Fytoestrogen

Fytoestrogenyjsou vícesytnéfenolystrukturou podobnésteroidním hormonům. Vznikají v rostlinách na rozdíl od velmi podobné látkyestrogenu, která vzniká vendokrinním systémusavců. Jejich název pochází z řeckého fyto (rostlina) a estrogen (hormon). Název estrogen pochází z řeckého estrus (sexuální touha) a gen (generovat).
Předpokládá se, že rostliny používají fytoestrogeny jako součást své přirozené obrany protibýložravýmzvířatům kontrolou nebo omezením jejich plodnosti. Dále mají v rostlinném těle funkce fungistatické, antibakteriální, antivirové a antioxidační.
Fytoestrogeny se hojně vyskytují vsójových bobech. Do lidského těla se dostávají při jejich konzumaci. Kvůli své strukturální podobnosti s ženským hormonem estrogenem mohou mít antiestrogenní účinky.Z tohoto důvodu bývají využívány jako přírodní alternativa při hormonální léčbě nebo při prevenci karcinomu prsu a prostaty.
Fytoestrogeny nejsouzákladními živinamipro lidské tělo. Jejich nepřítomnost ve stravě nezpůsobuje žádná onemocnění a nepodílejí se na žádné biologické funkci.
Historie fytoestrogenů souvisí s pěstováním červeného jetele (Trifolium Pratense) v Evropě. Na konci první světové války byl červený jetel vzhledem k nedostatkupotravinpovažován za náhraduzeleniny. V tomto období začaly probíhat toxikologické studie, které prokázaly jeho vliv na sterilitu ovcí pasených na loukách s červeným jetelem. Nemoc byla nazvána jetelová nemoc (Red clover story). Při dalších výzkumech se přišlo na to, že původcem sterility ovcí je právě fytoestrogen, který je v červeném jeteli hojně obsažen. Prokázalo se, že stejné účinky mají fytoestrogeny i na další obratlovce, tedy i na člověka.
Fytoestrogeny patří do velké skupiny přírodních fenolických sloučenin. Podle většiny vědců jsou za fytoestrogeny považovány čtyři skupiny sloučeninisoflavony,kumestany,lignany,stilbeny.
Nejznámější skupinou fytoestrogenů jsou isoflavony, které se nacházejí především vluštěninách. Nejvýznamnější je jejich obsah v sóji. Sójové výrobky jako jetofu,tempeh,sójové mlékoa sójová mouka jsou považovány za bohaté zdroje isoflavonů. Naopaksójová omáčkaasójový olejneobsahují žádné isoflavony.  Dále se isoflavony nacházejí v lučnímjeteli,žitěa v některých druzíchovoce.
Kumestany jsou rozsáhlou skupinu fytoestrogenů, avšak pouze některé z nich vykazují estrogenní vlastnosti dokonce silnější než isoflavony. Nejvyšší obsah kumestanů je v jetelových a sójových klíčcích. V průběhuklíčeníroste jeho obsah až 70-150krát. Hlavním jeho zdrojem v potravě člověka jsou luštěniny.
Lignany řadíme mezi polyfenolické sloučeniny. Nejvýznamnějšími zástupci jsou syringiresinol, pinoresinol, lariciresinol, izolariciresinol, matairesinol a secoisolariciresinol. Lignany jsou široce zastoupeny v rostlinách. Největším zdrojem v potravinách jelněnéasezamovésemeno, celozrnné výrobky zobilnin,rýže, luštěniny, zelenina, a v menší míře i ovoce. Jsou přítomny i v zeleném a černémčaji.
Stilbeny patří mezi fenylpropanoidy. Nejznámějším zástupcem této skupiny jeresveratrol, který je obsažen ve slupce modrých bobulí vinné révy, a proto i v červeném víně. Rozlišuje se cis a trans forma, přičemž pouze trans-resveratrol vykazuje estrogenní aktivitu. Včerveném víněmůže být obsaženo až 14,5 mg/l trans-resveratrolu, vbílém víněvýrazně méně 0–0,3 mg/l. Čím déle probíhákvašení, tím více trans-resveratrolu bude ve finálním produktu. Dalším zdrojem stilbenů jsouarašídy.
