Darování krve

Darování krveje činnost, během které jedárci krveodebránakrevpromedicínskéúčely.
Odběr krve je prováděn v transfúzních stanicích a jiných zdravotnických zařízeních. Jedná se o přístrojové odběry (hemaferéza, aferéza). Během jednoho odběru je většinou darováno 470mlkrve.Vedle tzv. „plné krve“ však mohou být odebírány jen vybrané krevní složky –krevní plazma(plazmaferéza),krevní destičky(trombocytaferéza),bílé krvinky(lymfocytaferéza),červené krvinky(erytrocytaferéza). Odborně darování krve v ČR zaštiťujeSpolečnost pro transfúzní lékařství.
Krev může být darována za úplatu nebo zdarma (tzv. „bezpříspěvkový odběr“) – druhou variantu zdravotnická zařízení upřednostňují zejména proto, že u placených odběrů se mohou vyskytovat i dárci z rizikových skupin (nemocní, nakažení) s vidinou snadného získání peněz, jejichž krev by nebyla zdravotnicky použitelná. Toto nebezpečí je u bezplatných odběrů minimální:Marek Jukl, prezidentČeského červeného kříže (ČČK)se dokonce domnívá, že „placené dárcovství“ je v rozporu se zásadami Evropské unie. V roce 2006 bylo v Česku provedeno 405 000 odběrů krve a 69 500 odběrů plazmy (z toho 8 % placených odběrůplazmy).
Světový den dárců krve je14. června.
Základní podmínkou pro darování krve v ČR je věk dárce mezi 18 a 65 lety, tělesná hmotnost dárce větší než 50 kg a splnění následujících zdravotních a hygienických podmínek:
Při autologním odběru proautotransfúzijsou podmínky méně přísné.
Muži mohou darovat plnou krev obvykle 4× ročně (povoleno max. 6× ročně), ženy 3× ročně (povoleno max. 5× ročně), s doporučenou pauzou 4 měsíce (povoleno min. 62 dní).V případě darování jen určitých složek krve je možný častější odběr: u destiček a plazmy 1× měsíčně,u ostatních složek (v závislosti na odebíraném množství) i více než 30× ročně, dohromady však nanejvýš 25 litrů plazmy ročně.
Dárce by měl nejméně 12 hodin před odběrem dodržovat doporučený jídelníček: nepítalkoholnebomléko, nejísttučnájídla (včetně sladkého pečiva),čokoládu,ořechy,sýry,kořeněnájídla (včetně masných výrobků, gulášů aj.), smažená jídla, hutné polévky a omáčky a podobně. Doporučená je konzumace ovoce, zeleniny, před vlastním odběrem potom lehká snídaně (např. chléb s marmeládou). Doporučeno je hodně pít (vodu, ovocné šťávy, čaje).
Při registraci před odběrem musí dárce prokázat svůj trvalý pobyt v České republice, tj. musí mít s sebou průkaz totožnosti (občanský průkaz, cestovní pas).
Celková doba strávená na transfúzní stanici je zhruba 1/2 až 2 hodiny, z toho samotný odběr krve trvá 5 až 15 minut.
Odběrkrevní plazmyse nazýváplazmaferéza. Jedná se o přístrojový odběr (aferézu), prováděný pomocí speciálních přístrojů (krevních separátorů = třídiček), kdy se z krve dárce odebere jen plazma a buněčné elementy (červené a bílé krvinky, krevní destičky) jsou vráceny dárci. Množství odebrané krevní plazmy se pohybuje v rozmezí 650–890 ml podle hmotnosti dárce. Odběr trvá 21-50 minut. Během této doby proběhne několik cyklů, kdy se automaticky odčerpá část krve a dárci se vrátí krvinky. Na konci odběru se proto obvykle odebrané množství tekutin dárci kompenzuje fyziologickým roztokem. S darováním plazmy se však tělo zbavuje důležitých hormonů, vitamínů a minerálů, jejichž doplnění je nezbytné pro chod těla a vývoj buněk – tělo by jinak vstřebávalo chybějící látky na úkor kostí, zubů, svalů a nervů, čímž hrozí nevratné poruchy vývoje a stavby těla. Je tedy nutno dárcovství plazmy důkladně zvážit.
Podmínky pro dárce krevní plazmy jsou stejné jako u dárců krve, navíc musí dárce mít dobrý stav žilního systému, dobře snášet vpichy i odběry a mít vyhovující laboratorní hodnoty hemoglobinu. Dárce krevní plazmy by měl jíst denně nízkotučné potraviny bohaté nabílkoviny, jako jsou nízkotučné mléčné výrobky a libové maso. Nezbytností je dostatek vypitých tekutin (cca 2–3 litry denně), protože v případě nedostatečného zředění krve je odběr namáhavý a trvá déle (až 3 h). V takovém případě je voda podávána při odběru.
