Jordán

Jordán(hebrejskyנהר הירדן‎,nehar ha-Jarden,arabskyنهر الأردن‎,nahr al-Urdun) jeřekaprotékajícíVelkou příkopovou propadlinou, která tvoří hranici meziIzraelem,JordánskemaZápadním břehem Jordánu. Jedná se o největší řeku Jordánska, Palestiny a Izraele, která má délku 251 km a plocha jejího povodí je 18 300 km².Vzniká soutokem tří říček vChulském údolí, během svého toku protékáGalilejským jezerema nakonec se vlévá doMrtvého moře. Velká část vod řeky je lidmi využívána jakopitná vodanebo pro potřebyzavlažováníči průmyslu. Historicky a nábožensky je považována za jednu z nejposvátnějších řek světa.
Vzhledem kindoárijskémupůvodu je název složeninou slovjor-don, kde „jor“ znamená vperštiněrok a „don“ znamená řeka,což odkazuje na stálý charakter průtoku řeky, která během roku nevysychá.Semitskývýklad názvu se odvíjí od kořene slova „klesat“ a celý název doslova znamená „proud, který rychle klesá“.Tento výklad vhodně popisuje řeku Jordán, zejména pak její horní tok, před Galilejským jezerem.V arabštině existují pro Jordán také názvyالشريعة‎ (eš-Šerí'a, doslova „vodní místo“) neboالشريعة الكبيرة‎ (eš-Šerí'a el-Kebíre, doslova „velká voda“).Nejstarší zmínka názvu řeky se dochovala vegyptskýchzáznamech zdevatenácté dynastie, kde je zaznamenána jakoja-ar-du-na(doslova „přinesl nám“), což je název podobnýkenaánskémujardún.
Pramennou oblastí Jordánu jsou jihozápadní svahy horyHermonna pomezíLibanonu, Izraele aSýrie.Vlastní řeka vznikásoutokemtřízdrojnic, říčekDan,HasbaniaBaniasv bažinaté oblastiChulského údolí, které je pozůstatkem někdejšího velkého jezera.Od tohoto údolí míří řeka po celý zbytek svého toku přímo na jih a její tok sledujeVelkou příkopovou propadlinu.Kromě průtoku Chulským údolím má Jordán na svém horním toku poměrně prudký spád s četnýmipeřejemi, a to až po rozlehléGalilejské jezero, které leží 210 metrů pod úrovnísvětového oceánu.V této části svého toku tvořil do roku 1967 mezinárodně uznanoustátní hranicimezi Izraelem a Sýrií, kdy oddělovalGolanské výšiny, ale pošestidenní válceje území na obou stranách řeky izraelské. Po opuštění Galilejského jezera se do Jordánu vlévá zleva řekaJarmúk, která odděluje Golanské výšiny od Jordánska.V následující části toku přibývajímeandrya dále na jih tvoří hranici mezi Izraelem a Jordánskem a následně meziPalestinskou autonomií(Západním břehem Jordánu) a Jordánskem.V poslední zmiňované části se do Jordánu z jordánské strany vlévá řekaJabuk.Tok řeky končí ubezodtokéhoMrtvého moře, které je 420 metrů pod úrovní světového oceánu.
Průběh toku řeky a její formování úzce souvisí sgeologickýmcharakterem oblasti. Jordán po celé své délce protéká Velkou příkopovou propadlinou, která procházíLibanonema táhne se až poMosambik. Propadlina vznikla přibližně před 35 miliony lety rozpademAfrické deskya oddalovánímArabské tektonické desky.
Galilejské jezero– největší sladkovodní jezero a zásobárna pitné vody vIzraeli. Zároveň se jedná o nejníže položené sladkovodní jezero na světě (−212 metrů).Více než dva tisíce let využíváno pro rybářství,údajné místoJežíšovýchzázraků.Část vod se odvádíNárodním rozvaděčem vodydo jižní části země pro potřebyzavlažování.
Mrtvé moře– jedno znejslanějšíchjezer na světě, nejníže položené odkryté místo na zemském povrchu a nejníže položené slané jezero na světě (−420 metrů). Využíváno pro léčebné účely (sůl,bahno). V jeho blízkosti se nachází významná historická místaKumránaMasada. Kvůli nízkému přítoku a vysokému výparu dochází ke zmenšování jezera. Existuje plán na výstavbu kanálu meziRudýma Mrtvým mořem.
Průměrnýprůtokje v místě opuštění Galilejského jezera 16m³/sa v místě před Mrtvým mořem 39,7 m³/s.V důsledku lidské činnosti průměrný průtok v posledních desetiletích klesá. Na začátku 70. let20. stoletíčinil vletním období50 m³/s.Průtok se odvíjí od ročního období a úhrnu srážek. V období zimních dešťů dochází ke vzestupu vodní hladiny, avšak během zbylé části roku je řeka úzká a mělká.
V letech 1930 až 1948 existovala při soutoku Jordánu a Jarmúkuvodní elektrárnaNaharajim, která byla zničena běhemizraelské války za nezávislost.V roce1964spustil Izrael provoz na hrázi, která odvádí část vod z jeho největší zásobárny pitné vody – Galilejského jezera – do Národního vodního přivaděče.Téhož roku začalo Jordánsko s výstavbou kanálu na přítoku Jordánu, řece Jarmuk.Později na této řece vystavěla nádrže na vodu rovněž Sýrie.Za tyto kroky jsou všechny tři státy obviňovány ochránci životního prostředí z drancováníekosystémuřeky.
V současné době je 90 až 95 % vody využíváno pro lidské účely (pitná voda, zemědělské zavlažování, průmysl) a tok je tak značně redukován.V důsledku dochází k setrvalému poklesu hladiny Mrtvého moře, neboťvypařovánípřevládá nad přítokem.Díky poklesu hladiny se na jihu Mrtvého moře vytvořily solné roviny.Jedním z hlavních bodůIzraelsko-jordánské mírové smlouvyz roku1994bylo právo Jordánska na vyšší podíl při odběru vody z Jordánu.
V září 2006 nastal problém kvůli kontaminaci toku řeky splaškovými vodami.Nejvíce znečištěný, zhruba 90 kilometrů dlouhý úsek řeky, se nachází v meandrech mezi Galilejským jezerem a Mrtvým mořem.Ekologové tvrdí, že odběr vody z řeky téměř zničil celý říční ekosystém.Záchrana řeky by podle nich trvala celá desetiletí.V roce 2007 označila blízkovýchodní sekcePřátel Zeměřeku Jordán za jedno ze 100 nejvíce ekologicky ohrožených míst na světě.
Jako připomínkanovozákonníhopříběhu oJanu Křtitelia Ježíši Nazaretském byla na místě, kde Jordán opouští Galilejské jezero, zachována kvůlikřtěnítato část toku řeky nazývanáJardenit.Kvůli křtění jezdí doSvaté zeměpoutníci z celého světa.K Ježíšově křtu mělo údajně dojít v lokalitě známé jakoKasr al-Jehud.
Za účelem zastavení vysychání Mrtvého moře byl navržen projekt, v jehož rámci by došlo k vytvoření zhruba 200 kilometrů dlouhého kanálu, který by samospádem přiváděl mořskou vodu zRudého moředo Mrtvého moře.Díky tomu, že je Mrtvé moře nejníže položené místo na zemském povrchu by voda nemusela být čerpána generátory a díky spádu by sama elektrický proud vytvářela.Tento projekt má však odpůrce v řadách ekologů, kteří tvrdí, že výstavba kanálu by zničila ekosystémy vAravském údolía Rudém moři a poškodila by i samotné Mrtvé moře.
S řekou Jordán je rovnoběžnádálnice 90, která spojuje sever a jih Izraele.
Severní část údolí je významně úrodná, zatímco jižní část má charakterpolopouště.Díky stálému průtoku řeky je zde celoročnívegetace.Jordán, jakožto jeden z hlavních vodních zdrojů v oblasti, poskytuje jak ekonomické, tak zemědělské výhody.Díky zavlažování došlo na jordánské straně k rozvoji nových měst a vesnic, což způsobilo nárůst zemědělské produkce.Od roku 1967 se na jordánské straně jordánského údolí pěstujípomeranče,banány, ranázeleninaacukrová třtina.Mezi hlavní zdroje příjmů obyvatel na izraelské straně řeky patřírybolov, lehký průmysl acestovní ruch.Celý tok řeky není přístupný a některé jeho části jsou uzavřené vojenské zóny, což paradoxně působí jako jejich ochrana.
Izrael patří mezi významný migrační koridor ptactva a jedním z významných pozorovacích stanovišť je Chulské údolí, kterým řeka Jordán protéká.Mezi druhyptactvavyskytující se podél údolí řeky patříkos černý(Turdus merula),kormorán velký(Phalacrocorax carbo),jeřáb popelavý(Grus grus),sojka obecná(Garrulus glandarius),kachna divoká(Anas platyrhynchos),strdimil palestinský(Nectarinia osea),hrdlička senegalská(Streptopelia senegalensis),vodouš rudonohý(Tringa totanus),vlaštovka obecná(Hirundo rustica),pelikán bílý(Pelecanus onocrotalus) a další.