Fytoestrogeny plní u rostlin ochranou a obranou funkci. Chrání rostlinu před škodlivým účinkempatogenů. Mají protiparazitické, antibakteriální, antivirotické a fungistatické účinky.
Isoflavony jsou nejznámější a nejlépe probádanou skupinou fytoestrogenů. U rostlin plní i funkci antioxidantů. Isoflavony se dvěma hydroxylovými skupinami (např. daidzein) vykazují nejvyšší antioxidační aktivitu, a chrání tak rostlinu před škodlivými účinky slunečního záření. Isoflavony jsou též odpovědné za hořkou chuť výrobků ze sóji.
Díky své antioxidační aktivitě a schopnosti vázat se na receptory estrogenů aandrogenůmohou mít fytoestrogeny vliv nakardiovaskulární, muskuloskeletární a reprodukční systém člověka. Dále mají vliv nakognitivní funkce, činnostštítné žlázy,obezituanádorováonemocnění.
Velký význam má působení fytoestrogenů na ženy pomenopauze. Populace žen z jihovýchodníAsie, kde je vysoký příjem isoflavonů ze sóji, má nižší výskytklimakterického syndromuaosteoporózyv porovnání sevropskouaamerickoupopulací žen. Vědci se snaží zjistit, zda by vyšší dávky fytoestrogenů pro ženy z těchto oblastí nezmírnily jejich obtíže.
Obyvatelé zemí s vyšším příjmem isoflavonů mají nižší výskytrakoviny prsuaprostatyv porovnaní se zeměmi, ve kterých je jeho nižší příjem. Studie zatím jednoznačně nepotvrdily jejich účinky na rozvoj rakoviny. Přesto se doporučuje konzumace isoflavonů, neboť jejich vlivem nedochází ke zvyšování hustoty prsní tkáně a tím vzniku rakoviny prsu.
Mnoho studií potvrzuje příznivé účinky isoflavonů na koncentraci a skladbukrevních lipidů, sníženíLDL-cholesteroluatriacylglycerolůa zvýšení koncentraceHDL-cholesterolu. Isoflavony mají schopnost stabilizovat LDL lipoproteiny před oxidací, o které se předpokládá, že je jednou z možných příčin vznikuaterosklerózy. Některé studie však tyto poznatky nepotvrzují a domnívají se, že tyto pozitivní efekty jsou způsobeny samotným sójovým proteinem.
Již od 40. let 20. století, kdy byla zaznamenána vysoká sterilita a potratovost u ovcí paseným na loukách s jetelinou, je fytoestrogenům připisováno zvýšení potratů, neplodnosti nebo poruch vývoje plodu u obratlovců. U žen v postmenopauze jsou negativní účinky fytoestrogenů minimální, avšak u žen v reprodukčním věku, těhotných žen a kojenců mohou představovat riziko. U žen mohou navodit nepravidelnost v menstruačním cyklu a u dětí zapříčinit předčasný nástup puberty. Toto riziko hrozí novorozencům, kteří jsou krmeni náhradami mateřského mléka na bázi sóji.
Fytoestrogeny mohou působit i na štítnou žlázu, přivodit hypotyreosu a s ní spojenou strumu. Proto je sója označována jako strumigen a při její pravidelné konzumaci je nutný adekvátní příjem jódu.
Zkoumají se možnosti nahraditlékestradiolpři hormonální regulaci některých procesů v ženském organismu fytoestrogeny. Jejich příjem v potravě je považován za určitých okolností za vhodnější alternativu než podávání estradiolu. Léčba estradiolem, která se používá jako prevence protiosteoporóze, je podezřívána z několika negativních účinků: ze zvyšování pravděpodobnosti vzniku rakoviny prsu,rakoviny děložní sliznice,infarktuamozkové mrtvice.
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůPhytoestrogenna anglické Wikipedii aPhytoöstrogenena německé Wikipedii.