Bourboni

Bourboni(francouzskyMaison de Bourbon,španělskyCasa de Borbón) neboBourbonovéje zpravidla označovánavedlejší linieroduKapetovců, která ve druhé polovině16. stoletínastoupila na trůnNavarrya následněFrancie. Později vládla v několika italských státech, od roku1700/1713panuje s krátkými přestávkami veŠpanělskua od roku1964také vLucembursku. Může však také znamenatpůvodní šlechtický rodze střední Francie, jehož dědička se roku1276provdala zaRoberta z Clermontu, nejmladšího syna králeLudvíka IX. Svatéhoa stala se pramatkou výše zmíněné kapetovské linie. Rod Bourbonů patří k tzv. rodůmprinců královské krve.
Rod Bourbonů odvozuje své jméno odstejnojmenného územíve středníFrancii, jehož centrem byl hradBourbon l' Archambault. Nejstarší zmínky o členech tohoto rodu pocházejí z období před rokem1000. Hlavní linie rodu vymřela roku1171a panství bylo následně zděděnorodem Dampierre. S francouzským královským rodem se rod Bourbonů spojil v roce1276, kdy seBeatrix Burgundská(vnučkaArchambauda IX. z Bourbon-Dampierre) provdala zaRoberta z Clermontu, nejmladšího syna králeLudvíka IX. Svatého.
Jejich synLudvík řečený Velikýse v roce1327stal vévodou z Bourbonu (jeho dcerou bylaBeatrice, druhá manželka králeJana Lucemburského). Jedním z Ludvíkových potomků jenavarrskýkrál Jindřich III., který usedl v roce 1589 na francouzský trůn jako první Bourbon, pod jménemJindřich IV.a stal se tak zakladatelem nové královské dynastie.
Francouzskou korunu získáváprotestantskýrod Bourbonů po vymření mužských členů starší kapetovské větveValoisv roce1589. Prvních pět let však probíhala občanská válka skatolickouopozicí. V roce1593učiníJindřich Navarrskýkompromis a přestoupí na katolickou víru. O rok později se stává prvním králemFranciez rodu Bourbonů. Bourboni vládnou až dorevolučníhoroku1792, kdy je králLudvík XVI.sesazen a v roce1793popraven. Po páduNapoleona Bonapartase v roce1814Bourboni opět ujímají francouzskéhotrůnuakrálemse stáváLudvík XVIII., bratr popraveného Ludvíka XVI. V roce1830je dynastie na trůně vystřídána vedlejší rodovou linií Bourbonů, která panovala 18 let pod jménemOrléans. Kromě přídomku Orléans se u mužských vedlejších rodových linií Bourbonů používají ještě přídomkyde Condé(odvozuje se odLudvíka I.de Condé, strýce králeJindřicha IV.), de Conti (vedlejší linie rodu de Condé), de Vendôme, de Montpensier a de Ligni.
Francouzští králové z rodu Bourbonů:Jindřich IV.,Ludvík XIII.,Ludvík XIV.,Ludvík XV.,Ludvík XVI.,Ludvík XVII.(oficiálně nevládl, ani nebyl korunován),Ludvík XVIII.(vládl, ale nebyl korunován) aKarel X.Posledním králem Francie bylLudvík Filipz rodové linieOrléans.
Královská dynastie Bourbonů:
linieBourbon-Orléans
Když v roce1883vymřela hrabětem z Chambord (Jindřich V.) hlavní bourbonská linie, přešel legitimní nárok podle primogenitury na větevBourbon-Anjou, jejíž vedlejší větev vládne ve Španělsku. V té době také část legitimistů uzavřela s orléanistydohodu podporující nárok větve Bourbon-Orléansna frac. trůn. Následnictví trůnu podle primogenitury se ale nezměnilo:
VeŠpanělskuvládnou Bourboni v letech1700až1868,1870až1873,1874až1931a nyní od roku1975. Kromě dvou rodových linií francouzských, Bourbon aOrléans, a jedné linie španělské, se rod dále dělí na linii neapolsko-sicilskou, parmskou a lucemburskou.
Španělští králové z rodu Bourbon-Anjou
VNeapolskémaSicilskémkrálovství vládli1734až1808, jako královéObojí Sicíliepak1816až1860.
Titulární králové Obojí Sicílie:
Jakovévodové z Parmyod roku1731do1735,1748až1802a1847až1859— z této linie také pochází současnívelkovévodové lucemburští.
Bourbonští vévodové z Parmy:
Titulární vévodové z Parmy: