Krupice (Okounov)

Krupice(německyGruppitz) je osada vokrese ChomutovvÚsteckém kraji. Stojí vDoupovských horáchv nadmořské výšce 495 metrů asi 1,5 kilometru jihovýchodně doOkounova, ke kterému patří jakočást obce. Její obyvatelé se živili zejména chovem dobytka a prací v lese. V padesátých letech dvacátého století se vesnice ocitla na územíVojenského újezdu Hradiště, a i když z něj byla později vyčleněna, téměř zanikla.
Původní název vesnice znělKrupčice.Byl odvozen z příjmení Krupka nebo Kroupa a tvar Krupice vychází z německé variantyKrupitz.V historických pramenech se jméno vyskytuje ve tvarech: krupticz (1460), in krupticzych (1488), Krupticze (1593), Krupitzs (1610), Grupicz (1654), Krupiz (1787) nebo Gruppitz a Krupitz (1847).
První písemná zmínkao vesnici pochází z roku1460. Patřila tehdy k panství hraduEgerberk, jehož součástí zůstala až do dvacátých let sedmnáctého století. Podleurbářez roku 1572 ve vsi žilo šest poddaných.Běhemstavovského povstánípanství patřiloŠtampachům, kterým bylo roku 1623 zkonfiskováno, a zabavený majetek koupiliThunové, kteří sídlili nakláštereckém zámku.
Podleberní rulyz roku 1654 byla vesnice v dobrém stavu, ale zemědělská půda nebyla úrodná. Žilo zde šestchalupníkůa tři poddaní bez většího majetku. Hlavním zdrojem jejich obživy byl chov dobytka a práce v lese.Chalupníkům patřilo celkem čtrnáct krav, osmnáctjalovica šest koz. Bezzemci měli jen čtyři krávy, jalovici a jedno prase.
Pozrušení poddanstvív roce 1850 se Krupice stala samostatnou obcí, ke které patřila osadaHora. Od roku 1869 jsou obě vesnice uváděny jakou součást Okounova v okrese Kadaň a od roku 1961 v okrese Chomutov.Výjimkou bylo krátké období v padesátých letech dvacátého století, kdy se Krupice stala součástí vojenského újezdu Hradiště, a byla k 15. červnu 1953 zrušena. Malá část obyvatel zde i nadále bydlela, přestože elektřina byla do osady zavedena až v roce 1960. Tehdy byla vesnice vyčleněna z újezdu a připojena zpět k Okounovu.
Krupice stojí ve stejnojmennémkatastrálním územío rozloze 0,64 km²vÚsteckém kraji, 1,5 kilometru jihovýchodně od Okounova a 5,5 kilometru jihozápadně odKlášterce nad Ohří.
Vgeologickémpodloží převažujítřetihornívulkanické horniny zastoupené například alkalickýmibazalty,tefrity,trachybazalty. Pouze v nejsevernějších výběžcích katastrálního území na jižním úbočí vrchu Javor se vyskytujípyroklastikabazaltových hornin.Vgeomorfologickém členění Českaoblast leží v geomorfologickém celku Doupovské hory, jejich stejnojmenném podcelku a v okrskuJehličenská hornatina,kterou tvoří třetihorní lávové výlevy a pyroklastické sedimenty uspořádané do stupňovitých příkrých svahů rozčleněných roklemi potoků.Nejvyšším bodem území je vrch Javor (552 metrů). Nejnižší bod se nachází na jeho severovýchodním úbočí v nadmořské výšce přibližně 376 metrů. Půdní pokryv tvoříkambizem eutrofní. Vesnicí protéká drobný bezejmenný potok, který se za ní stáčí k severovýchodu a uOslovicse vlévá doOhře. Podél jeho toku mezi Krupicí a Oslovicemi vede hranice vojenského újezdu.
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 61 obyvatel (z toho 31 mužů) německé národnosti a římskokatolického vyznání.Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 64 obyvatel se stejnou národnostní a náboženskou strukturou.
Na návsi byla na druhé straně silnice naproti rybníkunejspíše v první polovině devatenáctého století postavena kaple svaté Matky Boží a v jejím sousedství stával železný kříž na kamenném podstavci. Kaple byla zbořena ve druhé polovině dvacátého století,ale v Podkrušnohorském zooparku stojí její replika.