Srbsko (okres Beroun)

Srbskoje obec, která se nachází vokrese BerounveStředočeském kraji. Její katastrální území se nazývá Srbsko u Karlštejna. Obec se nalézá po obou stranáchBerounky(jádro obce je na levém břehu, železniční zastávka na pravém) vChráněné krajinné oblasti Český kras, podle toku řeky asi čtyři kilometry zaBerounema čtyři kilometry předKarlštejnem. Žije zde561obyvatel.
Název obce je vysvětlován tím, že v ní žililužičtí Srbové,Jedním z vysvětlení je, že se ve zdejším údolí usídlila družina kněžnyLudmily, která podle části legend přišla do Čech z (Lužického) Srbska a pak byla v rámci mocenských sporů se svou snachouDrahomírouodsunuta na nedalekýTetína poté zavražděna.Tradičně se pro obec užívá adjektivní tvar srbecký, nikoliv srbský (např. Srbecká lávka, srbecké pivo Srbecký lok, časopis Srbecký občasník, skála Srbecký mlok, srbecký rodák, srbecký masopust, srbecká drakiáda, srbecké slavnosti, srbecký lom, srbecká lípa, srbecká škola a školka, srbecké insignie), a obyvatelské jméno Srbečák.První písemná zmínka o vsi Srbsku pochází z roku1428, kdy je v účtech hradu Karlštejna zmíněno, že Martin rybář ze Srbska koupil část lesů.
Roku 1862 byl zahájen provoz naželezniční trati na pravém břehu řeky, 1. května 1902 pak na ní byla zřízenazastávka Srbskoa roku 1907 byla trať zdvojkolejněna.Na zastávce se nacházejí dvě historické budovy, zděné přístřešky, z doby zahájení provozu. Správa železniční dopravní cesty  chtěla obě historické budovy, ale podařilo se prosadit rekonstrukci jedné z nich, která slouží jako otevřený přístřešek pro cestující.
Roku 1900 byla zahájena výstavba silnice vedoucí po levém břehu Berounky do Karlštejna(dnes částsilnice II/116). Přes řeku vedl odpradávna brod, později přívoz. V únoru 1958 byl postaven pontonový most, který však po týdnu musel být kvůli velké vodě odstraněn; poté byl znovu postaven při cvičení ženistů. V roce 1960 byla vybudována první lávka pro pěší, tu strhla povodeň v červenci 1981. Ještě v roce 1981 byla vybudovaná nová lávka, s dřevěným povrchem, umožňující i průjezd automobilů. Byla stržena povodní v srpnu 2002. V dubnu 2003 byla otevřena nová lávka, s asfaltovým povrchem.Lávka je přístupná vozidlům do 5 tun hmotnosti. V pondělí 18. dubna 2011 od 6 do 18 hodin a v sobotu 7. května 2011 od 8 do 20 hodin bylo na lávce provedeno sčítání provozu. Za sčítací období všedního dne zde bylo nasčítáno 577 automobilů, 398 chodců a 84 cyklistů (v hodinovém průměru 48 automobilů, 33 chodců a 7 cyklistů). Při sobotním sčítání bylo zjištěno 1031 automobilů, 2110 chodců, 362 cyklistů a 115 psů, tj. za hodinu v průměru 86 automobilů, 176 chodců, 30 cyklistů a 10 psů.
Přívoz byl údajně v provozu až do roku 1986.) Podlemapy.czpo lávce vede silnice III/11614. Podle oficiální evidence ovšem silnice III/11614 dodnes (stav v prosinci 2022) vede k již neexistujícímu přívozu (na levém břehu z návsi U Lípy ulicí K Přívozu do místa, kde nájezd na přívoz je dosud zřetelný, na pravém břehu úsek evidovaný jako silnice již ani jako silnice nevypadá a přístaviště přívozu bylo zlikvidováno); lávka je obecní a vede po nímístní komunikace.
Od druhé poloviny 19. století zde byly zřizovány vápencové lomy. První otevřela roku 1882 firma J. Tomášek na pravém břehu Berounky, další dva koupila roku 1908 Pražská železářská společnost. Firma C. T. Petzold a spol. koupila od obce Srbsko roku 1916 další skalní parcely a roku 1923 zahájila rozvoj svých závodů. Roku 1920 společnost Spojené pražské továrny na staviva otevřela vápencový lom na Chlumu.V roce1919u Srbska v Kodě vznikla proslulátrampskáosadaÚdolí děsu. V letech 1938–1939 byla obec elektrifikována.
V obci byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:výroba cementového zboží, obchod s cukrovinkami, 4 hostince, kapelník, konsum Včela, kovář, 3 lomy, palivo, pekař, 7 rolníků, 2 řezníci, 4 obchody se smíšeným zbožím, Spořitelní a záložní spolek pro Srbsko, továrna na staviva, trafika, 2 zedničtí mistři.
