Postavy z děl Karla Maye

Karel Maybylněmeckýspisovatelpřevážně dobrodružnýchrománů. Proslavil se zejména příběhy oindiánskémnáčelníkuVinnetouovia zálesákuOld Shatterhandovi.
Apanačka je komančský náčelník a jedna z hlavních postav Mayova románuOld Surehand(1894–1896). Je to míšenec, protože měl bílého otce a indiánskou matku, a je bratrem slavného zálesákaOld Surehanda. Vystupuje ještě ve čtvrtém díleVinnetoua(1909–1910), kde chce společně se svým bratrem a se svými a jeho syny postavitVinnetouovina Mount Vinnetou sochu. Jeho postava nemá nic společného se zcela vymyšlenou ženskou postavou z filmu režiséraHaralda PhilippaVinnetou a míšenka Apanačiz roku1966.
Martin Baumann je titulní postavou Mayovy knihySyn lovce medvědů(1887). V románu se společně se svými přáteli (Vinnetou,Old Shatterhand,Hobble Frank,Dlouhý Davy, Tlustý JemmyaVohkadeh) snaží zachránit svého otce, lovce medvědů Baumanna, ze zajetí Ogallallů, kteří jej chtějí umučit na hrobě svých mrtvých náčelníků.
Oba Baumannové vystupují ještě jako epizodní postavy v závěru románuDuch Llana Estacada.
Ve filmovém příběhuMezi supy(1964) režiséraAlfreda Vohrera, který si z obou knih bere jenom motivy, hraje Martina Baumanna německý herecGötz Georgea jeho otce americký herecWalter Barnes.
Bloody Fox (v překladuKrvavá liška) je jedna z hlavních postav Mayova románuDuch Llana Estacada(1888). V knize se dozvídáme, že jeho rodina byla při putování přes poušťLlano Estacadopřepadena a vyvražděna zločinci a že ho zraněného, krvácejícího a blouznícího na místě zločinu nalezl farmář Helmers. Ten mu dal jméno Bloody Fox podle toho, že neustále šeptem opakoval slovofox(liška). Později se ukáže, že (Stealing) Fox bylo jméno velitele bandy stakemanů (tyčkařů), tj. padouchů, kteří tyče, ukazující správnou cestu pouští, přesunovali jiným směrem, aby své oběti zahubili žízní a mohli je snadno oloupit. Bloody Fox, který žije skrytě v domku voázeuprostřed pouště, se snaží tyčkaře (zvané také Supové pouště) dopadnout a pomstít se. Při honu na zločince jezdí oděn v kůži bílého bizona jakoduch prériea za sebou nechává mrtvoly Supů pouště s prostřeleným čelem. Nakonec se mu s přispěnímOld Shatterhanda,Vinnetouaa dalších přátel podaří Foxe dopadnout a zabít.
Bloody Fox se ještě objevuje v prvním dílu románuOld Surehand(1894–1896).
Bob je postava z příběhůSyn lovce medvědů,Duch Llana EstacadaaOld Surehand. Je to černý sluha lovce medvědů Baumanna, který je pro svou neschopnost naučit se jízdě na koni nazýván také Sliding-Bob, neboli Klouzavý Bob. VSynovi lovce medvědůputuje sVinnetouem,Old Shatterhandem,Hobble Frankem,Dlouhý Davym, Tlustým Jemmym,VohkadehemaMartinem Baumanemzachránit jeho otce ze zajetí Siouxů (byl přitom potřísněn smradlavým skunkem). Na konciDucha Llana Estecadase setká se svou matku, služebnou Sannou, kterou viděl naposled jako malý chlapec. V románuOld Surehandje zajat Komanči a osvobozen Old Shatterhandem.
Castlepool je skotskýlord, který vystupuje v knizePoklad ve Stříbrném jezeře. Jedná se o věčně se sázející komickou postavu, která sbírá dobrodružství.
