Biodynamické zemědělství

Biodynamické zemědělstvíje alternativní způsob hospodaření vzemědělství, který popsal rakouskýfilosof,pedagogaesoterikRudolf Steinerv sérii přednášek v roce1924na zámkuKoberwitzv Německu (dnesKobierzycevpolskémDolním Slezsku).Biodynamickézemědělstvíse řídí předevšímfenomenologiíRudolfa Steineraa jeho naukou o působení a vlivu údajnévesmírné energiena zemědělskou výrobu. Kritiky je považováno zapseudovědunepodloženou faktickými důkazy.
Ve dvacátých letech 20. století soudili mnozí zemědělci, statkáři a výrobci potravin, kteří měli blízko kantroposofiiRudolfa Steinera, že potraviny, s nimiž se denně setkávali, mají mnohem horší chuť než potraviny z jejich dětství. Uobilía jiných kultur se podle nich dal pozorovat úbytek vitality a také kvality. Tento náhled se objevil v době, kdy se ve větší míře začala užívatdusíkatá hnojivaa nastal rozvoj masové produkce potravin.
Mezi vědci a výrobci tehdy existovala jen malá snaha zachovat kvalitu produktů a obranyschopnost rostlin před nemocemi a škůdci, proto malý okruh lidí ovlivněných antroposofií hledal cesty, jak dodat zemědělství nové impulzy. Antroposofové chápali svět a lidskou bytost "vícedimenzionálně" a usilovali o doplnění moderníhomaterialistickéhosvětonázoruo duchovní rozměr. Každý člověk může podle nichmeditacía prací docílit vlastní duchovní zkušenosti. Záměrem zakladatele antroposofického hnutí Rudolfa Steinera bylo zprostředkovat modernímu člověku duchovní zásady a postavit je (jak se domníval) na vědeckou základnu.
V roce1924se Steiner rozhodl na výzvu hraběcí rodinyKeyserlingkůa na popud některých statkářů zorganizovat "zemědělský kurs", který měl položit "ideové základy rozkvětu zemědělství". Tento kurs se konal o svatodušních svátcích roku 1924 na zámku Koberwitz (dnesKobierzyce) ve Slezsku, nedalekoVratislavi. Před zhruba 100 posluchači přednesl Steiner osm přednášek, provázených diskusemi. Týkaly se spolupůsobení země a vesmíru, planetárních vlivů na zemi a její obyvatele atd.
Steinerovou zásluhou se objevila idea "zemědělského organismu", dnes uznávaná i mimo biodynamický názorový proud. Zdůrazněn byl význam poznávání podstaty fyzických látek a jejich úloha coby "nositele duchovních sil". Probíral se správný vztah mezi polním hospodářstvím, pěstováním ovoce a chovem zvířat, hodnota lesa a tvorbabiotopů, zásady krmení zvířat a výživa společnosti. Za obzvlášť důležité Steiner pokládal oživení půdy a udržení trvalé plodnosti – proto vznikla nová koncepce hnojení a kompostování.
Už v témže roce se utvořil pokusný kruh antroposofických zemědělců, kteří se řídili Steinerovými pokyny a hospodařili podle nových kriterií. V roce1928byla zavedena značka Demeter pro označení produktů biodynamického zemědělství.
Biodynamické zemědělství je podle svých příznivců zároveňekologické. Rozdíl spočívá v tom, že vedle používáníorganickýchhnojiva zásadetickéhopřístupu vůči chovaným zvířatům,ochraně životního prostředí, a udrženíbiodiverzity, doporučilRudolf Steinerspeciální biodynamické preparáty, které podle jeho vize zlepší úrodnost půdy a odolnost plodin vůčichorobámaškůdcům. Největší důraz je kladen na použití těchto preparátů při přípravěkompostua použitíměsíčníhokalendářepro výsev a výsadbu biodynamických plodin v optimálním období. Biodynamické zemědělství se dívá na pěstování zemědělských plodin, chov zvířat a zemědělského hospodaření všeobecně jako na součást kosmických procesů a počítá s vlivemplanet,hvězd,Měsíce,Slunce,souhvězdía jejich umístění vezvěrokruhu.
"Bio" znamená ve slově "biodynamické" jak biotické (živé) – ovlivněné a pozměněné živou složkou přírody –biotou, tak i biologické – hospodaření podle zákonitostí přírody. Biodynamické pak znamená: využití positivních kosmických vlivů k hospodaření v souladu se Steinerem popisovanými zákonitostmi přírody.
Steiner popsal přípravu a použití devíti preparátů (bylinných a minerálních směsí), které podle něj zlepšují úrodnost půdy a odolnost plodin vůčichorobámaškůdcům. Podle Steinera přenášejí tyto preparátyvesmírnou energiidopůdy. Preparáty mají čísla 500 až 508, přičemž první dva se používají jako postřiky plodin a půdy a ostatních sedm se přidává dokompostu. Účinnost těchto preparátů je dlouhodobě zkoumána, především ve vztahu k běžnémuekologickému zemědělství.
Biodynamickýměsíční kalendářvychází z předpokladuRudolfa Steinera, že pohybMěsícepo obloze má důležitý vliv naagrotechnicképrocesy. V tomto kalendáři Steiner předepsal, které fáze Měsíce jsou vhodné pro výsev, výsadbu, sklizeň a další činnosti.
V roce1963publikovalaMaria Thunovásvé dlouholeté výzkumy vlivu Měsíce na růstředkvičkya rozšířila tento kalendář o postavení Měsíce vastrologickémzvěrokruhu. Vytyčila zvířetníková souhvězdí, která podle ní souvisí s různými typy zemědělskýchplodin, které rozdělila podle použití na: listové, kořenové, plodové a květinové. Toto rozdělení podle ní souvisí zároveň spřírodními živly:voda,země,vzduchaoheň.
Thunová seskupila jednotlivázvířetníkovásouhvězdí do čtyř skupin po třech znameních vykazujících působení na stejnýživel. Chceme-li například pěstovatsalát, je třeba jej zasít, přesadit a kultivovat ve dny s působením na list a živlem voda, to znamená v době, kdy Měsíc bude vsouhvězdí Raka,RybyneboŠtíra.
Z poznámek Rudolfa Steinera dále vyplývá, že při dodržování vlivů měsíčních rytmů docílíme pozitivního efektu převážně v závislosti na zdůraznění dané části rostliny a to hlavně ve smyslu barvy, kvality či množství.Nutriční hodnotaje podle Steinera dánaslunečním rytmem. K posílení planetárního vlivu dochází v okamžiku průchodu souhvězdím zvěrokruhu s vlivem na stejný živel. NapříkladMarsvsouhvězdí Raka. Použití tohoto kalendáře není povinné při získávání Demeter certifikátu BD-farma a není tedy integrální součástí původní Steinerovy vize.
Kompletní přehled výzkumné činnosti od roku 1921 až do roku 2005 týkající se biodynamického zemědělství je publikován v němčině na internetovém portáluanthromedia. Srovnávací studie dospěly ke zcela odlišným závěrům, od příznivého zhodnocení vlivů biodynamického zemědělství až po odmítání metody jako takové (viz Kritika). Zkoumány jsou většinou věci konkrétní, jako je například množstvížížalvpůdě,stopové prvky,humus,minerályapod., při různých způsobechzemědělskéhohospodaření.
Výsledky různých výzkumů prezentoval například Herbert Koepf v knize "Biodynamic Agriculture",která vyšla od roku1976několikrát a byla přeložena do angličtiny, němčiny a nizozemštiny. Starší srovnávací výzkum z roku1968je od Kletta,kde je zmiňován postřik křemenným roztokem a jeho vliv na kvalitu. V jiném výzkumu z roku1959popisuje Pfeiffer rozdíly v kvalitě kompostua Heinze provedl v roce1967srovnávací výzkum kvality potravin.
