Anděl (Praha)

Anděl(nebo takéU Anděla) je významná levobřežní dopravní křižovatka vPraze, faktické centrum zdejší městské čtvrtiSmíchov. Prochází tudy velké množstvítramvajovýchlinek, a to jak v severojižním směru, souběžně s řekouVltavou, tak i kolmo k Vltavě (zNového Městaa od Palackého mostu Lidickou ulicí a z Anděla dále Plzeňskou ulicí naKošíře), a v kombinacích těchto směrů. Křižovatka Anděl tak již dlouhou dobu vzájemně propojuje větší množství místních čtvrtíVelká Chuchle,Barrandov,Hlubočepyna jihu,RadliceaJinonicena jihozápadě,KošířeaMotolna západě a to jak sMalou Stranouna severním levém břehu tak i sNovým Městemna východním pravém břehu řeky Vltavy.
Nachází se zde istejnojmenná stanice metra. Kromě toho se jedná o významné obchodní a společenské centrum s velkým počtemobchodů,restaurací, nákupních center a kin.
Stanice a lokace Anděl nese svůj název podle původního nárožního domu č.p. 222U zlatého anděla, který získal svoje pojmenování podlefreskyzlatéhoandělaz roku 1870 umístěné ve štítu na jeho fasádě. Jednalo se o jednopatrový dům z19. století, ve kterém působil v letech 1878–1901 stejnojmenný pivovar a pivovarskýhostinec, který měl vchod z Nádražní ulice. Později zde byla pekárna. Dne 16. února 1980 byl dům odstřelen.
Původně bylo jediné pevné spojení Smíchova s pravým pražským břehem přesMalou StranuaKarlův most. Roku 1841 vzniklo nové spojení přes řetězovýMost císaře Františka I., v letech 1898–1904 nahrazený novým, kamenným mostem císaře Františka I. (dnešnímmostem Legií). Vazby města Smíchova k Praze se utužily roku 1862, odkdy zde vzniklonádraží Západní dráhy, z Prahy přístupné Plzeňskou třídou. Trasa Karlín–Smíchov byla od počátků veřejné dopravy v pražské aglomeraci jejím hlavním směrem. Od roku 1862 je doloženaomnibusová linkapodnikatele J. Ballabena, v následujících letech si na této trase konkurovalo několik dopravců, například v letech 1870–1879Karlínské podniknutí omnibusův, v letech 1872–1883První pražská společnost pro omnibusy. 16. května 1876 byla z malostranského Újezda (od řetězového mostu) ke smíchovskému nádraží zavedena historicky druhá linkapražské koněspřežné tramvaje, protože od původně zamýšleného přímého propojení s pravobřežní první linkou přes řetězový most bylo z technických důvodů upuštěno. Roku 1878 získal Anděl přímé spojení s podskalskou částí Nového Města po novémPalackého mostu, 28. června 1883 byla po něm zavedena nová trať koněspřežné tramvaje, vedoucí odpražského nádraží státní dráhy. Úsek od Anděla k nádraží Západní dráhy se přitom stal historicky prvním traťovým úsekem pražské tramvajové sítě, po němž byly společně vedeny dvě tramvajové linky. Od 18. prosince 1900 byla trať z Palackého mostu ke smíchovskému nádraží elektrizována, od 17. června 1901 byl, současně se zprovozněním novéhomostu Františka I., elektrizován i úsek z Újezda k Andělu. Protože provozovatel pražské koňky odmítl dále rozšiřovat svou činnost do měst v okolí Prahy, od 13. června 1897 jezdila od Anděla soukromáelektrická dráha Smíchov–Košíře, postavená košířským starostou Hlaváčkem. Po jeho zadlužení a sebevraždě Hlaváčkovu dráhu 21. července 1900 odkoupily pražské Elektrické podniky, na pražskou síť (na trať směrem k Palackého mostu) však byla napojena až v roce 1907. Do ostatních dvou směrů byla napojena až později, kolejové oblouky od Palackého mostu k Malé Straně nebyly u Anděla zřízeny nikdy.
