Česnek kuchyňský

Česnek kuchyňský(Allium sativum), téžčesnek setý, je druh celosvětově známéhokořenízčelediamarylkovitých.
Název pochází od základučes(s významem „česat“). Místy se nazýválukčilulek(srov. srbsky „бели лук“ či pojmenování rodově příbuznécibulejako „лук“). Keltské označení pro česnekkremse vyskytuje v názvech jakoKřemžský potokčiKřemže(srov. řeckéκρεμμύδιpro cibuli), což není neobvyklé označení – např.Česnekový potokpramenící uVidelského sedla.
Jedná se o (spíše jen teoreticky) vytrvalou rostlinu, na bázi se složenou stlačeně kulovitoucibulí. Cibule se
dělí na několik dužnatých šupin (stroužků), které jsou kryty společným obalembíléaž purpurové barvy. Při oddělení stroužků je možno takto česnek vegetativně rozmnožovat.Stonekje na průřezu oblý, asi do poloviny krytý pochvami listů.Listyjsou jednoduché, přisedlé, s listovými pochvami.Čepelejsou celokrajné, ploché, široce čárkovité (cca 2,5cmširoké), na rubu kýlnaté, se souběžnou žilnatinou.Květyjsou oboupohlavné, ve vrcholovémkvětenství, jedná se hlávkovitě stažený zdánlivýokolík, ve skutečnosti to je stažené vrcholičnaté květenství zvanéšroubel. Květenství je podepřeno toulcem, který brzy opadá. V květenství jsou skoro vždy přítomnypacibulky, které slouží k vegetativnímu rozmnožování, zpravidla je v květenství daleko méně květů než pacibulek.Okvětíse skládá ze 6 okvětních lístků zelenavě bílé až růžové barvy, řidčeji jsou bílé nebo nachové.Tyčinekje 6, tyčinky vnějšího a vnitřního kruhu jsou rozdílné, nitky vnitřních jsou zakončeny 2 dlouhými zuby.Gyneceumje složeno ze 3plodolistů, jesynkarpní,semeníkje svrchní. Plodem jetobolka.
Z hlediska legislativy je možné
označovat začeský česnekpouze ten, který byl vypěstován vČeské republice, a to i ze zahraniční odrůdy.
Obecný pojemčeský paličákoznačuje všechny zde uvedené odrůdy, spadající do kategorie paličáků.
Česnek je vytrvalábylina, pěstovaná vysazováním jednotlivých stroužků rozebraného česneku napodzimnebo najařepřímo nazáhony. Protože v těžkých a mokrých půdách je sadba často napadánachorobamia špatně přezimuje, vybírají se pro podzimní výsadbu lehčí a nezamokřené lokality. Sklízí se zcela vyvinuté cibule v době, kdy nať zasychá. Velmi účelně a dekorativně lze skladovat česnek svázaný docopů, zavěšených na chladnějším místě. V minulosti byl dodáván a prodáván jen čerstvý nebo skladovaný česnek. Dnes díky moderním metodámdehydratacemůže zákazník česnek koupit ve formě suchých kousků, vloček, granulátu či prášku.
Česnek kuchyňský patrně pochází ze středníAsie, kde vznikl z planého druhuAllium longicuspis. Původní vlastí česneku jeMongolsko(Džungarsko) a Kyrgyzské stepi. Odtud ho brzy Mongolové přivezli do Číny. Dle Herodotových zpráv byl ve velkém pěstován i ve starověkémEgyptě. Česnek byl dokonce považován za posvátnou rostlinu, Řekové a Římané ve starověku mu připisovali posilující účinky.
2n=16 (diploid) nebo 2n=32 (tetraploid)
Česnek je použitelný jako koření. Má charakteristickéaroma, které způsobujesilicezvanáaliin. Při narušeníbuněčné stěnyse mění vkyselinu pyruvovouakyselinu 2-propensulfenovou, které se ihned transformují naalicin, který navzduchuoxiduje nadiallyldisulfid. Díky tomu vzniká charakteristické aroma.
Česnek hraje významnou roli právě u národů s vyhlášenou kuchyní, počínaje Francií a konče Čínou. Jeho použití je všestranné: čerstvý rozetřený se solí do zelených salátů, jinak do omáček, k zelenině, k masům (skopovému a hovězímu), do salámů a k rybám. Dále se z česneku připravuje tzv.česnečka. V České republice je nejoblíbenější česnek český, který je typický vyšším množstvím silic, výraznější a příjemnější chutí než některé dovážené odrůdy. Konzumaci pak doprovázízápach z úst.
Česnek kuchyňský je výborná nektarodárná i pylodárná rostlina. Význam jako zdroj snůškyvčelmá však jen tam, kde se na větších plochách pěstuje na semeno.Nektariumčesneku vyprodukuje za 24 hodin 0,33 mgnektarus cukernatostí 39 %.Cukerná hodnota, tedy množstvícukruvyprodukovaného v květu za 24 hodin, je 0,13 mg.Pylové rousky jsou nafialovělé. Druhovémedyčesneku kuchyňského nejsou známy.
Česnek je bohatý na vitamínyA,BaC,selen,vápníkajód. Dalšími obsaženými látkami jsouflavonoidy,polysacharidy,lutamylpeptidy, steroidní a triterpenovésaponinyalektiny. Má mít pozitivní účinky především naobranyschopnostorganismu atrávení. V lidovém léčitelství je používán jako účinnéantiseptikumaantibiotikum(vizalicin), snižujekrevní tlaka hladinucholesteroluv krvi, prospívásrdcia pročišťujecévy, proti nadýmání, proti kornatění tepen, ničí parazity ve střevech a v kombinaci smedemse používá přinachlazeníachřipce.
Moderní výzkum na vědecké bázi však výrazné léčivé účinky česneku na nachlazení neprokázal.Metaanalýzyneprokázaly ani pozitivní vliv na rakovinu.Metaanalýzaklinických studiíneprokázala vliv česneku na hladinuLDL.
Již staří Egypťané považovali česnek zaafrodisiakum. Římané ho zasvěcovali bohyni plodnostiCeresa ze šťávy z něho vylisované po přidání trochykoriandru setéhopřipravovali nápoj lásky. Měl vyléčit i impotenci způsobenou čarodějnou mocí. Ve starých herbářích se uvádí, že česnek dráždí ke smilstvu.Nelze ho tedy doporučit osobám, které se oddaly askezi.
Užívání česneku s mírou (denní dávka asi 2–3 stroužky)není škodlivé ani toxické. Větší dávky mohou způsobit nadýmání, bolesti, mdloby, podráždění žaludku, zvracení, průjem i poškození ledvin s poruchami močení. Při vnějším použití může způsobit zčervenání (překrvení) pokožky a může nastat i odumírání tkáně, zvláště u dětí.Opatrnosti je třeba při vnitřním podávání česneku v těhotenství, při kojení a malým dětem.
Česnek jeantikoagulans. Česnek je kontraindikován v případě dermatózy, lišeje, citlivého zažívacího ústrojí a při některých plicních onemocněních.Kontraindikací požívání česneku jsou i jaterní a zejména žlučníkové choroby a nemoci slinivky. Dále je kontraindikován u osob s nízkým krevním tlakem.
Tabulka udává dlouhodobě průměrný obsah živin, prvků, vitamínů a dalších nutričních parametrů zjištěných v česneku.