Švédsko

Švédsko,oficiálněŠvédské království,jeseverská zeměležící naSkandinávském poloostrověvseverní Evropě. Na západě a severu sousedí sNorskem, na východě sFinskemaBaltským mořem, na jihu jemostem přes průliv Öresundspojeno sDánskem. S rozlohou 447 000 km²je Švédsko největší severskou zemí, pátou největší zemí Evropy a třetí největší zemíEvropské unie. Má 10,6 mil. obyvatela nízkou hustotu zalidnění. Jižní Švédsko je převážně rovinaté azemědělské, zatímco sever, kam patří iSkandinávské pohořína severozápadě země, je zalesněný. Hlavním anejvětším městemjeStockholm.Švédovétvoří kolem 80 % obyvatel země, úředním jazykem ješvédština.
Švédsko bylo osídleno již v prehistorických dobách kolem roku 12 000 př. n. l. Obyvatelé se objevují jakoGéaté(švédskyGötar) a Sveové (Svear), kteří byli součástí mořeplaveckých národů známých jakoSeveřané. Jednotný švédský stát vznikl na konci 10. století. V roce 1397 se Švédsko připojilo k Norsku a Dánsku a vytvořilo skandinávskouKalmarskou unii,kterou Švédsko opustilo v roce 1523. Když se Švédsko zapojilo dotřicetileté válkyna straněprotestantů, začala expanze jeho území a vzniklaŠvédská říše, která zůstala jednou zvelmocíEvropy až do počátku 18. století. Během této éry Švédsko ovládalo velkou část Baltského moře. Většinu dobytých území mimo Skandinávský poloostrov ztratilo v průběhu 18. a 19. století. Východní polovina Švédska, dnešní Finsko, byla ztracena ve prospěchcarského Ruskav roce 1809. Poslední válka, do níž se Švédsko přímo zapojilo, se odehrála v roce 1814, kdy Švédsko vojenskými prostředky donutilo Norsko kpersonální unii, která trvala až do roku 1905.
Švédsko je vysoce rozvinutou zemí, které se trvale umísťuje v první desítce vindexu lidského rozvoje.Jekonstituční monarchiíaparlamentní demokracií, zákonodárnou moc májednokomorovýRiksdag. Jedná se ounitární stát, který se dělí na 21 krajů a 290 obcí. Vybudovalovyspělou ekonomikusesociálním státempostaveným naseverském modelusociálního zabezpečení. Má 14. nejvyššíHDP na obyvatele na světěa zaujímá velmi dobré postavení v kvalitě života, zdravotnictví, vzdělávání, ochraně občanských svobod, hospodářské konkurenceschopnosti,rovnosti příjmů, rovnosti pohlaví aprosperitě.V roce 1995 Švédsko vstoupilo do Evropské unie a poruské invazi na Ukrajinuv březnu 2024 doSeveroatlantické aliance, čímž ukončilo svou dlouholetou zahraniční politiku nezúčastněnosti a statusneutrality. Je členemOrganizace spojených národů,schengenského prostoru,Rady Evropy,Severské rady,Světové obchodní organizacea zakládajícím členemOrganizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
Název země (Sverige) se odvozuje odgermánskéhokmeneSveů(švédskysvear,latinskysuiones), který ve středověku obýval oblast centrálního Švédska (Svealand) – Swerige (Svea rike, říše Sveů) bylo původně označení pro tuto oblast. Název kmene není úplně jasný, patrně je odvozen odpragermánského*swihonizs významem „my sami“.
Území Švédska mělo vyspělou kulturu již vseverské době bronzové. Nejstarší obyvatelé byli zřejmělovci a sběrači, kteří se živili tím, co jim poskytovalo moře (dnes označované jakoBaltské moře). Švédsko má vysokou koncentraci pravěkýchnástěnných maleb, přičemž nejvíce jich najdeme v provinciiBohuslän.Nejstarší jsou však ty z provincieJämtland, jsou datovány do období kolem roku 9000 př. n. l.
Není známo, kdy Švédské království vzniklo, ale už v roce 98 římský historikTacituspsal o panovníkovi, který vládl nad zemíSvealand.Historici ale většinou považují za vznik Švédska spojení územíSvealandaGötalandpod jednoho panovníka, krále jménemErik Vítězný(970–995).
Začátkemstředověkupatřili Švédové meziVikingy, bojovné kmeny, které v 8.–11. století expandovaly ze severských zemí (dnešníNorsko,Dánskoa Švédsko) do mnoha částí Evropy a po nějakou dobu je ovládaly. Švédští Vikingové pronikali zejména na východ, kde byli známí jakoVarjagové. V Rusku založili vládnoucí dynastiiRurikovců.PoVolzese dostali až doarabskýchzemí a poDněprudoČerného mořeaByzance, kde začali sloužit jako osobní gardabyzantských císařů.
