Esko Praha

Esko Praha(označováno jako linky S) je systém městské a příměstské železnice vPrazeaStředočeském kraji, který je integrován doPražské integrované dopravy(PID).Systém zahrnujeosobní,spěšné vlakya vybranérychlíky(částečná integrace). Některé linky přesahují i do sousedních krajů. Pod současným názvem je systém v provozu od 9. prosince 2007. V rámci systému PID jsou také v provozu speciální (sezónní) linky, které jsou označeny písmenem T a případně dalším názvem (například Pražský motoráček).
Páteřní linky S1 až S9 jsou číslovány radiálně z Prahy proti směru hodinových ručiček. Ostatní linky spojují 2 páteřní linky a jejich číslo je tvořeno číslicemi páteřních linek (např. linka S12 spojuje linku S1 a S2), nebo na páteřní linku navazují, případně jsou její variantou a jejich číslo je tvořeno číslem páteřní linky a následně číslicí 0–9 (např. linka S30 navazuje na páteřní linku S3).Spěšné / Zrychlené linky R41 až R49 jsou číslovány a navazují na linky S (např. Linka R49 jede ve stejné trase jako linka S9).
Od 1. října 1992 a od 1. července 1994 byla postupně platnost předplatních časových jízdenek MHD vPrazerozšířena i na železnici, od 31. května 1995 bylo pro železniční dopravu za hranicemi Prahy zavedeno i vnější pásmo PID a od 1. ledna 1996 čtyři vnější pásma a 28. května 2000 páté. Na některých tratích jsou stanice a zastávky postupně vybavoványoznačovači jízdeneka zaváděna tzv. plná integrace, tj. platnost krátkodobých přestupních jízdenek MHD a PID. První takové úseky byly vyhlášeny k 30. květnu 1999 na tratích č. 171 (směrem kBerounu) a 221 (směrem kBenešovu), od 30. září 2001 na části trati č. 011 (keKolínu), od 15. prosince 2002 na částech tratí č. 070, 231 a 232, od 15. června 2003 na částech tratí č. 093 a 120, od 14. prosince 2003 na trati č. 091, od 13. června 2004 na zbylé části trati č. 171, od 12. prosince 2004 na další části trati č. 011 a části trati 060, od 28. listopadu 2005 na části trati č. 210, od 2. prosince 2005 na další části trati č. 231 a od 1. června 2010 na trati 122 v úsekuPraha hlavní nádraží–Hostivice. Úseky s plnou integrací se nacházejí na nejfrekventovanějších linkách systému Esko.
Zpočátku byly v PID zaintegrovány jenosobníaspěšné vlaky, postupně přibývaly vybranérychlíky(pouze 2.vozová třída).
Pro jízdní řád 2008 byly do PID plně zaintegrovány všechny rychlíky na tratích 070 (linka R3) v úseku Praha –Všetatya 120 (linka R5) v úseku Praha –Kladnoa vybrané rychlíky na trati 091 (linka R4) v úseku Praha –Kralupy nad Vltavou.Od 11. prosince 2011 byly i na trati 091 (linka R4) v úseku Praha – Kralupy nad Vltavou zaintegrovány již všechny rychlíky.
V roce 2008 byly do PID začleněny též některé rychlíky mezi stanicemiPraha-Vršovicea Praha hlavní nádraží, pokračující po tratích 011, 070 či 231.Od 14. prosince 2008 byly v úseku Praha-Vršovice – Praha hlavní nádraží zaintegrovány všechny rychlíky, tj. včetně rychlíků z trati 221, zejména kvůli zajištění návaznosti na trať 210, jejíž vlaky byly ukončeny ve stanici Praha-Vršovice.Pro jízdní řád 2011 byly v tomto úseku zaintegrovány pouze rychlíky pokračující po trati 070.
O budoucí integraci železnice se uvažovalo i v rámciStředočeské integrované dopravy, nikdy k tomu však nedošlo.
Od počátku 90. let 20. století docházelo postupně k zavádění intervalového provozu osobních vlaků na hlavních tratích pražského regionu. Postupně je tento provoz více integrován mezi ostatní městskou a příměstskou dopravu, zejména v rámci systémuPražské integrované dopravy, plánuje se budování nových zastávek, zřizování nových linek a posílení významu železniční dopravy na úroveňS-Bahnuběžného v německojazyčných zemích. Významným impulsem pro bylapovodeň v roce 2002, při níž železnice zajišťovala bezproblémově dopravu v relacích, kde ostatní druhy dopravy, zejména zaplavené metro, selhaly.