Od července 2011 do srpna 2012 uskutečnila obec na svém webu anketu, zda si obyvatelé přejí pojmenování ulic. Mírná většina hlasující se vyjádřila pro pojmenování (82 a 51 proti ze 133 hlasujcících). V čísle 1/2013 Srbeckého občasníku byla na titulní stránce zveřejněna výzva „Milí Srbečáci, pojďme si pojmenovat svoji ulici.“ Pojmenování bylo zdůvodněno nárůstem počtu obyvatel i domů, blouděním pracovníků společností jako ČEZ neb RWE, ale i proběhlou anketou. V roce 2013 měl být dán prostor návrhům občanů, v roce 2014 pak měl být vybrána názvoslovná komise, která by návrhy posoudila, ucelila a předložila zastupitelstvu se svými vyjádřeními a návrhy. Zároveň do 31. srpna 2013 sbírala obec i návrhy, co všechno chtějí lidé ve svých ulicích změnit, například osvětlení, lavičky, stromy, dopravní značení aj., z čehož obec chtěla vytvářet koncepci rozvoje ulic.Mapa nově pojmenovaných ulic byla na webu obce zveřejněna 17. dubna 2014.Ke konci roku 2022 je v obci evidováno 30 názvů, z toho jeden přísluší návsi, ostatní mají formu názvů ulic, buď adjektivní (6 názvů: Borová, Zahradní, Sokolská, Kovářská, Lomená, Svatojanská), nebo s předložkovou vazbou (1× do, 7× k nebo ke, 3× na s 6. pádem a 1× se 4. pádem, 1× nad se 7. pádem, 2× pod se 7. pádem, 2× u, 2× v a 1× za, tj. 9 názvů udávajících směr a 11 názvů udávajících lokaci) nebo prostý pomístní název (Sahara, Hrašov, Kozel). Pro názvy s předložkami byl použit nový školní pravopis s velkými písmeny v obecných slovech za předložkou. Pro názvy jsou použity výhradně místní názvy, žádná z ulic není pojmenována po osobnosti, s výjimkou názvů typu Svatojanská a U Petzolda a možná Ke Kulišovně, kde je na osobnosti odkazováno nepřímo. Název Srbecké lávky oficiálně do RÚIAN zapsán nebyl.
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo:
Vesnice Srbsko se nachází převážně na levém a zčásti i na pravém břehu řekyBerounkya podélBubovického potoka, který se do Berounky vlévá zleva. Berounka zde vytváří hlubokéúdolíostře zaříznuté do zdejšíchprvohorníchvápenců. Přes řeku vede lávka pro pěší a osobní automobily, spojuje centrum obce, ležící na levém břehu řeky, sželezniční zastávkouSrbsko, jenž se nachází na pravém břehu naželezniční trati Praha–Beroun. Na levém břehu řeky zahrnuje katastrální území obce kopec Doutnáč (433 m n. m.) po pravé straně Bubovického potoka, jižně od silnice Bubovice – Hostim.
Na levém břehu Berounky území obce sousedí s katastrálním územímHostim u Berouna, které je částí městaBerouna, s obcíBubovicea s městysemKarlštejn. Na pravém břehu území obce sousedí s obcemiTetínaKornoa s katastrálním územímPoučníkv obciKarlštejn.
V katastrálním území Srbsko u Karlštejna leží část rozsáhlé národní přírodní rezervaceKarlštejn. Do západní části správního území zasahuje také malá část národní přírodní rezervaceKoda.
V okolí Srbska se nachází mnoho vápencovýchjeskyní, největší jeEmentál(1880 metrů dlouhá), z dalších např.Barrandova jeskyně(120 metrů dlouhá, 45 m hluboká). Místní jeskyně byly využívány člověkem již vestarší době kamenné. Mezi Berounem a Srbskem se také nalézají opuštěné vápencovélomys několika podzemnímištolami. Zdejší romantickéskalnatéprostředí několikrát dobře posloužilo při natáčení několika filmů (napříkladZlatokopové z Arkanssasu).
Nedaleko obce se nachází tradičníhorolezeckáoblast, díky dobré dopravní dostupnosti hojně navštěvovaná lezci zPrahy.
Vápencové skály v údolí Berounky mezi Berounem a Karlštejnem jsou rozčleněny do dvou desítek horolezecky popsaných sektorů. Stěny jsou většinou obráceny k jihu. Mezi nejznámější lokality patří lomAlkazarpoblíž ústíKačáku, jehož nejspodnější etáž podLevým amfiteátremje od roku 2011 lezeckým parkem.