Jedním z nejlépe dokumentovanýchdlouhodobých výzkumů (1996–2003) je diplomová práce Jennifer Rose Reeve, která zkoumala vliv biodynamických preparátů na kvalitu půdy, kvalitu vinných hroznů a kvalitu kompostu v kalifornské vinici.Závěry této studie ukazují, že vznikají statisticky významné rozdíly (p<0.05) hlavně v půdách s nízkým obsahem živin. Humózní půdy a půdy s vysokým obsahem minerálů a stopových prvků nevykazují prakticky žádné rozdíly. Při užití kompostových preparátů je tomu právě naopak. Biodynamické kompostové preparáty positivně ovlivňují zrání kompostu při ideálních podmínkách, ale nevykazují prakticky žádný efekt v podmínkách nepříznivých. Tento výzkum také prokázal, že biodynamický kompost zlepšuje růst rostlin hormonálními účinky.
V rámci 8. vědecké konference ekologického zemědělství začátkem března 2005 na Univerzitě ekologických zemědělských věd v Kassel-Witzenhausen (BRD)převzal nizozemský výzkumník Dr. Ton Baars vedení katedry biologicko-dynamického zemědělství na příštích 6 let.
V Americe,Anglii,Německu,Nizozemskui v České republicejsou vzdělávací centra která pořádají semináře o biodynamickém hospodaření.
V roce1928bylo v Německu zmítanémVelkou hospodářskou krizízaloženo ekologické certifikační sdružení Demeter International,které má v současnosti mezinárodní distribuční síť ve 43 zemích se 4200 certifikovanými biodynamickými podniky v Evropě,Americe,Kanadě,Africe,Austrálii,Indiia na Novém Zélandu.Oblibě přispívá např. iprinc Charlesči manželka Karla Schwarzenberga.Okultismus a nevědecké myšlenky jsou však přechodným příznakem hospodářské krize.
Ze strany zemědělců, využívajících obvyklé (konvenční) metody hospodaření, a zčásti i zemědělců kladoucích důraz na ekologické principy jsou biodynamické preparáty přijímány se skepsí, neboť jejich účinnost je jen těžko měřitelná. Chemická či běžná biologická hnojiva dodávají rostlinám živiny, jež potřebují k růstu, což zajišťuje vyšší výnosy. Naproti tomu biodynamické zemědělství pracuje s předpokladem, že užitím preparátů získávají rostliny specifické kvality. Ve článkuDemeterské zemědělství - homeopatie na polipublikovaném ve Stuttgarter Zeitung
poukazuje Frank Buchmeier mimo jiné na to, že užití postřiku křemenným práškem v množství 2 g na 3000 mje srovnatelné s použitímhomeopatickýchpřípravků valternativní medicíně, kde se přípravky ředí v poměru od 1:10 až do poměru 1 : 2 500 000 000.
V článku zveřejněném ve Frankfurter Allgemeine Zeitung poukazuje Peter Treue na to, že "dle srovnávacích studií neexistují měřitelné kvalitativní rozdíly mezi produkty založenými na konvenčních metodách hospodaření a produkty z biodynamických farem". Treue charakterizuje "ekologicko-dynamické" zemědělství jako součást okultního hnutí a způsob myšlení a praktiky jeho zastánců nepokládá za vědecké, ale řadí je do sférymagieageomantie.Na základě výzkumu v roce1994došel Holger Kirchmann k závěru, že Steinerovy pokyny jsou okultního a dogmatické rázu a nadto vykazují značnou heterogennost. Mnohé z biodynamických zásad jsou nedokazatelné a nelze na nich postavit vědecky podloženou teorii. Je například stěží doložitelné, že biodynamické preparáty přenášejívesmírné sílydopůdy. Podle Kirchmanna nevedlo vědecké zkoumání metod biodynamického zemědělství k přesvědčivým výsledkům.