Ve filmových mayovkách ze 60. let se objeví 3x. Nejprve vPokladu na Stříbrném jezeře, kde je na lovu motýlů, poté veVinnetouovi – Rudém gentlemanovi, kde sbírá dobrodružství a nakonec ve filmuVinnetou a Old Shatterhand v Údolí smrti, kde pro změnu sbírá vzácné rostliny. Ve všech třech filmech ho hraje německý herecEddi Arent.
Černý mustang je postava z Mayova kratšího dobrodružného románuČerný mustang(1896–1897). Je to náčelníkKomančů, který se společně se svým vnukem Lstivým hadem marně snaží přemoci apačského náčelníkaVinnetouaa jeho bílého bratraOld Shatterhanda. Lstivý had jemestic, tj.míšenecindiánky(dcery Černého mustanga) abělocha. Proto je někdy tento román v Německu vydáván pod změněným názvemHalbblut(Míšenec).
Dlouhý Davy a Tlustý Jemmy jsou jména známých zálesáků z několika knih Karla Maye. Jde o nerozlučnou dvojici, která se seznámila, když Jemmy zachránil Davyho ze zajetíSiouxů.
Jemmy je Němec, vlastním jménem Jakub Pfefferkorn, a Davy, vlastním jménem David Kroners, je rodilý Američan. Jemmy je zavalitý a jezdí na obrovském koni, zatímco Davy je vytáhlý a hubený a vozí se na mezkovi, takže málem šourá nohy po zemi. V českém překladu z roku 1891 se jmenují Jakub Ferlon a David Susika.
Poprvé se Dlouhý Davy a Tlustý Jemmy objevili v příběhuSyn lovce medvědů(1887), dále se zúčastnili boje s tyčkaři v románuDuch Llana Estacada(1888) a naposledy bojovali proti zločincům v knizePoklad ve Stříbrném jezeře(1890–1891).
Ve filmu se Jemmy a Davy objevili pouze jednou a nevýrazně ve filmuMezi supy(1964). Davyho hrál chorvatský herecMirko Bomana Jemmyho také chorvatský herecVladimir Bačić.
Dick Hammerdull a Pitt Holbers tvoří nerozlučnou dvojici zálesáků, která vystupuje v několika příbězích Karla Maye. Podle vzoru Dlouhého Davyho a Tlustého Jemmyho je Dick je malý a tlustý a Pitt vysoký a hubený. Protože bojuji zády k sobě, říká se jim „obrácené toasty“. Poprvé se oba hrdinové objevili v románuOld Surehand(1894–1896). Dále vystupují v povídkáchBůh se nedá urážetiaSynové Upsaroků(obě1897). Jejich poslední dobrodružství se odehrává ve čtvrtém díle románuVinnetou(1909–1910). Zde vystupují nejprve jako správci hotelu vColoradua pak odjíždějí sOld Shatterhandemna Mount Vinnetou.
Starý zálesák, který učil Old Shatterhanda zálesáckým dovednostem; jedna z nejznámějších figurek Mayova Západu.
Hobble Frank (anebo „Kulhavý Frank“) je malý mužík s pěstěným plnovousem, který kulhá na pravou nohu (následek střely, kterou po něm vypálil jedenSiouxloupící ve srubu lovce medvědů Baumanna, podle jiné verze mu na ni šlápl medvěd baribal, kterého považoval za grizzlyho). Nezaměnitelným prvkem jeho oděvu je tmavomodrý frak a panamský klobouk s pštrosím perem.
Frank je původem Němec zMoritzburguzeSaska, vlastním jménem Heliogabalus Morfeus Edward Franke. Povoláním byl myslivec, ale pohádal se tak, že byl z řad myslivců vyloučen. Odjel proto do Ameriky, kde se chvíli živil jako pedlar.
V románuSyn lovce medvědů(1887) se Frank spřátelí s krajanemTlustým Jemmym. Jemmy sice Franka neustále opravuje, protože Frank, který svého vzdělání nabyl při hře v karty s učitelem, si neustále plete významy cizích slov, ale jejich přátelství to nakonec neohrozí. Dále se Hobble Frank seznámil sOld ShatterhandemaVinnetouema společně s nimi pomohl lovci medvědůBaumannovi. Později se zúčastnil boje proti bandě tyčkařů v románuDuch Llana Estacada(1888).
Při boji s tlupou trampů v knizePoklad ve Stříbrném jezeře(1890–1891) se potkal se zálesákem známým pod jménemTetka Drollová, ze kterého se vyklubal jeho bratranec. U jezera byla objevena zlatá a stříbrná žíla a Frank z těžby získal dostatek finančních prostředků na to, aby se mohl vrátit do vlasti a vybudovat si naLabivilu „Medvědí sádlo“ (Bärenfett).
Přesto se Frank ještě do Ameriky vrátil a jeho dobrodružství jsou popsána v kniháchPetrolejový princ(1893–1894) aČerný mustang(1896–1897), kde vystupuje společně s bratrancem Tetkou Drollovou.
Nakonec se Hobble Frank usadil ve své vile a stal se dopisovatelem časopisuDer Gute Kamerad(Dobrý kamarád) (May skutečně do tohoto časopisu napsal několik příspěvků pod tímtopseudonymem).
Inču-čuna(Dobré slunce), jedna z hlavních postav prvního dílu Mayova románuVinnetou(1893), byl náčelníkemindiánskéhokmeneApačůa otec Vinnetoua aNšo-či. Byl se svou dcerou zavražděn bílým padouchemSanterempři vybírání zlata na hoře Nugget-tsil, kterým chtěla Nšo-či, zamilovaná doOld Shatterhanda, zaplatit své vzdělání. Vinnetou pak po něm zdědil svou slavnou stříbrnou pušku, což je dvouhlavňováručnice, jejížpažbaje zdobena stříbrem.
Ve filmovém zpracování prvního díluVinnetoua(1963) hraje Inču-čunusrbskýherecMilivoje Popovič-Mavid. V třídílném televizním filmuVinnetou(2016) hraje Inču-čunu německý herec srbského původuGojko Mitić.
Bílý stařešina u kmene Apačů, postava z prvního dílu románuVinnetou.
Nšo-či (Krásný den), jedna z hlavních postav prvního dílu Mayova románuVinnetou(1893), byla dceraapačskéhonáčelníkaInču-čunya sestraVinnetoua. Zamilovala se doOld Shatterhandaa protože se mu chtěla vyrovnat svým vzděláním, rozhodla se kvůli němu jet na východ a učit se zvyky bělochů. Byla se svým otcem zavražděna bílým padouchemSanterempři vybírání zlata, kterým chtěla zaplatit své vzdělání, na hoře Nugget-tsil.
Ve filmovém zpracování prvního díluVinnetoua(1963) hraje Nšo-čifrancouzskáherečkaMarie Versini. Tuto postavu ještě herečka ztvárnila v dějově zcela vymyšleném filmovém příběhuVinnetou a jeho přítel Old Firehand(Winnetou und sein Freund Old Firehand,1966, režieAlfred Vohrer), který se odehrává před příchodem Old Shatterhanda do Ameriky. V třídílném televizním filmuVinnetou(2016), kde je Nšo-či šamankou a vdá se za Old Shatterhanda, ji hraje mexická herečkaIazua Lariosová.
Postarší scout (zálesák), který je hrdinou první části druhého dílu románuVinnetou.
Slavný lovec a zálesák, který vystupuje vPokladu na Stříbrném jezeřea ve druhém díle románuVinnetou.
Ústřední postava a autorovoalter egojeho románů z amerického Západu.
Old Surehandje titulní postavou Mayova stejnojmenného románu z let1894–1896. Je to slavný lovec a zálesák, jehož válečné jméno znamená v překladu „Jistá ruka“. Toto jméno dostal díky svému mistrovství ve střelbě a počáteční „Old“ je přidáno, protože to May považoval za typicky americké a navíc symbolizující, že hrdina je zkušený, protřelý, či zasloužilý. Je to míšenec, měl bílého otce a indiánskou matku. Jeho bratrem je komančský náčelníkApanačka. Vystupuje ještě ve čtvrtém díleVinnetoua(1909–1910), kde chce společně se svým bratrem a se svými a jeho syny postavitVinnetouovina Mount Vinnetou sochu.
Ve filmových mayovkách ze šedesátých let20. stoletíhraje jeho postavuanglickýherecStewart Granger. Filmová dobrodružství Old Surehanda ale nemají téměř nic společného s jeho dobrodružstvími knižními. Ve filmechMezi supy(1964, režieAlfred Vohrer) aPetrolejový princ(1965, režieHarald Philipp) nahradil postavuOld Shatterhandaa filmOld Surehand(1965, režieAlfred Vohrer) nemá se svou knižní předlohou taky mnoho společného. Film byl uveden jako první díl, další díly však již nebyly nikdy natočeny.
Old Wabble je jedna z významných postav Mayova románuOld Surehandz let1894–1896. Jde o devadesátiletého zálesáka nazývaného podle jeho vrávoravé chůze Old Wabble (něco jako Starý vrávora). Jeho další přezdívkou jeKrál kovbojů, pro jeho jezdecké umění a další dovednosti, které neztratil ani ve svém vysokém věku.  Old Wabble nejprve vystupuje jakoOld Shatterhandůvpřítel. Když se však později ukáže jeho nezodpovědnost, se kterou přivádí své přátele do nebezpečí, chce se s nímOld Shatterhandrozejít. To Old Wabble, který se navíc projeví jako cynický bezvěrec, velice těžce nese, spojí se s různými padouchy, stane seOld Shatterhandovýmnepřítelem a dokonce se pokusíOld Shatterhandazastřelit. Na konci románu je zavražděn Utahy vložením do rozetnutého kmene statného stromu, Old Shatterhand jej vysvobodí a Old Wabble se konečně před smrtí smíří s Bohem.
Ve filmových mayovkáchMezi supy(1964, režieAlfred Vohrer),Petrolejový princ(1965, režieHarald Philipp) aOld Surehand(1965, režieAlfred Vohrer), které nemají s osudy literární postavy Old Wabbla zhola nic společného, hraje jeho postavuchorvatskýherec Paddy Fox (vlastním jménemMilan Srdoc).
Pida je jedna z postav Mayova románuVinnetou(1893). Přestože byl synem jednoho z úhlavních nepřátelOld Shatterhanda, náčelníka KiowůTanguy, stal se Old Shatterhandovým přítelem. Ve čtvrtém díluVinnetoua(1909–1910) mu Old Shatterhand na Mount Vinnetou zachrání život, což má za následek uzavření míru s jeho otcem.
Rattler je jedna ze záporných postav prvního dílu Mayova románuVinnetou(1893). Byl to opilec, který ve vzteku zavraždil bílého otceApačůKlekí-petru. Za to měl být popraven u mučednického kůlu, projevil však takovou zbabělost, že byl potupně zastřelen apačskými chlapci.
Ve filmovém zpracování prvního díluVinnetoua(1963) Rattler nevystupuje a Klekí-petru zavraždíSanter. Ve třídílném televizním filmuVinnetou(2016) hraje Rattlera německý herecJürgen Vogel.
Ribanna je postava z druhého dílu románu Karla MayeVinnetou(1893). O jejích osudech se však dozvídáme jen z vyprávění, protože v době děje knihy již není naživu. Šlo o indiánskou dívku z kmene Assiniboinů, do které se zároveň zamilovalVinnetoui jeho bílý přítelOld Firehand. Ribanna dala Old Firehandovi před Vinnetouem přednost, stala se jeho ženou a měla s ním syna. Později byla zavražděna bílým padoušským náčelníkem indiánského kmene Ponců Parranohem, což Vinnetoua i Old Firehanda spojilo ke společné pomstě (pomsta na Parranohovi je však dokonána až s pomocíOld Shatterhanda).
