Ovčí vlna

Ovčí vlnajetextilnísurovina zesrstiovce domácí.
Článek pojednává o procesu získání spřadatelného vlákna ze srsti zvířat, vlastnostech a druzích materiálu a způsobech použití pro textilní výrobky. Příspěvek se netýká ani ostatníchživočišných textilních vlákenanipřízínaruční pletení, kterým se někdy také říká vlna.
Ovcese dožívají 10–12 letza rok může každému zvířeti narůst nejméně 3 kg vlny, některá plemena dávají až 18 kilogramů. Vlna se stříhá jednou nebo dvakrát do roka (zručný střihač ostříhá přes 20 ovcí za hodinu). Ostřihaná vlna se ukládá jako celistvérouno, jehož různé části se později zařazují do určitýchkvalitativníchtříd.
Surová,potnívlnaobsahuje v průměru jen méně než polovinu váhového množství spřadatelných vláken, 10–45 % jetukapot, 5–20 % jsou nečistoty, které se dostaly do srsti na pastvině, mimo toho mohou vlákna pojmout až 25 % vlhkosti. Tuk a pot se odstraňuje praním (získanýlanolinse dá použít v kosmetice) a rostlinné příměsi se karbonizují (karbonizace vlny)kyselinou sírovou(zuhelnatí).
Čisté vlákno sestává zkeratinu,pigmentua chemicky vázanévlhkosti. Z chemických prvků je 50 % zastoupenuhlík, s dalšími 40 %kyslíkadusík. Povrch vlákna je šupinovitý.
Zvláštní struktura řetězcové molekuly dává vláknu vynikající pružnost a ohebnost (E-modul). Vlna je proto téměř nemačkavá, ale tím také méně pevná než jiná textilní vlákna a za mokra ztrácí dalších 10–20 % pevnosti.Barvenídvou partií vlny na úplně stejný odstín je sotva možné. Výrobky z vlny se musí chránit proti molům. Vlna je podstatně dražší než běžná textilní vlákna.
Číslo výpředu ´sudávalo počet přaden (po 560 yds)česané vlněné příze, která se dala maximálně vyrobit z 1 libry (453 g) vláken. Jemnosti běžně dodávaných vln se daly přibližně přepočítat: od 16 µm (= 90's) do 40 µm (= 36's), nebo jako (maximální) jemnost příze:
od 90's =100090.1,129{\displaystyle {\frac {1000}{90.1,129}}}= 9,84 tex do
36's =100036.1,129{\displaystyle {\frac {1000}{36.1,129}}}= 24,6 tex
Označování jemnosti vlny bradfordským systémem se stále ještě (v roce 2020) používá např. v některých asijských zemích.
SUPER 90's jen vlákna jemnější než 19,25 µm
SUPER 140's a 150's jemnější než 16,75 µm
SUPER 240's a 250's jemnější než 11,75 µm atd.
(viz příklad oblekové tkaniny nadolejším snímku vpravo).
Počátky chovu ovcí sahají podle nálezů v dnešnímTureckuaIrákudo období před 11 tisíci lety.
Celkový počet ovcí na zeměkouli ve 2 dekádě 21. století přesahuje 1 miliardu, převážná část se však chová na maso a mléko. Na chovu se podílí:Čínase 171 miliony,Austráliese 103, patnáctkaEvropské unies 99 a země bývalého Sovětského svazu s 65 miliony.
Plemena ovcí, od kterých se z části odvozují názvy vln, se (v odborné literatuře) rozdělují do 3 nebo 4 skupin:
Průměrná výtěžnost (podíl čistého vlákna na celkové stříži) přesahuje 50 %.
U tzv.nížinných ovcí(Čína, Rusko, střední Evropa) jsou účel chovu, délka a tloušťka vlákna podobné jako u cheviotu.
Merino39 %, kříženecké 33 %, ostatní druhy ovcí 28 %.
Světová produkceprané vlnydosáhla v období 2014/15 cca 1,2 milionu tun.
Tři největší producenti (Austrálie, Čína a Nový Zéland) dodali k textilnímu zpracování více než polovinu z celkového množství.
Takže průměrná spotřeba na obyvatele zeměkoule byla méně než 20 dkg a podíl vlny na surovinách pro textilní průmysl byl asi 1,3 %. Zatímco celková spotřeba textilních vláken se v posledních 20 letech téměř zdvojnásobila, poklesla spotřeba vlny v té době asi o 40 %.
Prakticky celá produkce vlněných vláken se zpracovává dvěma základními technologiemi: Výroba česané (včetně poločesané) a výroba mykané příze. Zcela výjimečně se ze směsi vlny s bavlnou vyrábí bavlnářskou technologií prstencové nebo rotorové příze. Všechny příze sesoukajía z velké části se musískát, protože pevnost jednoduchých přízí je zpravidla dostačující jen pro některépletařskéúčely a jakoútek.
Hlavní výrobní stupně: Mísení – mykání – česání – předpřádání – dopřádání.
Téměř celá produkcemerinovévlny jde do přádelen česanépříze. Jen menší část se vypřádá jako čistě vlněné příze, většina přízí se vyrábí ze směsí s umělými vlákny, méně se srstí jiných zvířat (angorskáakašmírská koza,velbloudatd.) a s zcela ojediněle ze směsi vlna/bavlna. Vlákna se dají vypřádat až do jemnosti 10 tex, z příze se vyrábí především lehkétkanéa pletené svrchní oděvy.
Postup výroby je podstatně kratší: Z mykacího stroje vychází přást, který se předkládá dopřádacímu stroji.
Z většinycheviotůa hladkých vln se vyrábímykanápříze, původně natvída podobné hrubší svrchní ošacení. V posledních letech se tato vlákna, stejně jako vlny od nížinných ovcí, používají hlavně na výrobukobercovýchpřízí a také na výplň prošívaných přikrývek a polštářů.
Vláknakříženecké vlny(většinou ve směsích se syntetickými materiály) se nachází v široké paletě výrobků z mykané příze, zejména ve tkaninách a pleteninách na svrchní ošacení, přikrývkách a přízích na ruční pletení.
Podle jemnosti vlákna se ovčí vlna používala na začátku 21. století pro následující druhy textilií:
Významným vedlejším produktem z ovčí vlny jelanolin, chemicky velmi složitývoskovitýtuk, složený zejména zcholesterolu,esterůa několikamastných kyselin. Používá se vkosmetice(změkčuje a zjemňuje pokožku; různé krémy), vtextilním průmyslu(změkčovadlo; přidává se do některých pracích prostředků), vKožedělném průmyslu, vlékařstvíafarmakologii(antibakteriální a hypoalergenní; podporuje hojení drobných popálenin; je použit pro výrobuvitamínuD3.