Krev

Krevje kapalná, vazká a viskózní cirkulujícítkáňsložená z tekutéplazmya formovaných krevních elementů (červené krvinky,bílé krvinky,krevní destičky). Tvoří 7–10 % tělesné hmotnosti. Medicínské termíny souvisící s krví často začínají nahemo-nebohemato-, což je odvozeno zřeckéhoslovahaemaznamenajícího „krev“.
Vzhledem k její funkci se o ní často mluví též jako otrofické tkáninebotrofickém pojivu. V současnosti se však tohoto termínu opouštíme kvůli nesouladu s obecnou charakteristikoupojivové tkáně.
Hlavní funkce krve je dopravovatživiny(kyslík,glukózu) astopové prvkydo tkání a odvádět odpadní produkty (např.,oxid uhličitýakyselinu mléčnou). Krev též transportuje buňky (leukocyty, abnormálnínádorovébuňky) a různé substance (aminokyseliny,lipidy,hormony) mezi tkáně aorgány. V neposlední řadě má krev i funkci imunitní (leukocyty).
Mezi druhy existují v krvi rozdíly.
Krev je kapalná červenátkáňa její hlavní funkcí je transportkyslíkunutný proživot– okysličování tkání, orgánů… Též zásobuje tkáně živinami (cukry, tuky, bílkoviny, minerály, vitamíny), odvádí odpadní produkty (oxid uhličitý) a obsahuje různé komponentyimunitního systému. Buňky imunitního systému jsou leukocyty (bílé krvinky), které chrání tělo předinfekcí. Krví jsou přenášeny takéhormony, které působí na různé orgány – stimulují je.
Průměrný lidskýorganismusobsahuje asi 4–6litrůkrve, což je asi 8 % tělesnéhmotnosti. Dospělí lidé mají asi 60mlkrve nakilogramtělesné hmotnosti. Ženy mívají méně krve než muži. Množství krve se může měnit. Normální objem krve u dospělého člověka se nazývánormovolémie. Pokud dojde ke zvýšení objemu krve, dochází khypervolémii. Snížení objemu krve jehypovolémie.
Stejný poměr platí i u ostatníchsavcůa ptáků, krev tvoří asi 8 % hmotnosti těla.
Krev ječervenáv rozsahu od světle červené – když jeokysličená, po tmavě červenou – když není. Červená barva pochází zhemoglobinu, což jemetaloproteinovásloučenina obsahujícíželezove formě chemické struktury – kofaktoruhemu, na který se vážekyslíka oxid uhličitý. Existují populární mylné představy, že odkysličená krev je modrá a že krev se stane červenou, jen když přijde do kontaktu s kyslíkem. Krev nikdy nenímodrá, aležílyjsou modré, protože světlo jerozptýlenokůží. Navíc krev uvnitř je tmavě červená a vykazuje slabý světelný odraz. Ve skutečnosti při pitvě nebo operaci vypadají tepny a žíly téměř stejně.
Krev se pohybuje vcévácha její oběh je zajišťovánsrdcem, svalovou pumpou. Proudí doplicpro okysličení a pak je cirkulována tělem přestepny. Rozptyluje svůj obsažený kyslík přechodem přes tenké krevní cévy zvanékapiláry(vlásečnice). Pak se vrací do srdcežílami.
Krev transportuje metabolické odpadní produkty,lékya jiné cizí chemikálie dojaterna eliminaci a doledvinna vyloučenímočí.
Tlumivý roztokkyseliny uhličité(H2CO3) abikarbonátu(HCO−3) je přítomný v proudu lidské krve pro udrženípHmezi 7,35 a 7,45.
U některýchbezobratlýchjako např.hmyzje kyslík jednoduše rozpuštěn v plazmě. Větší zvířata používají respirační proteiny na zvýšení kapacity pro přenos kyslíku. Hemoglobin je v přírodě nejčastější takový protein.Hemocyanin(modrý) obsahujeměďa je přítomen ukorýšůaměkkýšů.
Existuje teorie, žepláštěncimohou používat „vanadiny“ (proteinyobsahujícívanad) jako krevní barvivo (je světle zelené, modré nebo oranžové).
U mnohých bezobratlovců jsou tyto proteiny přenášející kyslík volně rozpustné v krvi a u obratlovců jsou obsaženy v specializovanýchčervených krvinkách, což umožňuje vyšší koncentraci respiračních pigmentů bez zvýšeníviskozitynebo bez poškození krevních filtračních orgánů jakoledviny.
Uhmyzunení krev (přesnějihemolymfa) zahrnuta do transportu kyslíku (otvory zvanévzdušniceumožňují kyslíku ze vzduchu rozptýlit se přímo do tkáně). Krev hmyzu přenáší živiny do tkání a odnáší odpadní produkty.
Krev je složena z několika typů krvinek a tyto formované elementy krve tvoří asi 45 % celé krve. Ostatních 55 % jekrevní plazma– nažloutlá tekutina, která je kapalným mediem krve. NormálnípHlidskéarteriální krveje asi 7,40.
Popis krvinek:
Krevní plazmaje v podstatěvodníroztok obsahující 90 % vody, 7 %plazmatických proteinů, 0,9 % anorganických solí a roznášené látky.
Plazma a krvinky spolu tvořínenewtonskou tekutinu, proudní vlastnosti jsou unikátně adaptovány do architektury krevních cév.
Krevní buňky produkujekostní dřeňv procesu zvanémkrvetvorba. Proteinová složka je produkována většinou vjátrech, zatímco hormony produkujíendokrinní žlázya vodní frakce udržované vzažívacím traktualedvinách.
Krevní buňky se rozkládají vslezině, částečně také v játrech (vychytávanéKupfferovými buňkami). Játra též čistí proteiny aaminokyseliny(ledviny vylučují mnoho malých proteinů domoči).
Množství kyslíku rozpuštěného v krvi je přímo úměrné parciálnímu tlaku kyslíku (O2) – zkratka PO2 – v krvi.
Molekulahemoglobinuje primární transportér kyslíku v krvi. 98,5 % kyslíku je chemicky kombinováno s hemoglobinem (Hb). Jen 1,5 % je fyzikálně rozpuštěno.
Když arteriální (tepenná) krev proudí přes kapiláry, oxid uhličitý se rozpouští z tkáně do krve. Nějaký oxid uhličitý je rozpuštěn v krvi. Část oxidu uhličitého reaguje s hemoglobinem pro formováníkarbaminohemoglobinu. Zbylý oxid uhličitý je konvertován nabikarbonátavodíkové ionty. Většina oxidu uhličitého je transportována krví ve formě iontů bikarbonátu.
Část oxyhemoglobinu ztrácí kyslík a vzniká deoxyhemoglobin, který má mnohem větší afinitu k vodíkovým iontům Hnež oxyhemoglobin, proto váže většinu vodíkových iontů.
Tzv. krevsajícíhmyz,roztočia někteří dalšíživočichovése vyživují pouze či převážně krví.
Darování krveumožňujekrevní transfuze. Krev tedy slouží k léčbě a může i oddalovat stárnutí.
Specifická hmotnost krve je poměr hmotnosti krve k objemu, který tato krev zaujímá. Závisí na počtu a velikosti erytrocytů, koncentraci hemoglobinu a koncentraci plasmatických proteinů.
Normativní hodnoty jsou: