Třešně

Třešnějsou druhovoce, které se řadí mezipeckoviny. Jde oplodněkterýchdřevinz roduslivoň(Prunus) Je to měkký kulovitý plod (peckovice), který má uvnitř, zpravidla uprostřed,pecku. Okolo ní je sladkádužnina, jejíž barva může být v závislosti na odrůdě od žlutavě bílé až narůžovělé přes různé odstíny červené až po fialově hnědou nebo černou, může být jednobarevná nebo s žilkami jiné barvy.Dužnina obsahuje vysoký podílvodya je ohraničenáslupkou.Zralýplod má slupku nejčastěji červenou až tmavě rudou, některé odrůdy mají slupku převážně žlutou jen s červeným líčkem, případně s červeným mramorováním, nebo naopak velmi tmavou až fialově hnědou nebo černou.Průměr plodu se pohybuje nejčastěji v rozmezí 1 až 2 cm. Nezralý plod je zelený.
Třešně jsou kulového, srdcovitého nebo mírně zploštělého tvaru se slabou rýhou na jedné straně a ve spodní části s malým hrotitým výběžkem. Dužnina je tvořena více než z 80 % vodou, dáleovocnými cukrya je bohatým zdrojem jakminerálůtak ivitamínů. Tmavší druhy třešní jsou bohatým zdrojemhořčíku,železa,jódu,fosforu,zinku,vápníku,draslíkuakřemíku.Z vitamínů obsahují ve významné mířevitamín Ačibetakaroten,vitamín P,vitamín C,vitamín E,vitamín B.
Třešně mají blahodárný vliv na lidský organismus, jelikož pomáhají čistitkrev,játraaledviny. Jejich konzumace podporuje vyměšování trávicích šťáv amoči.Novější studie naznačují, že konzumace třešní má blahodárný vliv na léčenícukrovkypomocí barvivaantokyan, které v laboratorních testech podporovalo produkciinzulínu, a současně fungují i jakoantioxidanty.Díky vysokému obsahujódumají příznivý vliv na problémy seštítnou žlázoua bolestmipáteře. Díky vysokému podíluvápníkujsou také dobrým zdrojem pro růstkostíazubů. Pomáhají chránit tělo proti různým druhůmzánětů,parodontózeaartritidě.
Jsou vhodnýmdietnímjídlem, jelikož podporují vylučování a tedy jsou doporučovány prohubnutí.
Třešně (slov. a rus.čerešňa, něm.Kirsche, ang.cherry, fran.cerise) pochází zpraslovanskéhočerš[ň]a, a to z latinskéhocerasus, které opět vzniklo z íránsko-tureckéhokeras(podle městaKérason).
Plané třešně čili ptáčnice jsou patrně evropského původu a pecky se nacházejí po celé Evropě v archeologických vrstvách oddoby bronzové. Tyto nálezy vyvrátily chybné a dosud tradované tvrzení římského přírodovědcePlinia, podle něhož je zMalé Asiedo Evropy přivezl římský vojevůdceLucullusv 1. století př. n. l.Někteří vědci se ovšem domnívají, že Pliniův údaj se netýká plané třešně, nýbrž už šlechtěnýchkultivarů. Na územíČeskaje pěstování třešní prvně doloženo ve 12. století.
Třešně patří do široké skupiny stromů a keřů (blumy, slivoně, špendlíky, švestky, višně atd.), které se mezi sebou snadno kříží a vědci je proto dnes řadí do jediného roduPrunus. Mnohé z nich se po staletí pěstují a šlechtí, takže v současnosti se nabízí hodně přes tisíc různých kultivarů (třešní,višnía sladkovišní) v široké škále barev od žluté, červené, růžové až po tmavě rudé a černočervené druhy, které se liší ichutía dalšími vlastnostmi.
Třešně vzniká z bílého až narůžovělého květu, jehož semeník se po odkvetení zvětšuje a objevuje se malá zelená peckovice, která postupně roste. Během zrání dochází ke změně barvy. Plod začíná pomalu žloutnout a v době uzrálosti červenat až rudnout. Během zrání jsou plody často napadány ptáky (špačky), kteří je konzumují. Dalším škůdcem jehmyz, který do třešní kladevajíčkaa způsobuječervivostplodů.
