Kuku

KukujevesnicevestonskémkrajiRaplamaa, samosprávně patřící doobce Rapla. Vesnice leží přibližně 1 km severozápadně od městečkaHagudi, 10 km severně od obecního centra a krajského městaRaplaa 40 km jižně od hlavního městaTallinnu.
O prehistorickém osídlení území vesnice svědčí výskyt obětních kamenů, byť archeologicky nedatovaných. Nejstarší historickou zmínkou vesnice je pravděpodobně německojazyčný soupisharijskýchvesnic z roku 1725, který zde uvádí vesniciKucke. Z této doby víme jen, že vesnice patřila do panství Hagudi.
Roku 1870 byla ve vesnici otevřena pobočka hagudské obecní školy, která byla místně nazývánaHagudi kool(„hagudská škola“), oficiálně všakSeli koolpodle estonské varianty pojmenování vesniceSeli. Pod tímto jménem (psánoСелли) se vesnice objevuje roku 1900 v záznamechruskéadministrativy. V té době byla vesnice pravděpodobně již přibližně dnešního rozsahu.
Od podchycení státní správou samostatného Estonska roku 1922 je vesnice už důsledně jmenovánaKuku(resp.Кукуv ruskojazyčné agendě zasovětskéokupace).
Vesnice se rozkládá na území přibližně omezeném z jihuHagudskou slatí, ze severozápadu Sootaguským příkopem (Sootaguse peakraav) a ze severovýchodu řekouKeilou. Jádro vesnice leží v jižní části tohoto území na ploché sušší vyvýšenině kolem rozcestí silnice 20113 Hagudi–Kodilaa spojky 20114 Hagudi–Kuku.
Kuku patří k menšině estonských sídel, která nejsou ohrožena úbytkem obyvatelstva. Obecné vylidňování venkova, které začalo po2. světové válce, se v Kuku zastavilo v polovině 90. let, a od té doby obyvatel vesnice plynule přibývá a obyvatelstvo má přirozené věkové složení. K 1. lednu 2011 bylo v Kuku úředně zapsáno 87 obyvatel, podle výsledků sčítání lidu k 31. prosinci 2011 žilo ve vesnici 92 lidí.
Územím vesnice prochází železniční trať Tallinn–Viljandi, ovšem zastávka se nachází až v městečku Hagudi. Téměř souběžně vede dálnice 15 Tallinn–Rapla–Türi, na niž je v katastru vesnice napojena místní silnice Hagudi–Kodila. Severovýchodním okrajem území vesnice prochází též dálnice 14 Kose–Purila.
Na území vesnice se nacházejí dvě veřejné autobusové zastávky —Hagudi koolna křižovatce silnic Hagudi–Kodila a Hagudi–Kuku aPurilana dálnici Kose–Purila poblíž mostu přes Keilu. Z okrajových částí vesnice jsou dobře dostupné zastávky na západěSeli-Koigiv katastru vesniceKoigi, na severuTöngiv katastru vesniceRöaa na jihuHagudiaHagudi raudteejaam(„Hagudi, nádraží“) v městečku Hagudi. Na zastávkyHagudi koolaSeli-Koigijezdí autobus dvakrát každou středu krom státních svátků,na zastávkuHagudi raudteejaamzajíždí v pracovních dnech jednou denně. ZastávkaPurilamá spojení s Raplou v pracovních dnech dvakrát až třikrát denně, na zastávkáchTöngiaHagudistaví od brzkých ranních do pozdních večerních hodin množství místních i dálkových spojů.
Ve vesnici se nenachází žádný obchod, úřad, sociální ani kulturní zařízení, takže obyvatelé vesnice jsou odkázáni na firmy a instituce sídlící v blízkém městečkuHagudia v obecním centru a krajském městěRapla. V Hagudi se nachází mateřská a základní škola a veřejná knihovna.V Raple se nachází střední škola, hudební škola, kulturní dům, lékařské praxe, poliklinika, nemocnice, pečovatelské středisko a evangelický sbor při kostele sv. Maří-Magdalény.
Příslušný obecní hřbitov je v katastru vesniceUuskülana severozápadním okraji Raply.
Poblíž usedlostíMaasikaaNäägose nacházejí dva prehistorické obětní kameny bez přesnější datace.
Na jedné z budov usedlosti dnes nazývanéVanakoolineboVana-Kooli(„Stará škola“) je k vidění pamětní tabule, která připomíná obecní školu, která v budově působila od roku 1870 do 30. let 20. století. Vzpomínka na školu je zachována též v názvu blízké autobusové zastávkyHagudi kool(„Hagudská škola“, resp. „Hagudi, škola“).
Nedalekořekysměrem kPurilese nachází roku 1906národopisněpodchycený a roku 2009 znovuobjevený pramenVatlaallikas. Podle lidového podání má pramen zázračné léčebné účinky a za měsíčných nocí se k němu scházejí ke svým rejům čarodějnice.
Z přírodních pamětihodností je nejvýraznější Matsi-Kärnerská dubina (Matsi-Kärneri tammik), která se rozkládá bezprostředně jihozápadně od jádra vesnice mezi usedlostmiMaasika,AruõueaNõlvaku. Její nejcennější části jsou chráněným územím.
Od severozápadu zasahuje do katastru vesnice Chráněná krajinná oblast Rabivere (Rabivere maastikukaitseala), která je v téže rozloze zařazena rovněž do sítě mezinárodně významných přírodních územíNatura 2000.Z chráněných druhů byly přímo na území vesnice doloženyzobanitka zedníasourubka zpeřená.
V roce 2008 se vesnice Kuku dostala do středu pozornostimédiív souvislosti s připravovanou stavbou nové čtyřproudové dálnice Tallinn–Rapla–Türi. Poté, co byla z plánovaných možností vedení trasy schválena varianta západníhoobchvatuměstečka Hagudi, která by měla zasáhnout též do Hagudské slatě, obrátili se obyvatelé Kuku, podpořeni některými obyvateli Hagudi, s protestní peticí k Odboru pro životní prostředí (Keskkonnateenistus) krajského úřadu v Raple.
V reakci na petici krajský Odbor pro životní prostředí slíbil odstranit některé nedostatky v procesuSEAa obnovit veřejnou diskusi, jako předběžný záměr však variantu vedení dálnice schválil se zdůvodněním, že se jedná zatím o předběžné plánování stavby a že z navržených čtyř variant je tato celkově nejšetrnější k životnímu prostředí. Pokud by ke stavbě dálnice došlo, realizovala by se až v letech 2020–2030 a musela by projít ještě stavebním povolovacím řízením.