Ve filmovém zpracování druhého dílu VinnetouaVinnetou – Rudý gentleman(1964) nechal režisérHarald ReinlRibannu ožít a její roli svěřilněmeckéherečceKarin Dorové. Ribanna ve filmu Vinnetoua miluje, ale jejich láska nemůže být naplněna. Ribanna si totiž musí vzít za muže bílého poručíka Merrila, neboť jejich svazek je považován za symbol přátelství mezi bělochy a indiány.
Sans-ear [sán-ír] („bez uší“) je starý zálesák, se kterým seOld Shatterhandseznámí na začátku třetího dílu Mayova románuVinnetou. Jeho přezdívka plyne z toho, že mu kdysi indiáni uřízli ušní boltce. Celý život jde po stopě vrahů své rodiny, přičemž každý dopadený vrah znamená jeden zářez na pažbě jeho pušky. Zbývají poslední dva, a ty muOld Shatterhandspolečně sVinnetouempomohou dopadnout.
NoveluSmrtící prach (Tödlicher Staub), která vypráví Sans-earovy osudy, napsal Karel May již roku1880a později ji zařadil do prvního vydání svého románuVinnetouz roku1893(smrtícím prachem je pochopitelně myšlenozlato).
Santer je hlavní padouch románového cyklu Karla MayeVinnetou(1893). Je zcela bezcitný, cynický a v honbě za zlatem se nezastaví před ničím. Pro zlatý poklad také zavraždíVinnetouovaotceInču-čunua jeho dceru, Vinnetouovu sestruNšo-či.
V knize se Santer objevuje vždy na konci jednotlivých dílů v kapitolách, které nemají s předcházejícím dějem kromě postav vlastně nic společného. Za jeho zločiny se jej podaří potrestat ažOld Shatterhandovina konci třetího dílu (po Vinnetouově smrti), když však Santer předtím ještě stačí zničit Vinnetouovu závěť.
Ve filmovém zpracování prvního díluVinnetoua(1963) hraje SanterašvýcarskýherecMario Adorf. Santer se ve filmu stane i vrahem bílého otceApačůKlekí-petrya na konci prvního dílu je zabit. V třídílném televizním filmuVinnetou(2016), který však nemá se Santerovými knižními osudy společného vůbec nic, ho ztvárnil německý herecMichael Maertens, přičemžMario Adorfhrál jeho otce.
Zálesáci Dick Stone a Will Parker tvoří seSamem Hawkensemnerozlučnou trojici z prvního dílu románu Karla MayeVinnetou(1893), kde všichni tři společně byli prvními učiteli budoucíhoOld ShatterhandanaamerickémDivokém západě. Vystupují ještě ve druhém dílu knihy, v částiOld Firehand. V některých vydáních tohoto dílu (např. z brněnského nakladatelstvíNávratz let1997–1999) je uvedeno, že při boji s Parranohem oba zahynuli, což odpovídá německému originálu prvního vydání. Dále vystupují i v knizePetrolejový princ(1893–1894).
Ve filmuVinnetou(1963) je hrají chorvatští herciDemeter BitencaHusein Čokić. Ve filmuOld Shatterhand, kde však Dick a Will nemají s knihou nic společného, je hrají chorvatští herciMirko BomanaVojkan Pavlović.