Vikingové bylipohané. Přechod kekřesťanstvíbyl složitý, postupný a občas násilný. PodleAdama Brémskéhobyl v Dánsku pokřtěn již Erik Vítězný, zapomněl však na křesťanskou víru poté, co se vrátil do Švédska. Pokřtěn byl také druhý švédský králOlof Skötkonung, syn Erika Vítězného, a to okolo roku 1008. Podle Adama Brémského sice Olof až do své smrti zůstal křesťanem, ale protože většina Švédů byli stále pohané, jeho křesťanské aktivity se omezily jen na již pokřesťanštěnou provinciiGötaland. Podle legendy byl Olof ve Stockholmu umučen poté, co odmítl obětovat pohanským bohům.
Christianizacevšak v 11. a 12. století nakonec byla úspěšná a přispěla ke vzniku jednotného švédského státu. Násilnou cestu si při prosazování křesťanství zvolil zejména králStenkil, první panovník z roduStenkilů, který Švédsku vládl od roku 1060. JeštěAnund Gårdske(vládl kolem roku 1070) však byl svržen, když vydal zákaz lidských obětí vchrámu v Uppsale. TakéInge I. Švédský(1079–1084, 1087–1105) měl být svržen kvůli zákazu pohanských obětí. Právě Inge však roku 1087 znovudobyl Uppsalu, která byla náboženským centrem staré víry celého Švédska (a možná celé Skandinávie).Starý chrám zapálil, zabil pohanského vzdorokráleBlot-Svenaa znovu uzmul pro sebe trůn. To je v christianizačním procesu patrně zásadní mezník. Během vládyKarla VII.bylo ve Švédsku založeno prvníarcibiskupství, v roce 1164. Švédské kostely se tím pádem mohly zcela odpoutat od závislosti na dánském arcibiskupství vLundu. Šlo o důležitý krok k suverenitě Švédska a ohrazování se vůči vlivu Dánů, nejmocnějších Skandinávců ve středověku. Nejuctívanější švédskou světicí se stalaBrigita Švédská.
Brzy se Švédsko stalo samo šiřitelem křesťanství.Švédské křížové výpravyproti pohanským kmenům také začlenily ve 13. století do švédského státu i území dnešníhoFinska(zejm. zásluhoujarlaBirgera Magnussona z Bjölbo, který od roku 1250 vládl jako regent za svého syna, nezletilého králeValdemara Birgerssona). V roce 1359 král svolal první švédský parlament,Riksdag, do nějž byli pozváni zástupci měst, šlechtici i duchovní.
Chod švédských dějin pak změnilAlbrecht Meklenburský, kterého na trůn dotlačila švédská šlechta, aby omezila panovnickou moc. Když se však Albrecht pokusil chomout vlivných šlechticů odhodit, obrátili se tito s žádostí o pomoc na dánskou královnuMarkétu I.Tím nevědomky uvrhli Švédsko na delší čas pod dánskou hegemonii. Markéta totiž neváhala, Albrechta sesadila, sama uzurpovala trůn a nově spojila Dánsko a Švédsko (tedy i Norsko) do jednoho státu, jemuž se začalo říkatKalmarská unie(1389).Švédský král tak od té doby sídlil v Dánsku.
V15. stoletívzdorovali Švédové snaze centralizovat moc pod korunuDánska, což vyústilo v ozbrojené konflikty. K nejznámějším patří povstání, které v roce 1434 vedl švédský šlechtic a majitel dolůEngelbrekt Engelbrektsson.Roku 1435 byl zvolen vůdcem stavovského sněmu (Riksens ständer), který sídlil ve městěArboga, čímž vzpoura dostala charakter stavovského povstání. Sněm načas převzal vládu v zemi a Engelbrektsson se stal jejím regentem. Ostatní šlechtici měli ovšem trochu jiné představy než Engelbrektsson a nakonec upřednostnili jako vůdce sněmuKarla Knutssona, zatímco Engelbrektsson byl krátce poté zavražděn, čímž se sněmu definitivně otevřela cesta k dohodě s králem. Kýženou suverenitu to však nepřineslo. Další velká rebelie vypukla proti centralizačním snahámKristiána II.Dánský král odpověděl terorem. 7. listopadu 1520 nechal uvěznit a popravit 82 vedoucích švédských šlechticů. Tento masakr, který vešel do dějin jakoStockholmská krvavá lázeň, vyvolal ve Švédsku mohutné povstání v čele sGustavem Vasou. Toto povstání už Kalmarská unie nepřežila.
Švédsko se nakonec odpojilo v roce1521, kdy Gustav založil dědičnou monarchii (dynastieVasovcůvládla až do roku 1659), a tím moderní švédský stát. Gustav Vasa je tak Švédy považován za otce národa.Krom toho, že vytvořil silnou centrální vládu (zejm. s pomocí německých úředníků), ovlivnil švédskou kulturu tím, že podporoval zavedeníprotestantismu. Důvodem byla patrně snaha získat církevní majetek k pokrytí dluhů z osvobozenecké války, jež měl Vasa zejména vůčihanzovnímuměstuLübeck, bez něhož by jeho revoluce sotva uspěla a jemuž také po nástupu na trůn udělil monopol na obchod v Baltském moři.V roce 1527 svolal Vasa takzvaný reformační sněm doVästerås, přerušil styky spapežema na sněmu se postavil do čela švédské národní církve. V roce 1530 nová církev převzalaaugsburské vyznání. Nejvyšším knězem nové církve (svým způsobem premiérem země) se stalOlaus Petri. Ten bojoval zejména za kázání vešvédštiněa podporoval také švédský překladBible, jenž byl dokončen roku 1540.První švédská kázání i překlad byly důležitým milníkem na cestě ke kodifikaci spisovné švédštiny.
