Biała

Bělá(polskyBiała, pro odlišení od stejnojmenných obcí označovaná často jakoBiała Prudnicka,německyZülz,slezskyBiołŏ) je město v jižnímPolskuvOpolském vojvodstvívokrese Prudník, sídlostejnojmennégminy. Leží na historickém územíHorního Slezskazhruba 9 km odPrudníku. Je městem s nejvyšším podílem občanů německé národnosti v Polsku (32,2 %  v roce 2011)a je oficiálně dvojjazyčné.
Název obce pochází z polského názvu pro bílou barvu.Heinrich Adamyve svém seznamu místních názvů veSlezsku, vydaném v roce 1888 veVratislavi, uvádí jako nejstarší zaznamenané jméno "Bialy", přičemž jeho význam uvádí jako "Von der Saline Czulicz bei Bialy kommt der name Zülz" (angl. jméno Zülz). Německé jméno Zülz pochází z poněmčeného příjmení slezského rodu Czuliczů, který vlastnil salinu (místo, kde se získávala sůl), která se nachází v blízkosti současné vesnice Biała. Podobný závěr lze vyvodit z místopisného popisu Slezska z roku 1865, který uvádí dvě města: město Biała (Zülz) a Solec (Alt-Zülz).
Bělá vznikla běhemněmecké východní kolonizaceve 13. století, první písemná zmínka pochází z roku 1225. Původní osada se rozkládala ve čtvrti Stare Miasto (Staré Město) ležící několik set metrů východně od dnešního historického jádra s náměstím, jež bylo založeno na kopci u hradu – sídlakastelánie– kolem roku 1270.Německý názevZülzje ve skutečnosti také slovanského původu a vztahuje se k těžbě soli v této oblasti, kterážto souvislost je dodnes patrná v názvu sousední vesnice, jež se německý jmenuje Alt-Zülz (Starý Zülz) a polsky Solec.
Jako součástOpolského, případněFalkenberskéhoči Opolsko-ratibořského, knížectví patřila Bělá od roku 1327českým zemíma s nimi po roce 1526Habsburské monarchii. Po rozdělení Slezska v roce 1742 připadlaPruskua spadala pak pod okres Prudník (Landkreis Neustadt O.S.) vevládním obvodu Opolíprovincie Slezsko. Od roku 1871 vesjednoceném Německu.
V roce 1564 získali bělské panstvíPruskovští z Pruskova.Zastali se místních Židů, kteří měli výnosem zemského sněmu nařízeno opustit území Opolsko-ratibořského knížectví a Bělá se tak záhy stala jediným místem v Horním Slezsku, kde se směli svobodně usazovat. Zvláštní status bělských Židů byl potvrzen císařskými privilegii v letech 1601, 1672 a 1699. Na konci 18. století zde žila zhruba polovina všech slezských Židů, kteří tvořili tvořili polovinu obyvatel tehdy dvoutisícového městečka.Po vydáníemancipačního ediktuv roce 1812 začali Židé z Bělé emigrovat do větších a ekonomicky atraktivnějších měst. Mezi nimi byl Samuel Fränkel, který v sousednímPrudníkuzaložil textilní továrnu, pozdější "Frontex". Zatímco roku 1810 představovali Židé 48,6 % obyvatel, tak roku 1834 už jen 34,9 % a roku 1852 16,4 %.Při sčítání lidu v roce 1910 se k židovské víře přihlásilo pouze 20 osob. Náboženská obec byla formálně rozpuštěna v roce 1914.
83,8 % obyvatel Bělé v roce 1910 mluvilo německy, 15,1 % polsky nebo „vasrpolsky“ a 28 osob aneb 1 % bylo dvojjazyčných.Hranice území, na kterém se po první světové válce konalhornoslezský plebiscit, vedla východně od města, ale zahrnovala již sousední Alt-Zülz/Solec.
Rudá armádaobsadila Bělou 22. března 1945a následně ji vydrancovala. Celá východní strana náměstí včetně radnice byla vypálena a domy, včetně kostela a nemocnice, vyrabovány. Na základěJaltskéaPostupimské dohodybylo město přiznáno Polsku. Od roku 1950 patří kOpolskému vojvodství.
V roce 1951 zde vznikla pobočka (závod D) Pletařských závodůUniav Hlubčicích (Zakłady Przemysłu Dziewiarskiego „Unia“ w Głubczycach), jež byla v období socialismu největším zaměstnavatelem ve městě. Fungovala do roku 2001.Od roku 1994 existuje v Bělé odštěpný závod  společnostiUstronianka, výrobce balených vod a nealkoholických nápojů.
Většina autochtonních obyvatel nebyla po druhé světové válce odsunuta a po takzvané národnostní verifikaci získala polské občanství. Po uvolnění politických poměrů v roce 1989 se Bělá stala jednou z bašt německé menšiny v polském Slezsku. V roce 2002 se 42,7 % obyvatelgminyhlásilo k německé národnosti, dalších 4,7 % ke slezské.V roce 2011 činil podíl Němců 32,2 % a byl stejně jako před devíti lety nejvyšší ze všech polských měst.Od roku 2006 platí oficiálnídvojjazyčnost.Mezi hlavní politická uskupení na místní politické scéně patříMniejszość Niemiecka – Deutsche Minderheit. V komunálních volbách v roce 2014 dostala 36,65 % hlasů a v roce 2018 26,18 %.
Osobní provoz na železniční tratiPrudník–Krapkowicepřes Bělou byl zastaven v roce 1991. V současnosti trať slouží pouze nákladní dopravě, budova nádraží byla rozebrána v roce 2012.
Městečkem prochází vojvodská silnice č. 414 spojující Prudník sOpolím. Roku 2008 byl dokončen východní obchvat.
Příměstskou a regionální autobusovou dopravu zajišťují podnikyPKS Opole,PKS Głubczycea také soukromá dopravceAuto-Fan.