Bobr

Bobři(rodCastor) jsou vodníhlodavci, poslední žijící zástupci čeledibobrovitých. Vyskytují se vSeverní Americe,EvropěaAsii.
Žijí v blízkosti vod, kde si z pokácenýchstromů,větvía zeminy budujíbobří hrázeabobří hrady, ve kterých majíhnízdo. Pokapybařejsou největšími hlodavci; váží až 25 kg.
Bobr má zavalité tělo, které měří 60–80 cm.Nápadný je plochý, z větší části lysýocas, který měří 25–45 cm na délku a 10–13 cm na šířku. Je pokrytý zrohovatělými šupinami.Při plavání slouží jako veslo a kormidlo, ale bobr jím také umí vydat daleko slyšitelný varovný signál, když jím plácne do vody. Dospělí jedinci váží běžně 12–25 kg, ale byla zaznamenána i zvířata s hmotností 40 kg.Samciasamicejsou obvykle stejně velcí.
Srstse skládá z jemnépodsadykryté hrubšímipesíky. Její zbarvení je leskle hnědé, někdy se žlutým nádechem, na břiše až žlutohnědé. Bobr srst impregnuje mastnými výměšky velkých řitních žláz.Ocas a nohy jsou černé. Na každé noze je pětprstůopatřenýchdrápy.
Při pobytu pod vodou umí bobr zcela uzavřít ušní otvory inozdry. Zvláštností oproti naprosté většiněvyšších savcůje, žetrávicíapohlavně-vylučovacíústrojí bobra ústí do společnékloaky.
Bobr má malé oči, které jsou krytymžurkou, a mohutnoučelist. V tlamě má celkem 20zubů.Jehozubní vzorecje
Mohutný plochý ocas obsahuje tuky a oleje potřebné k přežití v chladném období roku. V ocasu o délce 45 a šířce až 15 cm jsou uloženy tukové zásoby, které umožňují bobrovi přečkat zimu s mrazivými dny a menším množstvím potravy.
Bobři preferují menšířekya malá jezírka nebotůně, na kterých si staví svá díla – tzv. bobří hrady, které mohou mít až 10 m v průměru a mohou vystupovat až dva m nad hladinu. Mají většinou alespoň dva vchody, které jsou pod vodou. Ve středu je jediná komora, která slouží jakohnízdo. Bývá dva m dlouhá a 60 cm vysoká.Je vždy nad vodní hladinou a je vystlaná jemnouvegetací. Bobři své stavby průběžně opravují a vylepšují, takže obvykle vydrží několikgenerací.
Pokud si bobři najdou dostatečně hluboké a velké jezírko nebo tůň, nebudují si další stavby. Většinou však stavíhráze, kterými zahrazují vodní tok. Průměrná délka hrází dosahuje jen málo přes 20 m, i když byla zaznamenána i délka 600 m.Některé kolonie bobrů mohou budovat systém několika hrází, aby byla zaručena dostatečná a stabilní hladina vody u hnízda.
Bobři kácí stromy dolnímiřezáky; horní slouží jako páka. Jsou schopni porazit strom o průměru 1 m, i když běžně kácí stromy mnohem menší. Bylo pozorováno, jak dva bobři společně pokáceli osiku o průměru čtvrt metru za čtyři hodiny.Jeden bobr je schopen porazit stromek s kmenem tlustým 12 cm do půl hodiny.
Pod vodou vydrží obvykle 4–5 minut (maximálně 15 minut).Bobři jsou převážněnoční zvířata, ale někdy začínají svou práci už odpoledne.Jsou aktivní v průběhu celého roku, alepopulacežijící na severním okrajiteritoriaomezují v zimě činnost jen na dopravu připravené potravy z jezera do nory. Stejně jako většinahlodavcůneupadají dozimního spánku.
Bobří populace jsou rozděleny dokoloniíčítajících 4–8 příbuzných jedinců, obvykle rodičovský pár a nedospělá mláďata.
Bobr se živíkůroualýkemlistnatých stromůa keřů, jejich větvemi a kořeny.Vyhledává předevšímvrby,olše,břízyaosiky. Na jaře a v létě konzumuje i některébyliny.Na zimu mohou bobři shromáždit až 80 m³ dřeva. Uschovávají si je pod vodou blízko hnízda.
Bobři jsoumonogamnízvířata.Páříse v lednu nebo únoru amláďatase rodí od dubna do června.V jednom vrhu jich bývá od dvou do čtyř (zaznamenáno bylo maximum osm mláďat). Při narození jsou ochlupená a mají otevřené oči. Jsou kojena průměrně tři měsíce, i když již ve stáří několika týdnů jim rodiče přinášejí jemné větvičky k okusování.
Pohlavně dospívají ve věku 1,5–2 roky; tehdy jsou rodiči vypuzeni z hnízda. Informace o maximálním doloženém věku se různí – někteří autoři udávají 35–50 let, jiní pouhých 24 let.
Pro většinuseveroamerických indiánůbyl oblíbenou lovnou zvěří, ale napříkladApačovéaŠajenibobry z náboženských důvodů neloví. Bobří kožešiny indiáni používali ve směnném obchodu s bělochy, jejich výkup od indiánů i bílých traperů již od 17. století organizovalaSpolečnost Hudsonova zálivu.