Kdouloň obecná

Kdouloň obecná(Cydonia oblonga) nebo téžkdouloň podlouhláje jediný zástupce rodukdouloň(Cydonia).Kdoule je pro plody pěstována méně než kterýkoli z ostatních ovocných stromů nebo keřů.Někdy je kdouloň používána jako podnož pro jiný druh ovoce, prohrušně.
Kdoulovecje odlišná rostlina, často používaná jako okrasná dřevina pro bohaté kvetení na jaře,  laiky může být zaměněn za kdouloň. Jeho plody nejsou nazývány kdoule, ovšem jde o malvice, které jsou pouze podobné kdoulím nebo jablkům .
Jde okeřnebostromdosahující výšky až 8 m a šířky koruny až 5 m. Plody (kdoule) jsou kulovité až podlouhlémalvicežluté barvy podobnéjablkům, avšak velmi tvrdé a silně, příjemně aromatické, za syrova nepoživatelné. Voní pocitrusech.Kvete růžovýmikvěty. Kdouloň je samosprašná.
Nejčastěji je v Česku kdouloň používána jako podnož pro jiné druhy ovoce, předevšímhrušně. Kultivary hrušní roubované na kdouloně dobře plodí, plody bývají větší, než na semenáči hrušně.
Jako podnože jsou používány následující typy kdouloní:
Bývá pěstována kvůli svým plodům –kdoulím. Kdouloně obvykle začínají nést malé množství ovoce třetí nebo čtvrtý rok po výsadbě. Měly by být v plné plodnosti za 10 let poté, co byly vysázeny. Životnost stromu od příchodu do plodnosti je v průměru 30 až 40 roků. Poptávka po kdoulích by se možná zvýšila, pokud by bylo nabízeno k prodeji ovoce lepší kvality.
Plody jsou zejména veStředozemíastřední Asiizpracovávány v potravinářství nadžemy, marmelády,želé. Kdoule se používaly i ke konzervování. Když se kdoule uvaří, podává se horká se smetanou nebo máslem jako vynikající dezert. Jiným využitím je upečení kdoulí se sladkými jablky.Portugalskyse nazývámarmelo. Na Balkánském poloostrově se z kdoulí pálírakija– dunjevača. Džem z kdoulí dal vzniknout slovumarmeláda.Přestože není toto ovoce běžně nabízeno k prodeji, zkušenosti ukazují, že pokud je produkční sad dobře veden, může být pěstování kdouloní velmi výnosné.
Kdouloně se v Česku komerčně obvykle nepěstují pro plody, z trhu je zcela vytlačují jablka, jejichž použití je podobné. Spotřebitelé jsou o možnosti použití kdoulí informováni nedostatečně. Ve prospěch komerčního pěstování kdoulí pro plody hovoří následující
Rostlina je používána také naokrasu, má velké růžové nebo bílé květy, vyžaduje světlé nebo polostinné stanoviště.
Při výběru stanoviště pro umístění pro založení kdouloňového sadu by měly být zvažovány stejné faktory jako u dalších ovocných stromů.
Nejlepší typ půdy pro kdouloně je hlinitá půda, která je poměrně vlhká, ale odvodněná. Na velmi lehkých půdách stromy rostou rychle, ale jsou jen krátkověké a obvykle neplodné.
Kdoule mohou být rozmnožovány čtyřmi způsoby:
Metoda očkování je používána školkaři nejčastěji.
Otázka, jak moc nebo jak málo prořezávat kdouloně, je jednou z těch, na kterých se pěstitelé neshodnou. Někteří prořezávají své stromů silně, až do jedné poloviny nových letorostů každý rok, ale také obvykle používají při péči o stromy dusíkatá hnojiva. Ostatní pěstitelé stromy prakticky neřežou od okamžiku, kdy je zasadí, až do plodnosti. Pak prořezávají jen tolik, aby omezili bakteriální spálu a oddálili tak úhyn. Většina pěstitelů však souhlasí s tím, že poté, co stromy začnou plodit, řez je žádoucí, aby se zlepšila velikost plodů. Tento zásah má pak stejný účinek, jako probírka. Kdoule, stejně jako broskve, nesou ovoce na loňských letorostech. Prořezávání kdouloní by nicméně nemělo být nadměrně silné.
V mnoha z nejlepších komerčních kdouloňových sadech se používají statková hnojiva každoročně, aby se stromy udržely v dobrém stavu, ani by přišly do nadměrného růstu. V dalších sadech se používají průmyslová hnojiva obsahující kyselinu fosforečnou a draselná hnojiva. Nadměrný růst dřeva by u kdouloní neměl být podporován a z tohoto důvodu hnojiva příliš bohatá na dusík, je třeba používat opatrně, pokud vůbec.
Obvykle v Česku nijak významně chorobami a škůdci netrpí, ovšem je popsána náchylnost k bakteriální spále růžovitých ze Severní Ameriky.Kdouloň může být citlivá na vyšší obsahvápníkuv půdě.
Bakteriální spála růžovitýchje bakteriální chorobarůžovitýchzpůsobená bakteriíErwinia amylovora. Na rostlinách se projevuje vadnutím a odumíráním květů, listovou spálou, spálou plodů, usycháním a odumíráním vegetačních vrcholů (hákovité ohýbání letorostů) a větví. Za nepříznivých podmínek může zničit celý sad nebo okrasnou školku v jediném vegetačním období. Má mnoho hostitelů, napadá 170 druhů rostlin. Vývoj choroby je rychlý a často není způsob, jak postiženou dřevinu zachránit.Napadení vždy končí úhynem rostliny.
Choroba způsobuje velké ekonomické ztráty na rostlinách i produkci. Způsobuje velké epidemie s širokými ohnisky výskytu jednou za několik let. Průběh infekce je velmi rychlý a zcela devastující. V Rakousku bylo zničeno 50 % ovocných sadů jabloní a hrušní, škody ve Švýcarsku byly až 50 miliónů eur.
Kříženec kdouloně a hrušně se nazýváhruškokdouloň(Pyronia) neboCydonia oblonga×Pyrus communisa používá se pro okrasné účely.