17. stoletíbylo ve znamení rychlého rozmachu, který zařadil Švédsko mezi evropské velmoci. Švédové vojensky tlačili zejména naPolsko, a to i z náboženských důvodů. Tento tlak zesílil zvláštěGustav II. Adolfa byl jedním z faktorů, který vyvolaltřicetiletou válku, zničující celoevropský konflikt, který – alespoň zpočátku – byl nejen velmocenským, ale i náboženským.Do třicetileté války Gustav II. Adolf vstoupil oficiálně až roku 1630. Poté, co padlu Lützenu, v bitvě protiKatolické lizevedenéAlbrechtem z Valdštejna, do čela válčícího švédského státu se postavila jeho dceraKristýna. Pod jejím vedením švédská vojska operovala i na českém území,kde porazila císařská vojska vbitvě u Jankovaa neúspěšněobléhala PrahuaBrno.
Známé je téžuloupení uměleckých sbírekcísařeRudolfa II.zPražského hradua malostranských paláců po krátkém obsazení Prahy švédskými vojsky v roce 1648. Švédské vojsko získalo rabováním na Pražském hradě pro Kristýnu 500 obrazů, 70 bronzových soch, 370 vědeckých přístrojů, 400 indických kuriozit, stovky korálů, slonoviny a drahých kamenů. Dodatečně si královna vyžádala ještě krádež Rudolfovy knihovny. 24 hodin po jejím odvezení byl podepsánvestfálský míra třicetiletá válka skončila.
Švédsko patřilo k jasným vítězům třicetileté války. Krom uloupeného bohatství získalo i řadu území –Pobaltí,Pomořanskoad. Navíc územně expandovalo i krátce po válce, když Kristýnin bratranec a nástupceKarel X. Gustavporazil Polsko a Dánsko, které přišlo o řadu území (vizRoskildský mír). Švédsko se tak v půlce 17. století vynořilo jako regionální velmoc a jeden z nejmocnějších států Evropy. Pokoušelo se expandovat i do zámoří a v Severní Americe byla založena kolonieNové Švédsko.Velmocenská pozice Švédska se však začala hroutit v18. století, kdy sílící carskéRuskoŠvédy porazilo vevelké severské válce, což vedlo mj. ke ztrátě Finska.
V době panováníFridricha I.byla královská moc značně zredukována ve prospěch parlamentuRiksdagu, kde se střetávaly zejména frakcečepcůaklobouků. Od skončenínapoleonských válek(které mimo jiné dostaly na švédský trůn rodBernadotte, jenž tam dlí dosud) se Švédsko, také díky své poloze na severovýchodním okraji Evropy, nezúčastnilo již žádného ozbrojeného konfliktu, což mu umožnilo značnou hospodářskouprosperitua stabilní společenské poměry.
Poslední válkou byla výprava protiNorskuv roce1814, po které vznikla Švédy řízenáŠvédsko-norská unie. Tato unie se rozpadla v roce1905. Švédsko zůstalo neutrální i v průběhu světových válek.
Naprvní světové válceŠvédové velmi vydělali, jako zdatní zásobovači válčících stran. Tím byly vytvořeny předpoklady pro budovánísociálního státu, o dvě desetiletí dříve než jinde v Evropě.Když sesociálnědemokratická stranachopila moci v roce 1932, budování sociálního státu se rozjelo naplno. U kormidla stálPer Albin Hansson. Podruhé světové válcese situace opakovala. Padesátá a šedesátá léta 20. století byla zlatým věkem švédského sociálního státu. Jejich symbolem byl sociální demokratTage Erlander, jenž byl třiadvacet let nepřetržitě předsedou švédské vlády (1946–1969), což je švédský rekord a jeden z nejdelších premiérských mandátů v historii moderních demokracií. Erlander odmítlznárodňování, ovšem trval na budování silného veřejného sektoru, zejména veřejného zdravotnictví a důchodového zabezpečení. Švédsko tak prožilo tzv. éru rekordů (Rekordåren), kdy hospodářství každým rokem rostlo pozoruhodnými skoky.