Mezi zástupceobojživelníkůpatří napříkladmlok skvrnitý(Salamandra salamandra),skokan Bedriagův(Rana bedriagae) čirosnička levantská(Hyla savignyi).Ze zástupcůrybzde lze nalézt napříkladpstruha duhového(Oncorhynchus mykiss)čisumce velkého(Silurus glanis).Savcepak zastupuje napříkladprase divoké(Sus scrofa),nutrie říční(Myocastor coypus),šakal obecný(Canis aureus),promyka ichneumon(Herpestes ichneumon),buvol domácí(Bubalus bubalus) a jiní.
Podél břehů řeky roste napříkladfíkovník smokvoň(Ficus carica),jasan syrský(Fraxinus syriaca),platan východní(Platanus orientalis), vrba (Salix acmophylla), čizimolez ovíjivý(Lonicera periclymenum).Z jedlých rostlin zde rostoudatle,avokáda,guavačimanga.Mezi další zástupce rostlin patří napříkladkyprej vrbice(Lythrum salicaria),vrbovka chlupatá(Epilobium hirsutum),šáchor papírodárný(Cyperus papyrus),rdesno blešník(Polygonum lapathifolium),rákos obecný(Phragmites australis) a jiné.
Zmínky o řece Jordán se objevují na řadě místTanachu. Úrodnostúdolí Jordánuje zmiňována již v knizeGenesis, kde je přirovnáváno k „zahradě Hospodinově“.Připomínkou četnýchbrodůpřes Jordán je událost, kdy patriarchaJákobse svou družinou překročil Jordán a u brodu přes Jabok zápasil sHospodinem.Jeden z nejznámějších brodů pak je místo, kde Jifta pobil Efrajimce.Jordán je rovněž zmiňován jako dělicí čára mezi „dvěma a půl kmeny,“které se usadily na východě a mezi „devíti kmeny a polovinou kmene Menasesova,“ které se podJozuovýmvedením usadily na západě.Vzhledem k poloze vůči městuJerichobyla řeka také označována jako „Jordán naproti Jerichu.“
Vbiblickýchdějinách byl Jordán místem několika zázraků. První z nich se odehrál, kdyžIzraelitépod Jozuovým vedením přešli Jordán poblíž Jericha.Později se dva a půl kmene usadily východně od Jordánu, kde na jeho břehu postavili velký oltář, který měl být svědectvím mezi jimi a ostatními kmeny.Jordán suchou nohou překročilElijášaElíša.Eliša učinil u Jordánu dva další zázraky: vyléčil Naamána tím, že mu řekl, aby se sedmkrát ponořil do vod řeky, a nechal vynořit železnousekerujednoho z prorockých žáků, která spadla do řeky tím, že do vody hodil větev a sekera vyplavala.
Jordán rovněž překročilJuda Makabejskýse svým bratrem Jonatanem během jejich války proti Nabatejským.
VNovém zákoněstojí, žeJan Křtitelv Jordánu„křtil ty, kteří se odvrátili od svých hříchů.“Mělo se tak dít v Betanii na druhém břehu Jordánu.Tam za ním přišel Ježíš Nazaretský, aby se nechal pokřtít.Zde jej Jan Křtitel označil jakoberánka Božíhoasyna Božího.Nový zákon několikrát hovoří o tom, jak Ježíš přešel Jordán během svých cest, kam za ním šly velké zástupy, aby si vyslechly jeho kázání, a aby je uzdravil od nemoci.Když ho chtěli jeho nepřátelé zajmout, ukryl se u Jordánu na místě, kde ho Jan pokřtil.
Řeka Jordán nebyla vždy hraniční řekou. Prakticky všechny státní útvary předbritským mandátem Palestinase zde rozkládaly na obou březích řeky. Na obou stranách řeky bylo ve starověku i židovské osídlení, což je důvod, pročrevizionističtí sionistéžádali ve20. stoletípro území židovského státu oba dva břehy Jordánu.K využití Jordánu coby hraniční linie došlo v roce 1922, kdy byl britský mandát na základěChurchillovy bílé knihyrozdělen naZajordánskoa vlastní britský mandát a území prožidovský státbylo tak omezeno pouze západně od Jordánu.
V roce 1179 se na Jordánu odehrála meziJeruzalémským královstvímaSaladinembitva u Jákobova brodu, po níž o devět let později Saladin znovudobyl křižáky ovládanýJeruzalém.
Jordán se často vyskytuje vefolkovéhudbě,gospelechaspirituálech, ale i vpoeziinebo literárních dílech.
Z historického hlediska, kdy Izraelité vykonali obtížnou a nebezpečnou cestu zotroctvívEgyptěna svobodu vZaslíbené zemi, může Jordán rovněž představovat svobodu.Jeho překročení bylo poslední částí cesty a zároveň jejím zakončením.Jordán však také může znamenat samu smrt, kdy jeho překročení znamená vstup dorájenebonebe.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuJordan Riverna anglické Wikipedii.