Tangua je jedna z postav Mayova románuVinnetou(1893). Jde o náčelníka Kiowů a zapřisáhlého nepřítele kmeneApačů. Když muOld Shatterhandve vzájemném souboji prostřelí obě kolena, takže jako chromý nemůže již nikdy jezdit na koni, přísahá mu strašnou pomstu. O tu se snaží i ve čtvrtém díleVinnetoua(1909–1910), když chce společně s Komanči, Utahy a Siouxy přepadnout shromáždění u Mount Vinnetou (hora Hancock, místoVinnetouovysmrti), kde chtějí synové zálesákaOld Surehandaa jeho bratraApanačkypostavit Vinnetouovu sochu. Ta se při přepadení zřítí a uvězní některé indiány (např.TanguovasynaPidu) v hoře. Old Shatterhand jim pomůže a s Tanguou se smíří.
Ve filmovém zpracování prvního díluVinnetoua(1963) hraje TanguujugoslávskýherecTomoslav Erak. V třídílném televizním filmuVinnetou(2016) ho hraje srbský herecPredrag Bjelac. V minisérii však Tangua s knižním Tanguou nemá mnoho společného.
Zálesák Tetka Drollová, vlastním jménem Sebastian Melichar Pampel, dostal svou přezdívku kvůli svému fistulovitému hlasu, dobrosrdečnosti a veselé povaze. Droll vystupuje v několika příbězích Karla Maye. Prvním z nich jePoklad ve Stříbrném jezeře(1890–1891), kde se potkal se svým bratrancemHobble Frankem, kterého od dětství neviděl. Dále vystupuje v kniháchPetrolejový princ(1893–1894) aČerný mustang(1896–1897) a poslední zmínka je o něm ve čtvrtém dílu románuVinnetou(1909–1910), kde je uvedeno, že zemřel kulkou vraha, kterého stíhal, brzy po událostech popsaných v knizePetrolejový princ.
Apačský náčelník, společně se svým přítelem a pokrevním bratrem Old Shatterhandem nejznámější literární postava Karla Maye.
Vohkadeh je ušlechtilýsiouxskýválečník z knihy Karla MayeSyn lovce medvědů(1887). V románu se společně se svými přáteli (Vinnetou,Old Shatterhand,Hobble Frank,Dlouhý Davy a Tlustý Jemmy) snaží pomoci mladíkoviMartinu Baumannovizachránit jeho otce, lovce medvědů Baumanna, ze zajetí Ogallallů, kteří jej chtějí umučit na hrobě svých mrtvých náčelníků.
Ve filmovém příběhuMezi supy(Unter Geiern,1964, režieAlfred Vohrer), který si z knih Karla Maye bere jen motivy, hraje VohkadehasrbskýherecGojko Mitić.
Sir Emery Bothwell je postava z povídkyGuma z románůSatan a JidášaVinnetou. V Orientu je nazýván Behlúván bej a Škrtič loupežníků. Je hrdý, šlechetný, duchapřítomný, výtečný zápasník a šermíř, spolehlivý střelec a nepostradatelný přítel v nouzi.Kara ben Nemsíse s ním poprvé setká jakoOld Shatterhandna Divokém západě. Významnou roli hraje v románěSatan a Jidáš, kde se vKáhiřenáhodně setká s Old Shatterhandem aVinnetouempři jejich pátrání po Thomasu Meltonovi. Připojí se k nim a pronásleduje zločince až do Ameriky. Když při cestě domů zAfrikyVinnetou onemocní, stará se o něho s Old Shatterhandem vSouthamptonuvAngliiněkolik týdnů.
Červenomodrý Metuzalém se postava z Mayova románuČervenomodrý Metuzalém(1888–1889), odehrávající se vČíně. Román, který je považován za jediné autorovo humoristické dílo, vypráví příběh věčného studenta, jenž za své jméno vděčí pivu, po kterém se mu nos zbarvil do fialova.
Kurdskáprinceznaa vládkyně v Sitaře.
Arabský společník Kary ben Nemsího.
Ústřední postava a autorovoalter egojeho románů z Orientu.
Jde o skutečnou historickou postavu. Johann Gottlieb Krüger (1809–?) zvaný Krüger bej byl plukovníkem tělesné stráže tuniského vladaře Mohameda es Sadoka. Je to výtečný voják a spravedlivý úředník, který je také titulován Pán zástupů. Vystupuje v románechSatan a Jidáš,Německá srdce, němečtí hrdinovéa v povídceKrumir.