V prosinci 2002 byl pro systém příměstské (aglomerační) železniční dopravy propagován název Metropolitní linie a v omezené míře se začal používat, víceméně neoficiálně, systém číslování příměstských „železničních linek“, který byl od té doby dvakrát zásadněji změněn. Na soupravách s elektronickými ukazateli a v některých dalších informačních materiálech byly linky označovány písmenem S doplněným o rozlišovací číslo – fakticky však nadále hlavní roli v informačním systému hrála původní čísla traťových oddílů, které tehdejší linky v podstatě nepřekračovaly. V prosinci 2007 bylo, zpočátku nepříliš důrazně, zavedeno logo (v kombinaci bílé a dvou odstínů modré barvy) a název Esko.
Od 15. prosince 2002 v rámci informační kampaně o Metropolitních liniích začalo být užíváno na elektronických zobrazovačích na vlakových soupravách řady 471 číslování linek, kde vydrželo až do doby nahrazení dalším systémem číslování. V ostatních informačních materiálech se toto číslování tehdy příliš neujalo a po utichnutí krátké kampaně nebylo oficiálně uváděno v tištěných jízdních řádech, na webuČeských drahani na webuROPIDu.
Mimo systém stávajících traťových oddílů i číslovaných linek byla od19. dubna2004zavedena takzvanáměstská linka(jejíž traťový jízdní řád byl od počátku až do jízdního řádu 2015 označován místo čísla značkouML, od jízdního řádu 2016 je veden jako trať 091) v trasePraha-Libeň–Praha-Holešovice–Praha-Bubeneč–Praha-Sedlec–Roztoky u Prahy. Od 9. prosince 2007 je tato linka oficiálně označována také jakoS41. Provoz byl zahájen soupravami 451/452, ty byly brzy nahrazenymotorovým vozem řady 810, od roku 2007 zde jezdí i motorová soupravaRegionova(814/914). Od roku 2015 jezdí v pracovní den EJ ř. 451/452, o víkendu a dnech pracovního klidu MV 809.
V době zavedení se hovořilo o brzkém prodloužení linky z libeňského konce směrem k Hostivaři a podél Jižní spojky případně až na Smíchov, s možností vybudovat nové zastávky ve Strašnicích udepa metra Hostivařa vZahradním Městě, případně o zavedení dalších městských linek. V roce 2006 České dráhy popsaly plán na zavedení tří tangenciálních městských linek (pod označením S30, S31 a S32) s využitím a modernizací stávajících tratí užívaných převážně jen pro nákladní dopravu a vybudováním nových zastávek. Město se však rozhodlo neinvestovat do projektu vlastní peníze, pokud významně nepřispěje i stát.
V pondělí18. září2006při propagační akciDen pražské železnicev rámciEvropského týdne mobilitybyly vybrané spoje městské linky výjimečně prodlouženy až do stanice Praha-Hostivař a na linku byly tento den nasazeny nové motorové jednotkyRegionova(814/914) a příměstské jednotkyCityElefant(471/071/971) jako ukázka, jak by v budoucnu městský železniční provoz měl vypadat.
Od 12. prosince 2010 byl na lince S41 byl zaveden i víkendový provoz, a to v intervalu 60 minut v trase prodloužené z nádraží Praha-Libeň až do stanice Praha-Hostivař s návazností na spoje směrem do Říčan či z Říčan, v pracovní dny začaly být místo motorových vozů nasazovány staré elektrické jednotky 451 v třívozovém provedení.
V dubnu 2018 ROPID potvrdil, že plánuje od prosince 2018 rozšíření provozu na větvi z Libně do Hostivaře v hodinovém intervalu i na všední dny. V souvislosti s dosluhujícím elektrickými jednotkami Českých drah radní Petr Dolínek uvedl, že město uvažuje o vpuštění jiného dopravce, od nějž již dostalo nabídku, přičemž mělo jít o elektrické vlaky; z dotazů novinářů vyplynulo, že mohlo jít o Leo Express, přičemž i Arriva uvedla, že by o linku měla zájem.
