina, jinde byla jehosemenanechtě zavlečena s pískem sloužícím jako nutný lodníbalast. V místech značně vzdálených od mořského pobřeží, například ve vnitrozemí Austrálie, roste na narušených místech, jako jsou okraje cest, skládky odpadků, okolí zemědělských usedlostí i vysychajících slaných jezer. Vyskytuje se na odvodněnýchpísčitýchpůdách stejně často, jako nahlinitýchčijílovitých.
Halofilní bylinas velkou tolerancí vůčizasolenépůdě ibrakickévodě, která někdy roste v občasném dosahu mořského příboje. Vyskytuje se na útesech nebo písčitých plážích v blízkosti mořské hladiny a jímá slanost jak z půdy, tak i z vlhkých mořských větrů. Preferuje sice propustnou půdu v písčinách, ale roste i ve slaných bažinách, podobně jako v běžné nutričně chudé půdě, která může být krátkodobě vlhká a dlouhodobě suchá. Potřebuje však plně osluněné stanoviště, které je od mírně kyselého po mírně zásadité, často roste i na stanovištích dotčených člověkem, nevadí ani místa s vysokým obsahemměďnaté soli. Rostliny testované na odolnost vůčikyselině chlorovodíkovéakyselině sírovéměly následně v listech násobné množstvíproteinogenní aminokyselinyprolinu.
Bylina při své růstové fázi koncentruje ve svém těle hodně soli, která se po zániku rostlinyvyluhovánímuvolní do okolní půdy. Po několika létech je na stanovišti natolik nevhodnéosmotické prostředí, že v něm běžné rostliny nejsou schopné růst a nemohou semenáčům nových kosmatců bránit v růstu. Tímto se kosmatec třpytivý chová jakoinvazní druh, který ve své blízkosti likviduje většinu původní flory. Mimo snášenlivosti vysoké salinity je rostlina odolná i proti déletrvajícímu suchu, nejlépe přežívá na místech s krátkými chladnými a vlhkými zimami a dlouhými suchými léty. Přestože je teplomilná, snáší krátkodobý zimní pokles teploty až k +10 °C a přežívá i na místech s celoročními srážkami jen okolo 100 mm, pokles teploty pod bod mrazu však rostlinu zahubí. Kvete od konce března do července.
Rostlina je pokryta zvětšenými, lesklými, puchýřkovitě působícímiepidermálnímibuňkami, jejichž hlavní funkce spočívá v akumulaci vody pro období sucha. Tyto buňky mají průsvitný povrch a vypadají jako třpytivé bublinky či krystaly, lodyhy i listy rostliny jsou na omak studené. Většina rostlin následkem suchého léta shazuje listy a usychá, ve vlhkém prostředí však může pokračovat v růstu i další sezónu. Obvykle roste ve společnosti skosmatcem uzlinokvětým(Mesembryanthemum nodiflorum), který je velmi podobný, akorát je menšího vzrůstu. Vyskytuje se na stanovištích současně s vzhledově i funkčně podobnými bylinami, jako jsouapténie srdčitolistá(Mesembryanthemum cordifolium),kosmatcovník velkokvětý(Carpobrotus acinaciformis) čikosmatcovník jedlý(Carpobrotus edulis).
Kosmatec třpytivý má vývojově naprogramovaný přechod zfotosyntézy C3nametabolismus CAM, který je urychlován nástupem sucha. Tím rostlina zmenšuje potřebu vody a zajišťuje si četnou produkci semen i v nepřítomnosti deště. Rostlina postupně odumírá od kořene a dosud získané živiny přenáší směrem vzhůru k plodům dozrávajícím i v době, kdy je již u kořene suchá. Početchromozomů2n = 18.
Jednoletá, slanomilná,sukulentní, lysá, extrémně odolná rostlina s vláknitýmikořeny, jenž bývá vysoká do 20 cm.Lodyhyjsou od bázedichotomicky větvené, bývají dlouhé 20 až 50 cm, jsou poléhavé, ale nezakořeňují. Rostlina nemá centrální vzpřímenýstoneka je hustě pokrytá vychlipenýmipapilami.
Listy, základní i lodyžní, jsou dužnaté, lesklé, vyrůstají hustě vstřícně nebo střídavě, řidčeji také ve shlucích a bývají přisedlé či krátceřapíkaté. Mají plochéčepelevejčitého až lopatkovitého tvaru, dlouhé 3 až 12 cm a široké 1 až 9 cm, jež jsou po obvodě silně zvlněné. Mají málo zřetelnou zpeřenoužilnatinu, v mládí bývají sytě zelené a později jsou od kraje červeně až fialově naběhlé.Palistyu těchto rostlin nejsou vyvinuté.
Květyo průměru 1,5 až 2 cm jsou bílé a vyrůstají jednotlivě nebo v úžlabních či koncovýchvrcholičnatýchkvětenstvíchna půlcentimetrových stopkách, jejichlistenyjsou podobné listům.Oboupohlavnékvěty mají pět nestejně velkých, vejčitýchkališních lístků, z nich dva vnitřní jsou širší a tupější než tři vnější. Bílých, čárkovitýchkorunních lístků, které jsou asi dvojnásobně delší než kališní, bývá dvacet až čtyřicet.Tyčineksprašníkyje kolem třiceti,semeníkje spodní,pestíkvznikl z pětiplodolistůablizenbývá pět. Květy se rozevírají ráno a uzavírají večer, kulatáčešulei korunní lístky se stárnutím rostliny dostávají červenavý pel. Blizny jsouopyloványhmyzem, který nacházínektarprodukovaný vespod květů v pětižlázkách.
Plodje hrubě papilární, slabě pětihranná, polokulovitátobolkaotevírající se po dozrání víčky. Obsahuje početnásemena(i kolem sta), která mají tvar velkého písmene ”D”, jsou asi 0,8 mm velká, tmavě hnědá a mají drsný bradavičnatý povrch.
Kosmatec třpytivý se v přírodě rozšiřuje výhradněpohlavně, semeny. Tatoklíčínestejně brzy, zatímco některá vyklíčí ihned po nasátí vlhkosti, jiným to trvá i čtyři týdny než se klíčení nastartuje, mladésemenáčkyse v teplém a vlhkém prostředí začnou ukazovat nejdříve po dvou až třech týdnech. Semena se při umělém pěstování vysévají časně z jara do skleníku, po vzklíčení se přepichují jednotlivě do květináčů a po ukončení hrozby jarních mrazíků vysazují na slunné stanoviště, kde se jen velmi mírně zalévají. Mladé rostliny ještě potřebují určité množství vláhy, starší však mají potřebu vody značně nižší. V přírodě napomáhají rozptylu semen, mimo větru a vody i někteří živočichové, např. králíci, myši a krysy, kteří jedí tobolky a semena cestou roznášejí. Listy i semena jsou poživatelné také lidmi.
V některých zemích se rostlina pěstuje jako syrová či vařená salátová zelenina, čerstvé listy se používají coby příloha k masitým jídlům nebo slouží jako náhrada špenátu. Jsou šťavnaté, mají nakyslou a mírně slanou chuť, také se nakládají do nálevu jako u nás okurky. Využívají se i k ozdobě chlebíčků, na obložené mísy, pečená masa a podobně. Rozdrcené listy sloužívají jako náhražka mýdla, v minulosti se z nich získávalasoda.
Občas se pěstuje i v jihoevropských zahradách jako okrasná letnička nebo pokryv neosazené půdy, kde brání růstu nechtěným bylinám. Rostliny většinoubýložravcinežerou.