Švédové po válce nevstoupili doNATO, nicméně navázali silnou vojenskou spolupráci seSpojenými státy.Švédsko se stalo oficiálním 32. členem severoatlantické aliance NATO dne 7. března 2024.Na počátku šedesátých let byly americké jaderné ponorky vyzbrojené jadernými raketamiPolaris A-1rozmístěny nedaleko západního pobřeží Švédska. Šlo o součást tajné dohody, v níž USA poskytly Švédsku záruku, že provedou odvetný jaderný útok v případě sovětského útoku na Švédsko. Švédská příslušnost kZápadubyla, navzdory oficiální neutralitě, jasná.Důsledkem této neutrality bylo nicméně také budování mimořádně silné armády a zbrojního průmyslu. Švédsko v 50. a 60. letech 20. století investovalo do obrany nejvíce po USA, Sovětském svazu aIzraelia vybudovalo třetí nejsilnější vojenské letectvo na světě, z velké části založené na doma vyráběných letounech.
Erlander si za svého nástupce vyvolilOlofa Palmeho, který se ale roku 1986 stal obětí dosudnevysvětleného atentátu.Vražda premiéra silně zasáhla švédskou společnost, která si desítky let zakládala na budování atmosféry důvěry a otevřenosti. Naznačila, že švédská společnost vstoupila do zcela jiné fáze vývoje, než jakou byl erlanderovský sociální stát. Silná koheze společnosti byla neudržitelná mj. kvůli masivní imigraci z neevropských zemí, kterou vlády spustily v 70. letech.
Začátkem 90. let došlo navíc k hospodářské krizi s vysokou nezaměstnaností a krachem mnoha bank a firem. Švédsko začalo prvně hovořit o odbourávání přebujelého sociálního státu.PremiérIngvar Carlssonse pokusil o daňovou reformu, díky čemuž se sociální demokraté poprvé od války dostali do těžkého střetu s odbory. Reakcí na otřesené jistoty byla i koroze idejí neutrality – v roce 1995 Švédsko vstoupilo doEvropské unie, vstup vyjednal pravicový premiérCarl Bildt.V referendu konaném v roce 2003 ovšem většina Švédů odmítla se zříct vlastní měny a nepřijalaeuro.Referendum vypsal sociálnědemokratický premiérGöran Persson. Jeho éra však naznačila, že Švédsko má i řadu jiných problémů než ekonomických, především nezvládnuté přistěhovalectví – Persson v úřadě čelil vraždě své ministryně zahraničíAnny LindhovéŠvédem srbského původuMijailo Mijailovićemči útokůmmuslimůpopublikování karikatur proroka Mohameda.Problémy s migrací i ve Švédsku výrazně posílily nacionalisty –Švédské demokraty.V zásadě však společenský konsensus na silném sociálním státu ve Švédsku trvá.
Švédská vlajka je tvořena modrým listem o poměru stran 5:8 se žlutým,skandinávským křížem, jehož ramena mají šířku stanovenou na ⅕ šířky vlajky. Rozměry polí různých barev švédské vlajky jsou vertikálně 4:2:4 a horizontálně 5:2:9.
Švédský státní znak má dvě verze, znak malý a velký.Malýstátní znak tvoří modrý štít se třemi zlatými otevřenými korunkami. Na štítu je položena královská koruna.Velkýstátní znak je tvořen modrým štítem, čtvrceným zlatým křížem. V prvním a čtvrtém modrém poli jsou tři zlaté korunky, ve druhém a třetím poli je zlatý, korunovaný lev ve skoku na modrém poli se třemi stříbrnými, šikmo položenými a vlnitýmibřevny. Uprostřed je polcenýsrdeční štítek, v jehož (heraldicky) pravé části je stříbrné, kosmé břevno, dělící modré a červené pole. Přes břevno je postavena zlatá váza. V levé, modré polovině je stříbrný most nad stříbrnými vodami, převýšené zlatou, císařskou orlicí podsouhvězdím Velkého vozu. Štít je obtočen řetězemŘádu Serafínůa korunovaný královskou korunou.Štítonošijsou dva zlatí, dvouocasí, korunovaní a nazpět hledící lvi. Celý znak je položen nahermelínovémplášti pod další královskou korunu.
Švédská hymna je píseňDu gamla, du fria(českyTy pradávná, ty svobodná). Skladatelem byl Edvin Kallstenius, který vytvořil orchestrální podobu lidové písně. Slova napsal etnograf Richard Dybeck.
Švédsko sousedí sKattegatem, státyNorskoaFinskoaBaltským mořem; od otevřenímostu přes Öresundv roce 2000 existuje také přímé pozemní spojení sDánskem. Švédsko má asi 221 800 ostrovů, tři největší jsouGotland(2994 km²) aÖland(1347 km², oba v Baltském moři) aOrust(346 km², severně odGöteborgu). Největší délka Švédska od severu k jihu je 1572 km, z východu na západ 499 km. Pozemní hranice s Norskem je dlouhá 1619 km, s Finskem 586 km.
Švédsko se dělí na tři hlavní oblasti.Norrlandzabírá na severu asi tři pětiny země. Jedná se o hornatou krajinu s rozlehlými lesy a velkými zásobami rud.Svealandmá zvlněné hřebeny ledovcového původu a většinu z více než 90 tisíc švédských jezer.Götalandna jihu zahrnuje kamenité vrchovinySmålandua bohaté rovinySkåne. Asi 15 % území Švédska leží za Severním polárním kruhem. Jižní část země je převážně zemědělská, směrem na sever se zvyšuje podíl lesů.
Zatímco velké části země jsou ploché až kopcovité, podél norských hranic seSkandinávské pohořízvedá na více než 2000 m n. m. Nejvyšším vrcholem jeKebnekaises asi 2 097 m. Po celém Švédsku se nachází 30národních parků. Největší parky leží na severozápadě země.
Jižní a střední Švédsko (GötalandaSvealand), které pokrývá dvě pětiny Švédska, je rozděleno z jihu na sever na tři velké části, severní Švédsko (Norrland), které zahrnuje zbývající tři pětiny, je rozděleno od západu na východ na tři části.
Nejdelší řeky ve Švédsku jsouKlarälven,Torne,Dalälven,UmeaÅngermanälven. Největší jezera jsouVänern,Vättern,MälarenaHjälmaren.
Nejjižnější část, historickáprovincie Skåne, je pokračovánímStředoevropské nížinyseverního Německa a Dánska. Ve Skåne je nejnižší bod Švédska (bez vodstva) 2,4 metrů pod hladinou moře a nejjižnější bod Švédska,Smygehuk. Severně od ní se rozprostírájižní švédská vysočina, náhorní plošina obklopená zvlněnými kopci s velkým počtem protáhlých jezer vytvořených ledovcovou erozí. Třetí hlavní krajinou jestřední švédská deprese, plochá, členitá krajina rovin, útesů, stolových hor, fjordů a řady jezer.
Na západěseverního ŠvédskadominujeSkandinávské pohoří, které tvoří hranici sNorskem. Horský řetěz - jehož horskátundrase ve Švédsku nazýváfell– má výšky mezi 1 000 a 2 000 m n. m. Ve Skandinávském pohoří se také nachází nejvyšší hora Švédska, asi 2097 m vysokáKebnekaise. Přímo na trojmezí Norsko/Švédsko/Finsko leží nejsevernější bod Švédska Treriksröset.
Na východě, která zahrnujepodhůří, leží nejrozsáhlejší švédská zonální krajina. Podél hor v nadmořské výšce 600 až 700 metrů se rozprostírají rozsáhlé vysočiny , které se spojují do zvlněné kopcovité krajiny, která se svažuje na východ. V této krajině se také nachází švédská velká ložiska rud (železo, měď, zinek, olovo). Velké řeky Švédska, které mají vytékají z Skandinávského pohoří, tečou téměř paralelně v hlubokých údolích směrem kBaltskému moři.
Podél pobřeží Baltského moře leží rovná pobřežní krajiny, která je meziHärnösandemaÖrnsköldsvikempřerušena vysokým pobřežímHöga kusten, kopce padající až na pobřeží Baltského moře.
Největší část švédského území s výjimkou jihozápadního výběžku a hraničního hřebeneSkandinávského pohořínáleží kBaltskému štítu, složeného především ze žul a rul. Ledovec, který pokrýval celé Švédsko a dosahoval mocnosti až 3000 m, odstranil pokryv starých zvětralin, zbrousil krystalické horniny skalního podkladu do zaoblených tvarů a zanechal po sobě rozsáhlémorény. Hlinitojílovité nánosy z tavných vod ledovce a mořských usazenin dnes představují nejlepší orné půdy ve Švédsku – vyskytují se především ve středním Švédsku mezi Stockholmem a Göteborgem. VJämtlandua částech středního a jižního Švédska (stejně jako na ostrovech Öland a Gotland) najdeme místy rozsáhlésilurskévrstvy.
Skandinávský poloostrov byl občas úplně pokrytýledem. Tlak a pohyb ledových mas pomohl mnoha způsoby utvářet krajinu. Prostřednictvím velkého skandinávskéholedovcev poslední době ledové (doba Weichsel) vznikla současná krajina Švédska s četnými jezery, řekami (viz takéseznam řek ve Švédsku) a vodopády. Související obrušování a hloubení zanechaly zamorénamicharakteristická ložiska oblázků a kulatých kamenů, které se ve Švédsku nazývajíåsar(esker).
Ještě důležitějším faktorem v současnosti jepostglaciální vzestup. Tání ledových mas, které předtím stlačovaly zemskou kůru, vedlo od poslední doby ledové (asi 10 000 př. n. l.) k vyvýšení o 800 m. Dnes je vzestup země až 8 mm ročně naHöga kusten; ve Stockholmu je to ročně asi 6 mm.
Švédskéklimaje pro svou geografickou polohu poměrně mírné. Je určováno hlavně blízkostí Atlantského oceánu s teplýmGolfským proudem. Velké části Švédska mají proto vlhké klima s bohatými srážkami a relativně nízkými teplotními rozdíly mezi létem a zimou.Kontinentální podnebíovlivněné podnebím s menšími srážkami a vyššími teplotními rozdíly lze nalézt ve vnitrozemí jižních švédských vysočin a v některých částech podhůří Skandinávského pohoří. Polární klima se vyskytuje pouze na severu ve vysokých horách. Průměrná lednová teplota je 0 °C až -2 °C na jihu a -12 °C až -14 °C na severu (s výjimkou vysokých hor) a průměrná červencová teplota 16 °C až 18 °C na jihu a 12 °C až 14 °C na severu. Nejchladněji bylo naměřeno 2. února 1966 ve Vuoggatjålme, komuna Arjeplog s -52,6 °C nebo 13. prosince 1941 v Malgoviku, komunat Vilhelmina -53 °C.
Ve Švédsku, nacházejícím se mezi 55. a 69. zeměpisná šířkou, kdy část země leží severně odpolárního kruhu, je značný rozdíl mezi dlouhým denním světlem v létě a krátkým dnem v zimě.
V severním Švédsku dominujíboreální jehličnaté lesy. Od jihu k severu se siluety stromů v důsledku adaptace na delší zimy stále zmenšují. Zvyšuje se podíl bříz, které tvoří přechod k bezlesýmskandinávskýmfellůma úplnému severu. Čím více se přichází na jih, tím častěji jsou smíšené lesy. Čistělistnaté lesyse vyskytují pouze v jižním Švédsku. Mnohé z nich však musely ustoupit rychle rostoucímu zemědělství nebo byly nahrazeny jehličnatými lesy. Výraznou příhraniční oblastíflóryafaunyje biologické hraniční pásmo zvanélimes norrlandicus.
Na ostrovechGotlandaÖlandse v důsledku klimatických a geologických podmínek vyskytuje zvláště bohatá flóra. Existuje zde jedinečný mix, včetně existence rostlin, které se jinak v Evropě vyskytují pouze na Balkáně. Za zmínku stojí zejména četné druhy orchidejí.
V jižním Švédsku se opět stihli silně rozšířitdivočáci, i když byli v 18. století zcela vyhubeni. Po vypuštění divokých prasat v 40. letech 20. století se v 70. letech vytvořila životaschopná divoká populace, která má dnes přibližně 80 000–100 000 zvířat. Populace od 90. let 20. století rostla o 13 % ročně a dodnes se stále zvyšuje. Kromě toho se stále šíří na sever, a tak kanci migrují do Dalarny a Hälsinglandu. Přitom je ve Švédsku každoročně zabito asi 25 000 divočáků.
Stejně jako divočák ijelen evropskýžije ve Švédsku hlavně v jižní polovině země. Vyskytuje se hlavně vGötalandu, izolované populace se vyskytují také v Dalarně, Jämtlandu a dokonce i Västerbottenu. Většina stavu je založena na cílených vypouštěních do přírody, pouze ve Schonenu je stále původní stav.Srnecje o něco běžnější ve srovnání s jelenem a je rozšířen na sever až kDalarně.
Švédsko je známé zejména pro největší populacilosův Evropě. Představují hlavní hrozbu v silniční dopravě - v roce 2006 bylo napočítáno 4 957 dopravních nehod s losem. Los také způsobuje velké škody na lesních plantážích. V období lovu na podzim je zabito až čtvrtina populace losů. Stavy nejsou ohroženy díky vysoké míry reprodukce.
Šelmy, jako jsou medvědi,vlci,rysiarosomáci, jsou v posledních letech díky přísným ekologickým zákonům opět na vzestupu. Mnoho jezer a na dlouhá pobřeží poskytují dostatek prostoru pro vodní život: sladkovodní a mořské ryby jsou hojné abobři,vydryatulenijsou běžní.
Ve Švédsku byly v roce 1909 jako v první zemi v Evropě vytvořeny prvnínárodní parky. Téměř 15 % země je nyní chráněno přírodními rezervacemi nebo30 národními parky. Pokud by se rozhodlo o zřízení jedenácti nových národních parků a rozšíření sedmi stávajících, podíl chráněných oblastí by se zvýšil na 15,5 %.
Švédsko jekonstituční monarchiía králem jeCarl XVI. Gustaf. Rolekráleje pouze ceremoniální a reprezentační, poslední zbytky moci ztratil monarcha v roce 1974.Král zahajuje výroční zasedání parlamentu, předsedá Zvláštní radě, která se schází během změny vlády, pořádá pravidelné informační schůzky s předsedou vlády a předsedá zasedáním Poradní rady pro zahraniční věci (Utrikesnämnden).
Zákonodárná mocje svěřenajednokomorovémuparlamentu zvanémuRiksdag. Má 349 členů volených na čtyřleté funkční období. Obecné volby se konají vždy druhou neděli v září. Riksdag se skládá na základě principupoměrného zastoupení. Základní zákony (ústavu) může Riksdag změnit, ale změnu musí potvrdit další Riksdag, v novém složení po volbách.
Vláda (regeringen) je držitelemvýkonné moci.Předsedu vládyjmenuje a odvolává předseda Riksdagu. Ministry jmenuje a odvolává předseda vlády zcela dle vlastního uvážení, bez možnosti kohokoli jeho personální rozhodnutí ovlivnit, jeho pozice se v tomto podobá například pozici amerického prezidenta a je silnější než v některých republikánských systémech (včetně českého), kde odvolání ministra musí často nějak akceptovat ještě prezident.