Na konci srpna 2018 rada města Prahy rozhodla, že od 9. prosince 2018 bude linku S41 (nově S49) provozovat společnostArriva. Důvodem byla nespokojenost organizace ROPID například kvůli výpadkům zchátralých elektrických jednotek řady 451, které České dráhy odmítaly nahradit modernějšími elektrickými soupravami.ČTK uvedla, že nový dopravce byl vybírán z důvodu konce platnosti smlouvy s Českými drahami.Městu své nabídky předložily Arriva, RegioJet a Leo Express. Smlouvu na tři roky získala Arriva, jejíž nabídka byla vyhodnocena jako nejvýhodnější. Nasadila zde svémotorové jednotky řady 845(původně řada 628.2DB). Jednotky jsou vybaveny wifi a elektrickými zásuvkami, dopravce také nabízí cestujícím vodu zdarma a občerstvení. Jednotky nejsou nízkopodlažní, stejného názoru byl i Pražský deník a deníkE15.Podle ČTK a Českých novin jsou nízkopodlažní.Arriva bude mít na další roky opci pro případ, že by se nepovedlo výběrové řízení na provozování elektrických souprav; sama městu rovněž nabídla pořízení elektrických souprav. Arriva zároveň upustila od provozu nedotovaných spěšných vlaků mezi Prahou a Benešovem, nyní spěšné vlaky v této trase provozují České dráhy. Praha se snažila prosadit prodloužení městské linky i ve všední dny až do Hostivaře, kvůli odporu nákladních dopravců však osobní vlaky měly v této částí trasy jezdit v pracovních dnech jen ve špičkách.
Nakonec byla od 9. prosince 2018 do Hostivaře prodloužena naprostá většina spojů linky (kromě brzkých ranních a některých večerních spojů), přičemž ve špičkách je interval půlhodinový, mimo špičku a o víkendech hodinový.
Pro další roky město počítá s elektrickými jednotkami, jejichž provozovatele bude muset vybrat v soutěži.Podle E15 by město elektrické soupravy zakoupilo samo.Smlouvu na další provozování linky S49 v elektrické trakci získal v lednu 2022RegioJet(s použitím vlastních jednotek) společně s novou městskou linkou S61 Praha-Běchovice – Praha-Vršovice; provoz převezme v prosinci 2024.
V únoru 2006 zveřejnily České dráhy na svém webu návrh budoucího linkového vedení, navazující na Studii obsluhy hl. m. Prahy a jeho okolí městskou hromadnou dopravou osob, kterou vypracovalMetroprojekt Praha, a. s., v roce 2002, a graficky zpracoval ROPID v září 2004. Linky byly ve studii nazývané „přepravní ramena“. Na soupravách typu CityElefant bylo v letech 2006 a 2007 užíváno například označení linek S1 (kolínská trať), S5 (kralupská trať), S9 (berounská trať) a S10 (benešovská trať) dle tohoto systému.
V jízdním řádu 2007/08 (od 9. prosince 2007) bylo číslování linek poprvé poznamenáno i v oficiálních jízdních řádech, byť nevýrazně. Objevilo se logo a název systémuEsko,třebaže použití loga bylo zpočátku sporadické (objevilo se například na vozech elektrických souprav) a použití názvu Esko bylo téměř pod hranicí veřejné vnímatelnosti. Za vzor systému aglomerační železnice byla v propagační kampani uváděnaVídeň. Hlášení upozorňující na možnost přestupu na tyto linky
(„Přestup na vlaky linky S a další vlakové spoje“) byla později přiřazena k hlášením zastávek v tramvajích a autobusech, a stanic v metru. Na vnitřních digitálních panelech v autobusech je u názvu zastávky zobrazen také piktogram lokomotivy. V informačním systému metra je postupně doplňován znak linek S k označení výstupů směrem k železničním stanicím. Železniční linky byly zvýrazněny i v dalších informačních prvcích PID, zejména mapách a schématech sítě. Logo Eska (stylizované písmeno S) a vývěsky s barevnými označeními linek byly umístěny na různá místa na železničních nádražích a zastávkách, časem se ve stanicích i na internetu objevily i zastávkové jízdní řády linek Esko i některých dalších železničních tras zařazených do PID.
Stávajících 11 linek bylo přečíslováno. Základní ramena (radiální traťové směry vycházející z Prahy) mají označení s jednou číslicí, stoupající proti směru hodinových ručiček. Linky tato ramena spojující nebo propojující mají označení se dvěma číslicemi, odvozená od základních linek, na něž navazují.
Po zprovoznění Nového spojení, dokončení rekonstrukce pražského hlavního nádraží a dokončení rekonstrukce koridorů je od 14. prosince 2008 posílen provoz linek S5, S6 a S7, zavedena nová linka S29, trať do Milovic byla zaintegrována a označena jako S22 a linka S8 byla rozdělena na S8 a S80. Byly zavedeny zrychlené linky s označením začínajícím písmenem R (R3, R4, R5) v souběhu s linkami S stejného čísla.
