Baba (kopec, Dejvice)

Baba(téžNa Babě) je kopec, tvořící podélnýostrohv Praze-Dejvicích. Na východ vybíhá nad levý břehVltavy, Na severu a severozápadě se svažuje doŠáreckého údolí, na jihovýchodě jej rokle Paťanka odděluje odPodbabya odHanspaulky, na kterou ji v jižní části napojuje šije s Matějskou ulicí. Na západě u této šíje na ostroh Baby navazuje vyvýšenina skostelem svatého Matěje, který je obklopenšáreckým hřbitovem, v sedle u Matěje stojíHendlův dvůr.
Na skalnatém výběžku nad řekou, který jechráněn jako přírodní památka, tvoří dominantuzřícenina Baba. Mimořádně architektonicky významná je vzorová funkcionalistická vilováosada Baba.
Geomorfologickykopec spadá do celkuPražská plošina, podcelkuKladenská tabule, okrskuHostivická tabulea jeho částiBělohorské pahorkatiny.
Bohaté archeologické nálezy ukazují na pravěké osídlení již z doby staršího paleolitu oblasti, v Šáreckém údolí i dříve.
Nejstarší doložené osídlení oblasti je z obdobíkultury s nálevkovitými poháry, přesněji z třetího a čtvrtého období této kultury, doložené archeologickým průzkumem v letech 1974–1978 a z roku 2004. Největšího rozkvětu dosáhla osada na počátek 1. čtvrtiny 3. tisíciletí př. n. l.Osada byla chráněna hlubokými příkopy, později i s palisádou, jak dokládají minimálně dva příkopy s jistotou doložitelné ve středu výšiny Baba. Byl nalezen systém kůlových jam, který mohl buď s příkopy tvořit mohutnou palisádovou konstrukci, nebo se jednalo o dlouhou kůlovou stavbu. Byly zde také nalezeny půdorysy domů – polozemnic, výrobních objektů a také základy mimořádně velkého domu – asi společenského, který možná měl kultovní funkci. Zvířecí kosti svědčí o chovu hovězího dobytka, prasat, ovcí a koz; kamenná drtidla svědčí o rozvinutém obilnářství. Nálezy přeslenů a tkalcovských závaží dokládají textilní výrobu. Podle opevnění a rozsahu osady se dá předpokládat, že se jednalo o mocenské, ekonomické a možná i kultovní centrum širšího regionu a další osady v Dejvicích, Bubenči a Lysolajích tvořily zázemí tohoto centra.
Další doložené osídlení této oblasti bylo v období střední a počátku mladšídoby bronzové, z období formováníknovízské kultury. Podle ojedinělých nálezů štítarských střepů trvalo osídlení možná až doštítarského stupně.
J. A. Jíra se původně domníval, že se jednalo pouze o výrobní lokalitu,pozdější výzkumy dokazují, že se jednalo zároveň i o opevněné hradisko. Nalezený příkop v místech vstupní šíje na výšinu Baby nese stopy násilné destrukce hradby, která nad ním stála. Ve stejných místech se nalézá i starší příkop, který patří ke starší fázi osídlení, snad kestředodunajské mohylové kultuře. Různé další nálezy dokládají, že byla osídlena celá výšina Baby. Podle Jiříčka se dá předpokládat, že Baba byla mocenské, ekonomické, kultovní a metalurgické centrum, kde byl kov buď vyráběn, nebo přetavován ze starších kusů.
Ve středověku a po část novověku byla Baba spolu sHanspaulkouvyužívána zejména vinařsky. Vážně tuto oblast postihlo několik válečných událostí, kdy byly zdejší usedlosti vypleněny.
Osada Babaz 20 let 20. století je významným prvkem evropské funkcionalistické architektury. Jedná se zřejmě o nejzachovalejší soubor, protože obdobné výstavby ve Vídni a v Německu byly během2. světové válkypoškozeny.
Vilové sídliště Baba – tzv. Obytný soubor Baba II – bylo postaveno v letech 1971–1981 dle návrhu Jiřího Staška, územního projektu Vladimíra Syrovátky a Marie Švábové a urbanistického návrhu Jaromíra Holečka a J. Urbana. Sídliště se rozkládá na rozloze 11 ha a bylo určeno pro 1500 obyvatel, je v něm 320 bytů. Leží v oblasti návrší Baba mezi Fišerkou a zříceninou Baba.
Skalnaté stráně, jimž ostroh na východě spadá k Vltavě, jsou chráněny jakopřírodní památka Baba. Tomuto výběžku dominujezřícenina letohrádku Baba. Stráně ostrohu jsou součástípřírodního parku Šárka – Lysolaje, zastavěná plošina ostrohu do něj začleněna není.
Osou ostrohu je Matějská ulice. Na její jihovýchodní straně od ní stojí převážně funkcionalistickáosada Baba, od roku 1993 chráněná jakoměstská památková zóna. Souběžně s Matějskou ulicí procházejí osadu ulice Na ostrohu, Na Babě a Nad Paťankou, příčně je propojují krátké uličky Průhledová a Jarní.
Oblast severozápadně od Matějské ulice a severní část ostrohu zaujímá novější nízká zástavba, označovaná jakosídliště Baba. Její západní část zahrnuje ulice Krohova, Starého, Nad lesíkem, K Matěji a Vidlicová, v severovýchodním výběžku ostrohu Baba pak zakončení ulic Matějská a Na ostrohu rozšiřují ulice Janákova a Fragnerova.
Ostroh po obvodu obchází červeněznačenápěší turistická trasaKlubu českých turistůč. 0043, která tvoří okruh kolem celé Šárky. Veřejná doprava na ostroh nezajíždí, od autobusové zastávky U Matěje je nejsevernější část ostrohu vzdálena asi kilometr, podobně daleko je to i k tramvajové a autobusové zastávce Nádraží Podbaba při úpatí kopce. Pod východním svahem vedeželezniční trať z Prahy do Kralupnad Vltavou, na které při ústí Šáreckého potoka stála do roku 1949železniční zastávka Podbaba.