I. P. Pavlova (stanice metra)

I. P. Pavlova(zkratkaIP) je stanicemetravPraze, která leží podstejnojmenným náměstímna hraniciNového MěstaaVinohrad, které je pojmenováno podle ruského fyziologaIvana Petroviče Pavlova. Původní plán byl stanici pojmenovat Náměstí Pavlova. Až později vznikla varianta s jeho iniciály. Otevřena byla9. května1974spolu s prvním úsekem metra (I.CFlorenc–Kačerov). Stanice je nejvytíženější stanicí pražského metra – v roce2008zde byl denní obrat cestujících (nástup + výstup) přes 118 tis.
Stanice I. P. Pavlova je hloubená, založená v jámě (19 m hluboko).Nástupištěstanice je podpíráno šestibokýmisloupy,stěny za stanicí jsou obloženymramorovýmideskami. Z nástupiště vede jen jeden výstup krátkým eskalátorovým tunelem se čtyřmieskalátorydo velkého podzemníhovestibulupod náměstím a přilehlou křižovatkou, se čtyřmi výstupy (pátý, vedoucí směrem na Václavské náměstí, nebyl kvůli zachování zeleného pásu vybudován). Stanice umožňuje přestup na velké množstvítramvajovýchlinek.
Ve směru od staniceVyšehradjsou před vlastní stanicí v obou kolejích odbočky na traťové spojky natrasu A, které ústí ve staniciNáměstí Míru. Spojka, která je v 1. koleji (kolej, po které jede vlak ze staniceHájedo staniceLetňany), se jmenuje C – A. Spojka ve 2. koleji se jmenuje A – C. Zajímavostí těchto spojek je, že jede-li vlak z Depa Kačerov do Depa Hostivař a naopak, nemusí měnit směr jízdy. Tato podmínka byla zadána již při projektu, dochází k podstatné úspoře času – strojvedoucí nemusí nikde přecházet. Obě spojky je samozřejmě možno využívat obousměrně.
Na výstavbu stanice v letech1970–1974bylo vynaloženo 160,8 milionůKčs. Stavbu prováděl oborový podnik Vojenské stavby. V dubnu 1970 byly zahájeny práce na pilotových stěnách. Malé piloty byly v celé výšce vrtány strojně, velké jen v měkkých horninách, v břidlici již pomocí trhavin. Celkem bylo využito 68 000 m² pilotových stěn. Na ně byl uložen prefabrikovaný strop. Pod ním se těžila zemina a montovaly se konstrukce zavěšení mezistropů. První mezistrop byl dokončen koncem roku 1971, druhý v květnu následujícího roku, v listopadu byl vytěžen poslední záběr. Vytěžilo se celkem 87 800 m³ horniny. Na dno byla uložena izolace a základová deska, k pilotům byly přibetonovány vnitřní stěny, stanice se postupně odspodu betonovala a ocelové závěsy se demontovaly. Uloženo bylo 16 550 m³ betonu a 1550 t oceli. Na začátku roku 1973 byl zprovozněn první výtah, díky němuž se mohly rychle montovat ostatní technologie a provádět dokončovací úpravy.
Od 31. srpna 2015 je stanice bezbariérová. Bezbariérový výstup ze stanice ústí do přízemí domu v Legerově ulici s přímým výstupem na chodník.
Ve vestibulu stanice je vystaven kamenný reliéf s dvojicí lvů,který v minulosti zdobil nároží bašty barokního opevnění Nového Města (poblíž tzv.Slepé brány) a byl objeven v Jugoslávské ulici během výstavby metra.
Nad eskalátory se nachází velkoformátová ilustraceKateřiny Bažantové(známé též pod jménem Ktaiwanita), vytvořená v roce 2011 v rámci projektuArt in subwaya zobrazující cestující v metru jako antropomorfní psy. Postava v popředí drží hamburger a knihu Ivana Petroviče PavlovaExperimentální psychologie a psychopatologie zvířat.
Ve vestibulu stanice metra byl natočena část českého sci-fi filmuZítra vstanu a opařím se čajem; vestibul sloužil jako odletová hala společnosti pro cestování časem.