Ekologie měkkýšů

Zástupci všechtřídměkkýšů žijí vždy v moři, ale někdy navíc vyhledávají i jiné biotopy. Některé druhymlžůžijí ve sladkých vodách. Některé druhyplžůžijí ve slané vodě, některé ve sladké vodě a některé se přizpůsobily životu na souši.
Hlavonožci jsou draví. Plži jsou většinou býložraví nebo všežraví. Někteří plži jsou zemědělsky významníškůdci(např.plzák španělskýneboslimáčci. Někteří plži jsou draví. Mlži jsoufiltrátoři.
Měkkýši jsou důležitou součástí potravy jinýchživočichůvčetněčlověka. Plži často fungují v přírodě jakomezihostitelémotolic.
Plži fungují v ekosystému většinou jako konzumenti 1. řádu. Zpracovávají např. také odumřelé listy a tak zpřístupňují živiny (minerální látky) pro růst rostlin.Vitreasp.,Euconulussp. skeletují vlhké, zčásti rozložené listí opadu. Juvenilní stadia plžů se živířasamina povrchu půdy (jako např.slimáčci). Vodníplžise živívodními rostlinamia umožňují tak přístupbakteriímk rostlinným tkáním. Rostliny pak hnijí a jsou zdrojem žádané potravy. Bakteriemi se živí různé larvyhmyzu.  Vodní plži se také živí sedimentujícímiplanktonnímiřasami (planktonní déšť). Býložraví nebo všežraví plži se mohou stát zemědělskýmiškůdci.
Někteří měkkýši jsou alemasožraví, a jsou tedy konzumenti 2. řádu, výjimečně i vyšších řádů. Mezi dravé druhy patříDaudebardia,Vitrina,HyaliniačiCircinaria, která loví hlavněroupice. Mořský plž roduJanthinase živí převážněparuskami, jako je např.paruska desková(Velella velella), jež patří mezitrubýšeSiphonophora.
PlžElysia viridispožírářasy, jejichchloroplastyvšak přežívají delší dobu v těle plže a tvořísacharidy, protože se plž zdržuje u hladiny.
Hlemýždi fungují také jakovektorpro šíření houbyPhytophthora palmivora.
Výjimečně mohou plži přenášetpyl(malakogamie). Podle některých autorů pyl okřehku (Lemna) ablatouchu(Caltha) přenášejí vodní plži. Pyl těchto rostlin se ale pasivně šíří vodou i bez plžů. Uvádí se také jako příklad malakogamieopylovánímokrýše(Chrysopsplenium) na prameništích.
Některé druhy dobře snáší chlad.Radix peregraleze i po ledě aPlanorbis planorbismůže přezimovat i zamrzlý v ledu.
Slávička mnohotvárnápatří mezieuryhalinníživočichy = může žít v mořské, brakické i sladké vodě. Při přechodu do jiného prostředí potřebuje však vždy určitou adaptační dobu. Někteří ulitnatí suchozemští plži snášejí také delší pobyt v mořské vodě a někteří sladkovodní plži až 2 týdny. Ve spojení s mořskými proudy je to důležité protransporta šíření druhů. Částečněeuryhalinníje takéslávka jedláMytilus edulis: žije ještě vBotnickém zálivu(3 promile soli), ale dosahuje zde velikosti pouze 21 mm oproti maximální velikosti 110 mm vKielském zálivu.
Vodní živočichové mohou být větší než suchozemští, protože voda má větší hustotu než vzduch a oni nejsou omezováni pevností kostry. Příkladem je největší měkkýš: krakaticeArchiteuthis duxmůže dorůst 18 i více metrů. Větší živočichové jsou také ve studených vodách, např. kolemNewfoundlandujsou nápadně větší hlavonožci (studený Labradorský proud).
Přisedlí mořští měkkýši vsupralitoráluaeulitorálujsou častoeurytermní, protože na ně za odlivu praží Slunce.
Sublitorálje charakteristický usazenými schránkami měkkýšů, často odpovídámetalimnionu(termoklina) a bývá v hloubce 7 – 12 m.
KrakaticeArchiteuthisžijí ještě ve 450 m. Krytožábří plži pronikají do hloubek téměř 2000 m.
HlavonožecCirrothauma murray,Lysotheuthis diademaa hlavonožci řáduWampyromorphase vyskytují ještě ve 3000 m.Chroustnatkyžijí ještě ve 4200 m.Kelnatkyžijí ještě ve 4800 m.
SépieBolitaena pygmaeažije ještě ve 5400 m. Plži zahrabaní v bahně žijí ještě ve 6860 m.
Mlži žijí ještě v neuvěřitelné hloubce 9000 m.
SrdcovkaCardiumje velmi odolná proti hydrostatickému tlaku a hyne až při 400 - 600 kp, to odpovídá hloubce 4 až 6 km. Naproti tomuhřebenatka obrovskáPlacopecten megallanicuspři komerčním výlovu z velkých hloubek hyne, ale z malých hloubek nikoliv.
Hlubinné a chladnomilné druhy mají menší schránky, protože při vyšším tlaku a nižší teplotě je zvýšená rozpustnostCO2a hůře se vylučujeCaCO3.
Plži žijí i v nadmořských výškách až 5000 m n. m. (hranice trvalého života pro člověka je 5000 m, trvalá obydlí jsou nejvýše ve 4800 m n. m.). Mlži vystupují nejvýše téměř do 4000 m n. m.
Měkkýši jsou také velmi odolní vůčiradioaktivnímu záření. Pro usmrceníslimákaje potřebná dávka 20 000 R (rentgen). Pro srovnání:ještěrka- několik tisíc R,člověk- 500 R, genetické změny se objevují již při dávkách menších než 100 R.