Nedaleko se nacházely významnétovárny(například Righofferova vagónka, smíchovský pivovarStaropramen, v nedalekýchRadlicíchpak sídlila továrna na výrobuspalovacích motorů). Na přelomu19.a20. stoletíměla nejen tato oblast křižovatky u anděla, ale celé městoSmíchovvůbec, dělnický ráz. Roku 1922 se město Smíchov i další přilehlá města a obce staly součástíVelké Prahy. V letech 1939–1972 prostorem za vagónkou procházelatrolejbusoválinka do nedalekýchJinonic, historicky druhá pražská veřejná trolejbusová linka.
Po odstřelu domu zde začala výstavbalinky Bmetra a v blízkosti křižovatky byla vybudovánastanice Moskevská. Podle ní byly přejmenovány i tramvajové a autobusové zastávky, ostatně název Moskevská lépe odpovídal soudobé oficiální ideologii než nábožensky motivovaný název po již neexistujícím domu a pivovaru. DůmU zlatého andělanahradil betonový nadzemnívestibulmetra s velkouflorentinskou mozaikoumoskevskéhoRudého náměstí(ta se objevila i ve Svěrákově filmuKolja). Název Anděl se tak udržoval už jen tradicí mezi pamětníky. Autobusový terminál nad jižním vestibulem stanice metra Anděl v prostoru u Ženských domovů (dnesNa Knížecí), vzdáleném několik set metrů od křižovatky, se stal hlavním přestupním bodem pro cesty na budovanéJihozápadní Město, kam jezdily v krátkých intervalech kapacitní autobusové linky, rovněž zde bylo zřízeno autobusové stanoviště meziměstské dopravy. Při dalších prodlouženích linky metra se vytíženost terminálu Na Knížecí výrazně snížila, dosud však odsud projíždí několik linek směrem naKošíře,MotolaStrahov. Kromě výstupu z metra a zeleně zde byla i velkátržnice.
Zastávky koněspřežné a později elektrické tramvaje v okolí křižovatky nesly původně a až do konce 30. let 20. století názevPlzeňská třída(Plzeňská tř.), ve 40. letech byly přejmenovány na Anděl, v roce 1985 na název Moskevská a v roce 1990 opět na Anděl.
Další proměny prožila zdejší křižovatka na přelomu20.a21. století. Na začátku 90. let byl zdejší závod na výrobutramvajíČKD Tatra(což byla původníRinghofferova vagónka) přesunut do nového objektu veZličíněa objekty smíchovské vagónky byly postupně zbourány. Nahradily je nové obchodní domy amultikina, otevřená v roce 2000 – obchodní centrumNový Smíchovs multikinemPalace Cinemasna severní straně Plzeňské ulice, těsně u křižovatky, a komplexAnděl Cityjihozápadně od křižovatky, zahrnující byty, kanceláře, hotel a multikinoVillage Cinemas. Přímo u jihozápadního rohu křižovatky vyrostla kancelářská budovaZlatý AndělodfrancouzskéhoarchitektaJeana Nouvela, z jejíž fasády shlíží anděl zWendersovafilmuNebe nad Berlínem; původní vestibul metra byl zbořen a nahrazen novým, menším, jehož vstup je vzdálenější od křižovatky. Opravena byla isynagogaa úseky Plzeňské i Nádražní ulice v sousedství křižovatky byly přebudovány napěší zónus provozem tramvají a celý prostor získal charakter náměstí. Stanice metra Anděl (zkratka AN) zůstala jednou z nejfrekventovanějších v Praze. V roce 2014 ve stanici metra linky B vystoupilo 55 tisíc a nastoupilo 47 tisíc cestujících za den, v období mezi 6. a 23. hodinou z tramvajových linek 4, 6, 7, 9, 10, 12, 14, 16 a 20 vystoupilo 38 tisíc a nastoupilo 40 tisíc cestujících, projelo tudy 2 036 tramvajových spojů, zastávka Anděl byla v roce 2014 vůbec nejfrekventovanější tramvajovou zastávkou v Praze.