Sir David Lindsay je postava z románů Karla Maye, odehrávajících se vOrientu. Jde o svérázného, ale statečnéhoanglickéholordaa cestovatele, příteleKary ben Nemsíhoz románových cyklůVe stínu padišáha(Kara ben Nemsí se s Lindsayem seznámí vMaskatuv prvním dílu cyklu, v románuPouští) aV říši stříbrného lva. Také vystupuje v upravené verzi románuNěmecká srdce, němečtí hrdinové.
Ve filmechKaravana otroků(1958) aBabylonský lev(1959) hrál jeho postavu německý herecTheo Lingen.  Ve filmových mayovkách ze šedesátých let (Žut,Divokým KurdistánemaV říši stříbrného lva)hraje sira Davida Lindsaye německý herecDieter Borsche.
Frick Turnestick je německo-americký námořní kapitán a přítel Kara ben Nemsího. Patří k významným postavám románuČervenomodrý Metuzalém, vystupuje v obou dílech románuDobyvatelé Gran Chaca(Na Rio de la PlataaV Kordillerách) a v povídkáchEhri,Kiang-lu,BrodnikaKristus nebo Mohamed. Považuje se za jazykového génia a čínsky mluví tak, že ke všem anglickým slovům připojuje koncovky -ang, -eng, -ing, -ong a -ung.
V původním vydáníČervenomodrého Metuzalémase kapitán jmenoval Heimdall Turnerstick, ale v úpravě románu od nakladatelstvíKarl-May-Verlagbyla jeho postava změněna na Fricka.
Otec Jaguár je ústřední postavou románu Karla MayeOdkaz Inky(1891–1892, česky jakoOdkaz posledního Inkynebo též jakoPoklad Inků), který se odehrává vArgentině. Jde již o staršího bělovlasého muže, který je však na vrcholu svých fyzických i duševních sil a připomíná takOld Shatterhandaze čtvrtého díluVinnetoua. Ve filmovém zpracování románu z roku1965od rakouského režiséraGeorga Marischkyjde však o muže středních let, kterého hraje americký herecGuy Madison.
Oskar Steinbach je ústřední postavoukolportážního románuKarla MayeNěmecká srdce, němečtí hrdinové(1885–1888, česky jakoTřemi díly světa). V některých upravených českých vydáních (např. z let1935–1936v nakladatelstvíToužimský a Moravec) byla jeho postava nahrazenaOld Shatterhandem.
Doktor Karel Sternau je hlavní postavou kolportážního románu Karla MayeLesní Růže aneb Pronásledování kolem světa(1882–1884). Jde o jeden z prvních prototypůOld Shatterhanda, budoucího hrdiny Mayových hlavních děl. Je možné, že i to byl důvod, proč byla ve volném dvoudílném filmovém zpracování románu odněmeckéhorežisérraRoberta SiodmakaPoklad Aztéků(1965) aPyramida boha Slunce(1965) jeho role svěřena filmovému představiteli Old Shatterhanda, americkému herciLexu Barkerovi.
Robert Surcouf(1773–1827), postava znovelyKarla MayePirát(1882), česky jakoČerný kapitán, je skutečnou historickou osobností. Jde o slavnéhofrancouzskéhokorzára, pocházejícího zBretaně, který se během své kariéry zmocnil čtyřiceti sedmi lodí a byl proslulý svou galantností a rytířstvím. Za to byl nazývánKrál korzárů. V letech1796–1809hojně přepadal anglické lodě vIndickémaAtlantském oceánu. V roce1814se stal baronem a dones je považován za francouzského národního hrdinu. Podle Surcoufových příběhů natočil roku1966režisérRoy Rowlandfrancouzský dobrodružný filmTygr sedmi moří, ve kterém korzára hrál francouzský herecGérard Barray.