Česká provincie Tovaryšstva Ježíšova

Česká provincie Tovaryšstva Ježíšovaje jedna z provinciíjezuitského řádupůsobící v českých zemích. Organizačně náleží dojezuitské asistence(uskupení více řádových provincií) s označením „Východní Evropa“ společně s provinciemi slovenskou, polskou, ruskou, rumunskou, chorvatskou a slovinskou.
Dočeských zemí, konkrétně do Prahy, přišli jezuité zVídněv dubnu roku1556. Podnětem k jejich příchodu byl dopis, který roku1554poslalaIgnáci z Loyolyčeská katolická strana. Určitá jednání s ním vedl i králFerdinand I.
Jezuité v českých zemích působili do roku1618. Poté byli vykázáni nekatolíky, ale nazpět se vrátili již roku1620pobitvě na Bílé hoře. Jezuité prováděli takzvané vnitřní misie, jejichž cílem bylarekatolizace. Jejich působení bývá vnímáno rozporně.Podporovali vzdělanost a zakládali školy (základní, střední), které měly přiměřenou úroveň vzdělání, na druhé straně v těchto školách neexistovala svoboda vyznání a byla praktikována icenzuračásti česky, německy, latinsky a francouzsky psané literatury, včetně fyzické likvidace knih. Příkladem může být díloJana Amose Komenského, z nějž mohly být (po cenzurních úpravách) vydávány pouze některé učebnice. Mnoho faktů o fungování jezuitské cenzury v českých zemích bylo ovšem díky různým politickým tlakům a aktuálním náladám ve společnosti také často zkreslováno a zjednodušováno (vizte případ páteraKoniáše). Česká společnost na tento řád pohlížela spíše negativně a tento náhled dosud přetrvává.
21. dubna roku1556přišli zVídnědoPrahyprvní jezuité pod vedením teologa německé provincie,Petra Canisia. Bylo jich 12 a založili první kolej naStarém Městě pražském, respektive západní křídlo později dostavěného areálu. V koleji, která byla po dostavbě pojmenovánaKlementinum, řád zřídil ještě téhož rokugymnáziumaakademiiv níž byly konány přednášky a zkoušky zfilosofieateologie. Teprve roku 1563 vznikla provincie rakouská.Roku1562dal král koleji právo udílet z těchto věd doktorské grady, čímž ji postavil na úroveň univerzity. Vyučovacím jazykem byla zprvulatina, poté němčina. Po odchování českých příslušníků řádu se výuka v základním školství počeštila. Pražské působení jezuitů se po polovině 17. století rozšířilo vybudováním druhé –novoměstské koleje(Profesní dům) skostelem sv. Ignáce, a třetí –malostranské kolejepřikostele sv. Mikuláše; pro vysokoškolské studenty sloužil takéstaroměstský konviktskostelem sv. Bartoloměje.
Postupně byly zakládány jezuitské koleje vBřeznici,Jičíně,Klatovech(1636),Litoměřicích,Plzni,Českém Krumlově,Jindřichově Hradci,Chomutově,Kladsku,Telči,Olomouci,Brně,Jihlavě,Znojmě,Uherském HradištiaOpavě. Jezuité se angažovali v kazatelské činnosti, která byla (stejně jako výuka) nejprve v řeči latinské aněmecké, posléze takéčeské. Pobitvě na Bílé hořebyly hlavní náplní činnosti řádu vČeských zemíchliturgie a školství, jako hlavní nástrojepotridentskérekatolizace. Roku1622byla Tovaryšstvu Ježíšovu v Praze svěřena výuka naKarlově univerzitě, dále pokračovala činnost ve školství, vědách, umění a kultuře. Při kolejích byla zakládána studentská divadla a byla při nich organizována náboženská bratrstva laiků,zvanámariánské družiny.
1556– Příchod jezuitů za panováníFerdinanda I.ponástupu Habsburků na český trůn.
1773– Došlo k rušení klášterůjosefinskými reformami, tomu předcházelo vydánítolerančního patentuJosefem II.Následovaloosvícenství. Vliv jezuitů na univerzitách byl omezen užškolskými reformamiMarie Terezie, kdy zde začali působit i profesoři z jiných řeholí.Marie Terezie se přestala jezuitů zastávat (u papežeKlementa XIV.)proto, aby neohrozila sňatek své dceryMarie Antonies následníkem francouzského trůnu. V roce zrušení řádu, tj. 1773, době měla jezuitská velmoc v Čechách a na Moravě:
1814– v doběnárodního obrozeníse jezuité vrátili snimbemmučedníků.
V českých zemích v současné době působí řádové domy České provincie Tovaryšstva Ježíšova dnes vBrně,Děčíně,OlomouciaPrazea na moravskýchpoutních místechHostýnaVelehrad, dále pak existuje společný česko-slovenskýnoviciátvRužomberku.
a další