Karélie

Karélie(karelskyafinskyKarjala,ruskyКарелияči historickyКорела,švédskyKarelen) je zeměKarelů. Nachází se v severníEvropěa v současné době je rozdělena mezi Rusko (Leningradská oblastaRepublika Karélie) a Finsko (provincieJižní KarélieaSeverní Karélie).
V minulosti se zde často měnily hranice států a jejích administrativního členění. Přesný význam termínu Karélie proto často záleží na kontextu. Historicky byla(Finská) Karélieadministrativním krajem Finska (ve finštiněKarjala). Východní, převážněluteránskáčást byla poZimní válce(1939–1940) postoupena Rusku. Tzv. karelská otázka (pojem z finské politiky) odkazuje právě na tuto východní část Karélie.
V současnosti jsou pojmemKarjalaobvykle míněny části Jižní a Severní Karélie, které náležejí Finsku.
Karelská republikaje republikouRuské federace. Její území zahrnuje i Východní Karélii s převážně pravoslavným obyvatelstvem.
O Karélii sváděly již od13. stoletítuhý bojŠvédskoaNovgorodská republika. V roce 1323 byla Karélie rozdělena mezi tyto státy tzv. Nöteborskou smlouvou. Hlavním městem švédské části se stalVyborg(Finsky Viipuri).
V rámciNystadské smlouvyz roku 1721 mezi Švédskem aRuským impériembyla většina Karélie postoupena Rusku. PoFinské válce(1808–1809) byla Karélie připojena kFinskému velkoknížectví. Roku1917Finsko vyhlásilo samostatnost a roku 1920 bylaTartskou smlouvoustvrzena hranice mezi Finskem a Ruskem. Hranice dělila Karélii na finskou a ruskou část.
Po skončeníobčanské války(1917–1923) a vytvořeníSovětského svazu(1922) se sovětská část Karélie stala roku 1923 Karelskou ASSR (Autonomní sovětská socialistická republika).
Roku 1939 Sovětský svaz napadl Finsko a začalaZimní válka. Po uzavřeníMoskevského míru(1940) náležela většina Karélie Sovětskému svazu. Okolo 400 000 lidí, tj. téměř celá tehdejší karelská populace, byla přesídlena do Finska. Roku 1941 Karélii znovu zabralo Finsko a drželo ji asi tři roky po dobu tzv.Pokračovací války(1941–1944).
Zimní válka a následná Sovětská expanze zanechala po sobě ve Finsku pocit velké hořkosti. Finsko ztratilo své druhé největší městoViipuri (Vyborg), průmyslové centrum v povodíVuoksi,průplav Saimaaspojující střední Finsko aFinský záliva přístup kLadožskému jezeru. Přibližně osmina finského obyvatelstva se stala uprchlíky bez domova.
V důsledku mírové smlouvy byla Karelská ASSR přeměněna naKarelo-finskou sovětskou socialistickourepubliku. Roku 1956 se sovětská Karélie přeměnila zpět na Karelskou ASSR. Karélie se tak stala jedinouSovětskou svazovou republikou(SSR), která o tento status přišla a stala se z ní „jen“ ASSR. Na rozdíl od ASSR, SSR měla alespoň teoreticky právo se od Sovětského svazu oddělit. V roce1991vznikla z Karelské ASSRRepublika Karélie.
Zhroucení Sovětského svazu v 90. letech 20. století přineslo do Karélie silnouekonomickou krizi. Mnoho obyvatel se odstěhovalo a mnoho budov ze sovětské éry i staré budovy z finského období je opuštěno a chátrá.
Karélie je rozdělena mezi Finsko a Rusko.Republika Karélieje republikouRuské federace, která vznikla roku1991z Karelské ASSR.Karelská šíjeje připojena kLeningradské oblasti. Finská část Karélie je administrativně rozdělena naFinské provincieJižní KarélieaSeverní Karélie.
Ve Finsku je několik malých zanícených skupin (např.Karjalan Liitto,ProKarelia), které se snaží o sblížení finských a ruských částí Karélie v rámci Finska. Tyto skupiny usilují o připojení těch částí Karélie, které byly historicky finské, zpět k Finsku. Tyto politické snahy jsou ve Finsku označovány pojmemkarelská otázka. Většina původních finských obyvatel byla přesídlena do vnitřních částí Finska,rusifikovánanebo byla rozptýlena po celém Rusku v rámci různých přesunů obyvatelstva vSovětském svazu, a tak mají tyto snahy jen malou naději naúspěch.
Hranice mezi Karélií aIngriíse historicky nacházela na řeceNivěa později se posunula severně na Karelskou šíji, kde sledovala řekuSestra. Na druhém břehuLadožského jezeratvoří jižní hranici historické Karélie řekaSvir. JezeroSaimaatvoří západní hranici. Na východě Karélii ohraničujeOněžské jezeroaBílé moře.
Na severu žilikočovníSámové, ale nenachází se tam žádná vhodná přírodní hranice krom rozsáhlých lesů (tajga) atundry. Historické texty někdy rozdělují Karélii na Východní a Západní Karélii, někdy též nazývané jako Ruská Karélie a Finská Karélie. Oblast na sever od Ladožského jezera, která před2. světovou válkoupatřila Finsku, se nazývá Ladožská Karélie. Pruh území v okolí předválečné hranice se občas označuje jako Hraniční Karélie. Východní Karélie se dělí na Bílou Karélii (severní část) a Oloněckou Karélii (jižní část Východní Karélie). Tverskou Karélii tvoří vesnice vTverské oblasti, kde žijí především Karelané.
V Republice Karélie a v Tverské Karélii se mluvíkarelštinou. Na obou březích Svitu se mluvívepštinou. Tzv. Karelské dialektyfinštinyse používají v Jižní Karélii a tvoří jihovýchodní skupinu finskýchdialektů. Podobnými dialekty se mluví i vIngrii, což je oblast mezi estonskou hranicí aLadožským jezerem. Tento jazyk se do této oblasti dostal v17. stoletíspolu se Švédy. Původní obyvatelé Ingrie, Ingrové, mají svůj jazyk, který je příbuzný Karelštině a jihovýchodním dialektůmfinštiny. Dialekty používané v Severní Karélii patří k velké skupiněsavonskýchdialektů používaných ve východním a středním Finsku. Karelové přesídlení z Finské Karélie a jejich potomci jsou roztroušeni po celém Finsku a odhaduje se, že ve Finsku žije asi milion lidí s kořeny v oblastech postoupených Sovětskému svazu po 2. světové válce. Ve Finsku mluví Karelštinou jen asi 5000 lidí.
Dne 2. února 2022 spustila ruská vláda programHektar v Arktidě, kdy nabízí svým občanům hektar půdy zdarma pro přesídlení, rozvoj ekoturistiky, zemědělství apod. Pozemek je nabízen na pět let bez placení, následně si jej budou ruští občané moci koupit, pronajmout a nebo vrátit. Rusko si od toho slibuje příliv nových lidí do arktických oblastí. Jednou z určených oblastí je právě Karélie.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuKareliana anglické Wikipedii.