Lidově zvanáptáčniceje druh třešně, která má velmi malé a ve zralosti černé plody příjemné aromatické chuti.
Oproti ostatním druhům má měkkou a šťavnatou dužninu. Hlavní odrůdy jsou:
Rivan– Plod je středně velký až menší, srdčitý, souměrný se středně tlustou, lesklou slupkou tmavě červené barvy. Dužnina je tmavě červená se světlejšími žilkami, jemná, měkká, navinulé aromatické chuti. Plody zrají v 1. třešňovém týdnu (začátek června). Plodnost je středně brzká, střední až velká, pravidelná.
Karešova– Plod je středně velký až velký, srdčitého tvaru se slupkou lesklou, tenkou, tmavě červenou, posetou drobnými světlými tečkami. Dužnina je měkká, tmavě červená, sladce navinulé a příjemně aromatické chuti. Plody zrají ve 2. třešňovém týdnu (polovina června). Plodnost je časná, velká a pravidelná.
Kaštánka– Plod je středně velký až menší, široce kulovitý, z boku mírně zploštělý. Slupka je tenká, lesklá, tmavě červená s prosvítajícími světlými tečkami. Dužnina je řídká, měkčí, tmavě červená, šťavnatá, navinule sladké chuti. Plody zrají ve 2. třešňovém týdnu (polovina června). Plodnost je časná, velká a pravidelná.
Má pevnou dužninu a žlutočervenou, červenou až temně červenou barvu, velká je asi 2 centimetry. Plody mají výraznou chuť a často se i zavařují. Dělí se na chrupky a polochrupky. Zrají většinou od 4. třešňového týdne do 6., jsou tedy napadányvrtulí třešňovou. Hlavní odrůdy jsouKordia, Burlat, Granát, Napoleonova, Sam, Vanda, Van.
Druh původem z Dalmácie, který je typický pro svoji hořkou chuť a malé červenočerné plody. Jsou využívány pro přípravu alkoholického nápojemaraskino.
Třešně se nejčastěji jedí za syrova, bez úpravy. V kuchyni se používají naovocné knedlíkynebo koláče a mimo to se také zavařují dokompotů, či se zmrazují pro pozdější využití. Dají se i tepelně zpracovávat na pokrmy, propečeníči domarmelád. Zvlášť oblíbený je višňovýdžem. V Česku je nejznámějším pečivem třešňovábublanina. Třešně se používají se i jako dekorační prvek udortů. Jelikož podléhají rychlému kažení, je potřeba jejich rychlá konzumace. Případné skladování by mělo být v chladném a tmavém prostředí a jen po krátkou dobu.
Třešně se využívají pro výrobu jak nealkoholických (např.Cherry Cola, ovocné šťávy atd.), tak i alkoholických nápojů (pivo,likéry) adestilátův širokém zastoupení.
Načervenalé a tvrdé třešňové dřevo, zejména dřevo planých třešní, je cenný materiál, užívaný k výrobě dýh i masivního luxusního nábytku, hudebních nástrojů a podobně. Plody jsou využívány i vkosmetice, jelikož mají schopnost dehydrovatbuňkya zpomalovat stárnutí pokožky.
V některých případech se dají využívat i pecky z třešní, jež po vysušení a umístění do pytlíku fungují jako absorbent a emitortepla.
Tabulka udává dlouhodobě průměrný obsah živin, prvků, vitamínů a dalších nutričních parametrů zjištěných v syrových třešních.
Třešně jsou hojně rozšířeny a konzumovány, což se projevuje i v jejich častém výskytu v kultuře, ať už jako potraviny k jídlu, tak jako častý námět. NapříkladWaldemar Matuškaje využívá jako ústřední motiv svojí písněJó, třešně zrály, či se objevují v názvu filmuBuldoci a třešně. Třešně jsou od roku 1990 symbolemKomunistické strany Čech a Moravy, která je využívá ve svém logu.