Od 1. června 2010 byla dočasně zřízena v půlhodinovém intervalu v pracovní dny náhradní vlaková dopravaS65Praha-Smíchov, Na Knížecí – Praha-Zličín potrati 122na dobu rekonstrukce tramvajové trati v Plzeňské ulici, zároveň byla trať 122 trvale zahrnuta do plné integrace v PID. Od 1. října 2010 byla linka S65 změněna na trvalou a prodloužena do Hostivice, nejprve má mít interval 60 až 120 minut, od 12. prosince 2010 pak 60 minut, stále pouze v pracovní dny.
Od 12. prosince 2010 byl rozšířen počet diagonálních linek, které nekončí v centru Prahy. Ve špičkách pracovního dne byly spoje linky S7 prodlouženy do trasy Beroun – Úvaly, z Prahy do Úval jsou proloženy s linkou S1 do intervalu 15 minut. Na lince S41 byl zaveden i víkendový provoz, a to v intervalu 60 minut v trase prodloužené z nádraží Praha-Libeň až do stanice Praha-Hostivař s návazností na spoje směrem do Říčan či z Říčan, v pracovní dny začaly být místo motorových vozů nasazovány staré elektrické jednotky 451 v třivozovém provedení.Současně byla linka S22 sloučena s linkou S20 a linka S29 sloučena s linkou S9.
Od 11. prosince 2011 (či dříve) byly linky S3 a R3 prodlouženy ze Všetat do Mladé Boleslavi, linky S4 a R4 z Vraňan do Hněvic, S5 a R5 ze stanice Kladno do stanice Kladno-Dubí (R5 rozvětvena též do Rakovníka), S65 z Hostivice do Rudné a označení v systému Esko získaly další úseky:
Do jízdního řádu platného od prosince 2012 si dopravceKŽC Dopravanechal zapsat spoje na trasePraha Masarykovo nádraží–Praha-Čakovices plánovaným zahájením provozu k počátku dubna 2013, resp. ode dne vyhlášení. Snaží se dohodnout na zařazení spojů doPIDa dotaci v jejím rámci, ale mluvčí organizaceROPIDv listopadu 2011 řekl, že jednání stále probíhají a že by to bylo možné nejdříve od srpna 2013.3. června 2013 byla linka spuštěna pod označenímS31(v některých zprávách byla označována S34) v intervalu 60 minut v rámci povodňových opatření při přerušení provozu metra v centru města; byly na ni nasazeny historické motorové vozy.8. června bylo oznámeno ukončení provozu.1. října 2013 byla linka uvedena do zkušebního provozu pod označenímS34s plnou integrací do PID, jízdenky podle tarifu dopravce se vydávají pouze ve vlaku, nasazeny byly motorové vozy řady 810. V rámci zkušebního provozu má být vyhodnoceno využití linky a ekonomika provozu, což má být podkladem pro budoucí výběrové řízení na dopravce. Náklady na zajištění provozu od 1. října 2013 do konce roku 2013 jsou přes 4 miliony korun a pro rok 2014 přes 14 milionů korun.. V roce 2016 na lince jezdí motorové vozy 810, ve špičkách s historickým PV Baafx.
