Bobr evropský

Bobr evropský(Castor fiber) je až metr dlouhý,zavalitýhlodavecs hustou srstí a dlouhým plochým ocasem. Je zcela přizpůsoben životu ve vodě. Buduje soustavy kanálů, nor abobřích hrází. Jehopotravutvoří větvičky,lýkoa různé byliny.
Bobr evropský dosahujehmotnostiaž 30 kg. Pojihoamerickékapybařeje druhým největším hlodavcem. Tělo je porostlé velmi hustou černohnědou srstí o hustotě až 300 chlupů na mm. Je dokonale přizpůsoben životu ve vodě díky plovacím blanám, které jsou na zadních končetinách, a uzavíratelným nozdrám. Uzavřít může také tlamu ihned za řezáky, což umožňuje využití zubů jako nástrojů i ve vodě. Oči jsou před vodou chráněny průhledným víčkem-mžurkou. Výměšky zvláštní žlázy impregnují srst. Pod vodou vydrží až 20 minut. Chápavé přední končetiny díky pátému částečně protistojnému prstu usnadňují především stavbu obydlí.
Bobr evropský je chráněn jak českou (zákon č. 114/1992 Sb., silně ohrožený druh), tak evropskou (Směrnice92/43/EECArchivováno22. 6. 2020 naWayback Machine. o stanovištích, příloha II a IV) i mezinárodní (IUCN Red List, málo dotčený druh - LC - least concern;Bernská úmluva, příloha III) legislativou.
Bobr evropský je rozšířený na severní polokouli na říčních a lužníchnivách. Do ČR se po svém přechodném vyhubení na přelomu 18. a 19. století začal vracet migrací z Rakouska ve druhé polovině osmdesátých let 20. století. VČeskuse vyskytuje vpovodíLabe,Moravy,Odry,DyjeaDunaje. Objevuje se i naKateřinském potoku,Mži,Radbuze,Křemelnéa takéŘeznév Plzeňském kraji. V posledních letech se objevil i naÚhlavěa Desné a také v okolíChebuna přítocích řekyOhře. Aktuálně se bobři vyskytují i na řece Olšavě v okolí Uherského Brodu, na Tišnovsku na řece Svratce a na Rožnovské Bečvě. V celé ČR žilo v roce 2008 přes 1000 bobrů, z toho v luzích Litovelského Pomoraví (zejména v Července u Olomouce) asi 300 ks a v oblasti lužních lesů jižní Moravy, od Lednicko-valtického areálu po oboru Soutok, asi 500 ks. Ve Středočeském kraji byl k roku 2020 zaznamenán jeho výskyt naBerounceaVltavě, kam se rozšířil po reintrodukci z Bavorska přes Český les (v Praze odhadem 100 jedinců).Početnost bobrů kvůli absenci přirozených nepřátel a legislativní ochraně stále narůstá. V polovině roku 2020 se na území ČR nachází přibližně 15 000 jedinců.
Pokud aktivita bobra způsobí škodu na soukromém majetku, dovolují zákonné normy ČR zažádat o náhradu škody.
Bobr patřil odedávna mezi lovnou zvěř. Jeho kožešina byla velmi ceněna hlavně na výrobu čepic a límců, ale užívalo se i maso, které bylo vestředověkuaraném novověkupokládáno zapostníjídlo, protože bobr žije ve vodě, podobně jako ryby. Za zvláštní pochoutku byl pokládán bobří ocas a zadní nohy, ve francouzských klášterech se dělaly i bobří klobásy. Bobří pachové žlázy, zvanécastoreumnebobobří stroj, byly užívány v renesanční a barokní medicíně proti nachlazení a zánětům, jejich výměšek má bohatý obsahkyseliny salicylové. Bobři se chytali většinou do pastí nebo norováním se psy. VČeských zemíchbyli bobři vyhubeni během 19. století,Schwarzenbergovédokonce v polovině 19. století zkoušeli bobry chovat na zvláštní farmě vČerveném dvořenaTřeboňsku.
Některé indiánské kmeny v Kanadě bobra uctívaly jako posvátné zvíře.
Návrat bobrů do české a moravskékulturní krajinyse neobešel bez těžkostí. Bobři svou činností zejména narušují protipovodňové nebo rybniční hráze,ucpávají korytavodních tokůa likvidují dřevinynebo zemědělské plodiny v okolírybníkůařek. Významné a medializované jsou milionové škody vLednicko - Valtickém areálui naDyjiv okolíBřeclavi.Oplocování nejcennějších ohrožených pozemků se ukazuje jako málo účinné (plotem nelze přehrazovat vodní tok) a individuální ochrana dřevin je esteticky problematická a velmi nákladná. Hráze je nutné obkládat kamennou rovnaninou nebo chránit pevnými stěnami. Roční škody v Jihomoravském kraji mezi léty2004–2009stouply ze 600 000 na pět milionů korun.V některých oblastech s citelnými škodami již žádají majitelé a správci ohrožených staveb a porostů, zatím neúspěšně, o povoleníodstřelunebo jiné účinné formy regulace těchto rychle se šířících zákonem chráněných hlodavců. Na přelomu zimy 2013 a 2014 se bobr objevil také u Vltavy v Lenoře na Prachaticku.
Zákon č. 115/2000 Sb. o poskytování náhrad škod způsobených vybranými zvláště chráněnými živočichy stanovuje bobra evropského jako jeden z vybraných druhů, u kterého může být uplatněna náhrada škody a to v případě poškození lesního (resp. „trvalého“) porostu nebo škodě na nesklizených polních plodinách. Náhradu jiných typů škod zákon č. 115/2000 Sb. neumožňuje. Náhradu (újmu) za ztížení zemědělského nebo lesnického hospodaření ve smyslu § 58 zákona č. 114/1992 Sb. nelze uplatňovat v případech, kdy jde o škodu způsobenou zvláště chráněným živočichem (škoda vzniklá aktivním působením živočicha). Náhradu újmy lze uplatňovat pouze tehdy, je-li vlastník či nájemce pozemku omezen na zemědělském či lesnickém hospodaření tím, že respektuje ustanovení zákona (zákazy v § 50 zákona č. 114/1992 Sb.) či prováděcího právního předpisu nebo rozhodnutí vydaného na jejich základě.
Bobr evropský se živí především lýkem a větvičkamivrby,topolupřípadně dalších dřevin (jasan, javor, jilm)a některými bylinami. Bobr většinou kácí dřeviny asi 50 m od břehu, jen výjimečně i dále. Nepohrdne ani úrodoukukuřičnéhonebo řepnéhopole. V létě dává přednost bylinnému patru.Toto období také využívá pro nahromadění potravy na zimu. Tvrdé dřevo dubu či jasanu používá spíše jako stavební materiál na hráze a v okolí řek tyto dřeviny aktivně ničí, čímž vytváří prostor pro přednostně konzumované vrby.
Po 105 až 107 denníbřezosti se samici rodí v květnu nebo v červnu 1–6 mláďat.Dva roky zůstávají ve dvougenerační mateřské kolonii. Ve třetím roce života zakládají novou kolonii.
Bobři jsou aktivní po celý rok bez zimního spánku. Nejvyšší věk je přibližně 35 let. Nejčastěji kácejí kmeny s průměrem 5–8 cm, ale poradí si i s kmenem 70 cm v průměru. Noční aktivita ztěžuje přímé pozorování. Na přítomnost bobrů v dané lokalitě lze usuzovat podle ohlodaných stromů, stop, kupovitých staveb z větví (bobřích hradů) a podle hrází. Podle místních podmínek bobři nemusejí vždy hráz postavit.
Bobr evropský neužívástromůjen k potravě. Nemůže-li budovat noru v podzemí, pokácí strom a jeho kmen použije jako základ svého hradu (2,5 m vysokého a 3 m širokého). Pro zaplavení hradu vybuduje na vodním tokuhráz. Ze svého hradu vyráží hned po setmění a vrací se až k ránu. Jeho stavební činnost kladně ovlivňuje druhovou rozmanitost dané lokality.V důsledku pokácení některých stromů dojde k prosvětlení území a přilákání dalších živočišných druhů – předevšímptáků. Vyhledávaným prostředím jsou místa s mírně tekoucí vodou a břehy porostlé měkkými dřevinami, jako jevrba,olše,osika,břízanebotopol.