Každému dárci náleží podlezákoníku práce(§ 203, odst. 2) pracovní volno s plnou náhradoumzdy. Toto volno se poskytuje na dobu cesty k odběru, odběru, cesty zpět a zotavení po odběru, pokud tyto skutečnosti zasahují do pracovní doby v rámci 24 hodin od nástupu cesty k odběru; pokud nepostačí 24 hodin, poskytuje se i na prokázanou nezbytně nutnou další dobu zasahující do pracovní doby. Pokud je však dárce v transfúzní stanici odmítnut (ze zdravotních, kapacitních nebo jiných důvodů), náleží mu placené volno pouze na dobu nutnou pro návrat do zaměstnání.
Další odměnou bývá příspěvek na stravu anebo malé občerstvení v místě odběru – lehká svačina, pečivo, šunka, sýr, čaj, káva, pro dárce-neřidiče i červené víno.
Bezpříspěvkový dárce má navíc možnost sníženízákladu daně z příjmu fyzických osobpři ročním zúčtování o 3000 Kč za každý odběr krve,zdravotní pojišťovnytaké odměňují dárce různými dárky a příspěvky (multivitamíny, příspěvek na lázně, bezplatné cestovní pojištění apod.) jako bonus za to, že dárce pečuje o své zdraví a snižuje náklady na zdravotní péči. Téměř každá společnost zabývající se odběrem plazmy využívá motivační systém odměňující dárce a dle interních zdrojů právě motivační systém stojí za mnohými opakovanými odběry. Dle interního průzkumu společnosti Europlasma, která má dvě odběrná centra v Praze, využívá 97 % pacientů okamžitou finanční náhradu 700 Kč za odběr a pouze velmi malá část dárců využívá výše zmíněné snížení základu daně.
V komerčních centrech je možné si zažádat u každého odběru o náhradu nákladů dle zákona až ve výši 5 % minimální mzdy. V Praze mají centranastavenou jednorázovou náhradu za každý odběr v maximální výši 900 Kč. Tato centra pořádají také soutěže a poskytují další benefity. Nejedná se však o darování za přímou úplatu, oficiálně jde pouze o náhradu času a nákladů dle ustanovení §32 odst. 2 zákona 373/2011 Sb. o specifických zdravotních službách, podle kterého za krev odebranou pro výrobu krevních derivátů a pro použití u člověka podle jiných právních předpisů a za její odběr nevzniká osobě, které byla krev odebrána, nárok na finanční ani jinou úhradu, s výjimkou účelně, hospodárně a prokazatelně vynaložených výdajů spojených s odběrem její krve, o které tato osoba požádá, a to celkem do maximální výše 5 % minimální mzdy.
V České republice je bezpříspěvkové darování krve oceňovánoČeským červeným křížem, který uděluje:
Jako jeden odběr se od roku 1998 počítá shodně kterýkoli odběr krve nebo jejích složek, tj. odběr plné krve, stejně jako odběr plazmy nebo krevních destiček. Jako dva odběry se započítá odběr červených krvinek (erytrocytaferéza).
Průměrně dostane každý člověk v Česku během svého života 5×krevní transfúzia 14× lék vyrobený z krve
Nejvíce pacientů potřebuje krevní transfúzi v souvislosti s krvácením do zažívacího traktu (spotřeba průměrně 3 koncentráty erytrocytů a 1–2 jednotky krevní plazmy). Nejvyšší spotřeba krve je při akutních operací v cévní a transplantační chirurgii: více než 15 jednotek erytrocytů a mražené krevní plazmy. Naortopedickéoperaceje potřeba jedna až tři krevní konzervy, na složitější 10 jednotek krve (po 300 ml) a 5–6 jednotek mražené krevní plazmy. Transfuzní přípravky jsou také nutné na neurochirurgické operace, na některé komplikovanéporody. Při léčběnovorozenecké žloutenkyse podává asi 50 ml, ale často a u závažnějších případů je výměnná transfuze asi 500 ml krve.
Krevní plazma se využívá pro přípravu speciálních krevních derivátů. Její využití je širší a její potřeba je v dnešní době vyšší než potřeba krve (plazma se nedá vyrobit synteticky). Z krevní plazmy se vyrábí např. léky pro pacienty s poruchami imunity či krevní srážlivosti.