Mléč zelinný

Mléč zelinný(Sonchus oleraceus) je středně vysoká, žlutě kvetoucí,plevelná, převážnějednoletárostlina která po poraněnípletivamléčí.
Vyrůstá vmírném podnebném pásuceléEvropyi ostatníchsvětadílů. VČeské republiceje velmi rozšířenýmdruhem, vyskytuje se od nížin až po pahorkatiny, dává přednost neutrálním až slabě kyselým půdám dobře zásobených živinami, preferuje polostinná místa. Často vyrůstá na polích, v zahradách, vinicích, pastvinách a také na neobdělávaných místech, rumištích, okrajích cest a jinýchsynantropníchstanovištích.
Jsou tojednoleténebo jen zřídkaozimérostliny smléčnicemize kterých po pohmoždění vytéká bílá šťáva,latex. Na dobrých půdách vytváří mohutné rostliny s řepovitě ztloustlým jednoduchým nebo větveným kůlovitýmkořenemaž 20 cm dlouhým. Z něj nejprve vyrůstálistová růžicesřapíkatýmilistykteré usychají ještě před doboukvetení. Z růžice roste přímá, dutálodyhavysoká 30 až 120 cm, v horní části má žláznatéchlupya jevrcholičnatěrozvětvená. Porostlá je měkkými, nelesklými, šedě zelenými, střídavě vyrůstajícími listy které jsou v její spodní části zúžené do křídlatého řapíku a v horní svou střelovitou bázi se špičatýmiouškylodyhu objímají.Listové čepelejsou v obrysu podlouhle vejčité a po obvodu nestejnoměrně osinkatě zubaté, dolní a střední listy jsou kracovitě nebo lyrovitě peřenosečné nebo peřenodílné a horní menší bývají celistvé. Lodyžní listy dorůstají do délky až 35 cm a šířky 15 cm, lodyha mívá červenavý nádech. Je to druh hojně proměnlivý hlavně ve tvaru listů a chlupatosti.
Květníúboryširoké 1 až 2 cm vyrůstající na dlouhých, ochlupených stopkách (až 10 cm) jsou uspořádány po 5 až 15 vchocholičnatémkvětenství, ještě nerozvité bývají pokryté bílými chlupy. Úbory obsahují 110 až 180 žlutých, výhradně jazykovitýchoboupohlavnýchkvítků.Korunní trubkyjsou světle žluté, jazýčky s pěti zoubky na koncích sytě žluté. V kvítku je pěttyčinekse žlutýmiprašníkykteré přesahuječnělkas rozdvojenoubliznou. Úbory bývají proopylujícíhmyzotevřené nejvýše 2 dny a to v období od června do října. Víceřadýzákrovvejčitě válcovitého tvaru je 10 až 13 mm široký a zpočátku hustě chlupatý. Jeho listeny v počtu 25 až 33 dosahují jen do poloviny délky kvítků.
Mléč zelinný se rozmnožuje výhradněsemenykterá dozrávají zhruba za 7 dnů po opylení. Jsou to úzce vejčité, skořicovitě hnědénažkyo velikosti 3 × 1 mm. Mají obvykle jen tři podélná žebra a jsou na omak drsná, jejich jednoduchý, bílý, snadno opadavýchmýrbývá asi 6 mm dlouhý. Na jedné rostlině může dozrát i pár tisícovek lehkých, ochmýřených nažek které dobře roznáší vítr nebo voda, dokáží po krátkou dobu i plavat. Vysemeněné rostliny včetně kořenů s příchodem zimy usychají.
Nažky jsou schopnéklíčitihned po dozrání, mladésemenáčkyale jen zřídka přežijí zimní období. Většinou klíčí hromadně z povrchových vrstev půdy až při vyšších teplotách v průběhu dalšího roku. Mají poměrně krátkodobou životnost (jeden až dva roky) a také nevyklíčí z větší hloubky.Kříží se smléčem drsnýmkterému se velmi podobá, vznikléhybridyjsou však neplodné.
Mléč zelinný je bylinou považovanou za plevel. V běžných polních podmínkách je však na intenzivně obhospodařovaných pozemcích plevelem málo významným. Nebezpečným se stává hlavně při pěstování zeleniny, jahod a v okopaninách, kdy při zvýšeném výskytu svým dynamickým růstem v letních měsících škodíužitkovým rostlinámodčerpáváním vláhy, živin i zastíněním. Jeho likvidace posečením je málo účinná, rychle z kořenů obráží. Semena průběžně klíčí po celý rok, je proto po sklizni účinnápodmítkastrnišťa hlubokáorba, která přemístí semena z povrchu do hloubky, odkud nevyklíčí. Nejlepších výsledků lze ale dosáhnout použitím herbicidů.
mléč zelinný je jednou z prvních divokých bylin, které dorůstají pro konzumaci. Je lehce hořký, ale také nasládlý. Používá se k detoxikaci, a lidé se po jeho užití "cítí svěží". V některých čínských kantronech jej užívají jen smíchaný se solí, octem, paprikou či česnekem, jinde jej uvaří a do vývaru z něj následně vymačkají šťávu, čímž vznikne základ k přípravě polévek.[1]