Koncem srpna 2012ARRIVA vlakys.r.o. oznámila, že chce od 9. prosince 2012 zahájit pravidelnou dopravu motorovými jednotkami 628 poDeutsche Bahnmodernizovaných vPars nova(v Česku s označením 845) na traseBenešov u Prahy– Praha –Kralupy nad Vltavou, a to přes malešickou spojku, nádražíPraha-LibeňaMasarykovo nádraží, se zastávkami také vČerčanech,Říčanech,Praze-Hostivaři,Praze-Bubenči,ŘežiaLibčicích nad Vltavou. ARRIVA vlaky chtěla od začátku roku 2013 na trasu nasadit 4 soupravy (a v případě potřeby je zdvojovat či ztrojovat) a provádět jimi 18 párů spěšných spojů v hodinovém intervalu.V pátek 9. listopadu 2012 provoz vyzkoušela.Začátkem prosince 2012 dopravce oznámil, že dopravu zahájí na jaře 2013.Ani v polovině dubna však na webu společnostižádná informace o zahájení provozu nebyla. Dopravce zde prý hodlal jezdit bez dotací a po dohodě sROPIDemuznávat jízdenkyPražské integrované dopravy,ceník jejích vlastních jízdenek se neměla příliš lišit od cenČeských drah.Ze začátku má být pokladna jen v Praze, cestující z ostatních stanic mají být odbaveni ve vlaku nebo prostřednictvím internetu.Podle rozhovoru pro E15 z konce února 2013 probíhají intenzivní jednání o integraci spojů do Pražské integrované dopravy. Jaroslav Richter zdůraznil přínosnost přímého spojení oblasti Libně s městy na jihovýchod od Prahy, jako jsou Říčany a Čerčany. ROPIDu se prý tato linka hodí, ale nemá ještě definitivní názor na to, zda mají linky do Benešova jezdit z Masarykova nádraží. Za realistický termín zahájení provozu Richter na konci února 2013 označil první pololetí 2013.V ponděli 23. září 2013 dopravce zahájil provoz 8 páry spojů ve všedních dnech v přibližně dvouhodinovém intervalu a pouze v úseku Kralupy nad Vltavou – Praha Masarykovo nádraží, na linku je nasazena jedna souprava.Linka je provozována zatím bez integrace do PID a bez dotací. Jízdenky dopravce prodává pouze ve vlaku. Základní jízdné je výrazně nižší než základní jízdné Českých drah a mírně vyšší než zákaznické jízdné (In-25) Českých drah. Podle mluvčího ROPIDu Filipa Drápala je největší překážkou integrace nedohoda Prahy a Středočeského kraje na uznávání tarifu, zejména neochota Středočeského kraje. Je podle něj vyloučeno, že by dopravce získal dotaci v blízké době – přidělení dotace by muselo být zveřejněno rok předem ve věstníkuEU, výběrové řízení na dotaci by trvalo ještě déle.Cestujícím sOpencardje dopravcem poskytována zhruba třetinová sleva.ProiHNed.czjednatel Jaroslav Richter zahájení dopravy komentoval: „My do toho vstupujeme s tím, že chceme ukázat, že se dá dělat i příměstská doprava jinak. Že i zde může být více dopravců. Chceme prostě využít situaci, která umožňuje na trh vstoupit a intenzivně se bavit s objednavateli o tom, kdy a za jakých podmínek by bylo možné se včlenit do systému. Bez dotací to ale nejde. Naším dlouhodobým cílem není jezdit za každou cenu. V případě, že by nebyl zájem nebo by z nějakých důvodů bylo zřejmé, že v období několika měsíců by nebyla šance se zaintegrovat, tak s tím přestaneme.
V souvislosti s celostátní změnou jízdních řádů k 11. prosinci 2016 jsou zahrnuty i zbývající tratěStředočeského krajedo systému linek S. Navíc rozhodnutímMinisterstva dopravydochází ke sjednocení číslování linek, které jsou objednávány ministerstvem. Proto bylo označení vlaků pražského Eska dosavadních linek R3, R4, R5 a R32 změněno na celostátně jednotné označení stanovené ministerstvem. V souvislosti s rozšířením jsou některé stávající linky přečíslovány.Od 11. prosince 2016 tak systém Esko Praha zahrnuje tyto linky:
Od 3. ledna 2017 došlo ke změně tarifu, podle které na rychlíkových linkách objednávaných ministerstvem dopravy (R20, R21, R23, R24) je nově možné navazovat tarify PID a ČD pouze ve stanicích, kde vlak zastavuje, zatímco dosud to bylo možné v poslední stanici na území Prahy, i když v ní vlak nezastavoval. Na ostatních linkách S i R platí původní pravidlo. Změna se netýká návaznosti předplatních kupónů pro Prahu a jednotlivých jízdenek PID pro vnější pásma, které i nadále lze navazovat i ve stanici, kde vlak nestaví.
K 9. prosinci 2018 byla linka S41 přejmenována na S49 (vzhledem k tomu, že od tohoto data zajíždí spoj do Hostivaře denně, nikoli už jen o víkendech).
13. prosince 2020 byla zřízena železniční zastávkaPraha-Edena současně byla zrušena železniční zastávkaPraha-Strašnice zastávka.
24. září 2021 byla zřízena železniční stanicePraha-Zahradní Městopro linky S9 a R49,od 12. prosince 2021 zde zastavují i rychlíky linky R17.
10. prosince 2023 byla zřízena železniční zastávkaPraha-Rajská zahrada.
Značnou část linek zajišťujíČeské dráhy. Mezi další dopravce patříARRIVA vlaky,Die Länderbahn CZ,KŽD Doprava,Leo Express TendersaRegioJet.