Unikátní vlastností švédské státní správy je to, že ministři nenesou individuální odpovědnost za činnost vládních agentur, jež mají značný vliv - nejde jen například o národní knihovnu a podobné instituce, ale třeba i o daňovou agenturu, která odpovídá za správu daní. Generální ředitelé těchto agentur odpovídají pouze vládě jako celku a jejich resortní ministr má zakázáno do jejich chodu zasahovat.
Švédsko je označováno za jednu nejliberálnějších zemi Evropy (ve smyslusociálního liberalismu). Od roku 1932 se u moci vystřídaly jen čtyři strany. Dlouhodobě nejvlivnější jeŠvédská sociálně demokratická strana dělnická(Sveriges socialdemokratiska arbetareparti). Premiéra měla v letech 1932–1936, 1936–1976, 1982–1991, 1994–2006 a od roku 2014 do října 2022. Od kormidla se jí podařilo odstrčit jen několikrát, v minulosti se to dařilo zvláštěStraně středu(Centerpartiet), straně sagrárnickýmikořeny, která vládla v letech 1936, 1976–1978 a 1979–1982. V letech 1978–1979 vládu řídila pravostředováLiberální lidová strana(Folkpartiet liberalerna,dnesLiberalerna). Od 90. let dvakrát vládla i liberálně-konzervativníUmírněná strana(Moderaterna), v letech 1991–1994 a 2006–2014.
Švédsko má dvě soustavy soudů – obecné soudy, které se zabývají trestními a občanskoprávními případy, a obecné správní soudy, které se zabývají správními věcmi. Existují tři stupně obecných soudů – okresní soudy (tingsrätt), odvolací soudy (hovrätt) a nejvyšší soud (Högsta domstolen). Rovněž správní soudnictví je trojstupňové a sestává z krajských soudů (länsrätt), správních odvolacích soudů (kammarrätt) a nejvyššího správního soudu (Regeringsrätten).
Švédsko je členemEvropské unieod roku 1995, v květnu až listopadu roku 2008 země předsedalaRadě Evropy, je členemSchengenského prostoru. V květnu 2022 ministryně zahraničíAnn Lindeovápodepsala žádost Švédska o vstup doSeveroatlantické aliancev souvislosti sruskou invazí na Ukrajinu.Do aliance oficiálně vstoupilo v březnu 2024.
Švédsko bylo od roku 1814 do roku 2022neutrální stát, a proto nebylo členem žádné vojenské aliance, ale úzce spolupracovalo sNATOa účastnilo se vojenských cvičení aliance. V roce 2022 Švédsko podalo přihlášku a připojení k NATO a v březnu 2024 se Švédsko stalo oficiálně 32. členem severoatlantické aliance NATO.Podle oficiální brožury švédské armády z roku 2016 se Švédsko připravuje na možnou válku sRuskem.Švédští vojáci se účastní mírových misí vDemokratické republice Kongo,Kypru,Bosně a Hercegovině,Kosovu,Libérii,Libanonu,AfghánistánuaČadu.
Švédské ozbrojené sílyjsou rozděleny na tři složky:pozemní vojsko,námořnictvoaletectvo.
Švédsko mělobrannou povinnostod 18 do 47 let věku.  Každý Švéd musel absolvovat minimálně 7 měsíců vojenské služby. U pozemních vojsk bylo nutno sloužit sedm a půl měsíce, u námořnictva mezi 8 a 15 měsíci a u letectva se délka služby pohybovala od 8 měsíců do jednoho roku. Po splnění povinné služby mohl být v případě potřeby každý povolán, a to do věku 47 let. Tato povinnost byla 1. července 2010 zrušena. Od roku2009mohou do vojenské služby vstoupit i ženy. Na jaře 2017 bylo oznámeno obnovení povinné vojenské služby pro obě pohlaví, s tím že odvody započnou v roce 2018. Důvodem byla potřeba zvýšení obranyschopnosti vzhledem k vzrůstající agresivitě Ruska, zejména po začátkurusko-ukrajinské války v roce 2014.
Území Švédska se dělí na dvou úrovních místní správy na 21 krajů (län) a 290 samosprávných obcí (kommun). V každém kraji působí krajské představenstvo (länsstyrelse) v čele s guvernérem (landshövding), jmenované vládou na 6 let, a krajská rada (landsting), volená na 4 roky. Kraje se dále dělí na samosprávné obce (kommun), které zajišťují státní správu na místní úrovni (např. školství, sociální služby, zásobování vodou, odvoz komunálního odpadu). V čele obce stojí zastupitelstvo (kommunfullmäktige), volené na 4 roky, které jmenuje obecní radu (kommunstyrelse) a jejího předsedu (kommunstyrelsens ordförande). Samosprávná obec zahrnuje obvykle město či větší sídlo a jeho okolí, včetně dalších obcí bez vlastní samosprávy. V málo osídlených oblastech na severu země mají samosprávné obce značnou rozlohu. Největší rozlohu má území městaKiruna(19 446 km²).
K pilířům prosperující švédské ekonomiky patří přírodní zdroje –voda,dřevoaželezná ruda. Švédsko má rovněž poměrně štědrou sociální politiku a svým občanům poskytuje vysoký životní standard. Výnosy z daní tvoří 51,3 %HDP, což je nejvyšší číslo ze všech ostatních zemí.
Nejdůležitějším odvětvím primárního sektoru ve Švédsku jelesní hospodářstvíatěžba dřeva. Hospodářsky je využíváno 45 % rozlohy země, tj. asi 2/3 lesních ploch.Lesypokrývají celkem 62 % plochy země. Těžba i zpracování dřeva jsou kontrolovány vládou. Nejdůležitější produkční oblastí jeNorrland, jehož řeky zásobují elektrickou energií množství pil a také papírny na pobřežíBotnického zálivu. Produkce zahrnuje vedle stavebního dříví a dřevní hmoty pro výrobucelulózyapapírutaképryskyřice,terpentýn,barvivaaumělé hmoty.
Podmínky pro zemědělskou výrobu jsou příznivé pouze na jihu, celkem orná půda tvoří méně než 7 % plochy země. Zemědělství dokáže uspokojit téměř 90 % domácí spotřeby. Nejintenzivněji je půda využívána v úrodnémSkånev zázemíMalmöa dále v nížinách ve středu země. V krátkém vegetačním období se pěstujecukrovka, na jihupšenice, dáleječmen,oves,bramborya dalšíkrmné plodiny. Na farmách o průměrné velikosti 35 ha totiž jasně dominuje chovskotuavepřů. Menší je rozsah chovuovcí. Významný je chovnorkůališekvčetněpolárních.Rybolovstačí pokrýt domácí spotřebu, ale větší hospodářský efekt nemá. Loví se zejménasledi,makrelyatresky. Vysoká mechanizace a produktivita výroby podíl zaměstnaných v zemědělství, lesnictví a rybolovu snížila.
Švédsko disponuje sítí kvalitních a dobře udržovaných silnic, která je hustá v jižní části země. Málo zalidněné oblasti ležící na severu jsou s jihem spojeny mezinárodní silnicíE4, vedoucí podél pobřeží Botnického zálivu, a vnitrozemskouE45.Dálnicese vyskytují pouze v jižní části země. Spojení po souši má Švédsko především s Norskem a na severu s Finskem. Od roku2000funguje silniční a železniční spojení s Dánskem přesÖresundský most a tunel. S dalšími zeměmi je možné spojení pomocítrajektůaleteckédopravy. Lodní doprava rovněž zajišťuje spojení s ostrovy (např.Gotland) a funguje i na mnoha jezerech.
Rychlostní limity na silnicích jsou 50 km/h v obci, 70 km/h mimo obec a 110 km/h na dálnici. Rychlost na hlavních silnicích je často místní úpravou zvýšena až na 110 km/h a na dálnicích na 130 km/h. Maximální povolená hladina alkoholu v krvi je 0,2 promile.
Veřejnou dopravu zajišťuježelezniceaautobusy. Ve Stockholmu je v provozumetro.
Letiště Stockholm-Arlandaje největším v zemi a třetím největším v severských zemích. Leží zhruba 42 kilometrů na sever odStockholmu. V roce 2018 zde bylo odbaveno 26,8 milionu pasažérů.Zhruba pětina z nich jsou domácí cestující. Letiště je hlavní základnou společnosti Scandinavian Airlines (SAS), společného národního dopravceDánska,Norskaa Švédska. V roce 2018 létala do 168 destinací. Jde o druhou největší leteckou společnost ve Skandinávii. Hlavní základnou je letiště Arlanda i pro nízkonákladovou společnostNorwegian Air Shuttle. Druhým nejvytíženějším letištěm ve Švédsku jeGöteborg Landvetter, s 6,8 milionu přepravených cestujících v roce 2018. Leží asi 20 km jihovýchodně od druhého největšího švédského městaGöteborg. Stockholm má ještě dvě menší letiště,Stockholm-BrommaaStockholm Skavsta. Regionální význam máLetiště Malmö, páté největší v zemi.Deset největších letišť v zemi vlastní státní firmaSwedavia.
Národním železničním dopravcem je společnostSJ, běžnýrozchod kolejíje 1435 mm.
Počet obyvatel: 10 343 403 (k březnu 2020), z toho většina obyvatel (cca 8 730 000) jsouŠvédovéa 562 000 cizinci. Podíl osob s imigrantským původem (osoby narozené v zahraničí a osoby narozené ve Švédsku s oběma rodiči narozenými v zahraničí) činí 20.1% (k 31. prosinci 2012), přičemž nejpočetnější skupiny tvoří Finové, lidé z bývalé Jugoslávie a Iráčané a žije zde také na 7000 Čechů.Velmi rychle stoupá počet muslimských imigrantů a ve Švédsku dnes žije okolo 500 000 muslimů.Tyto přistěhovalce do země přivedl štědrý švédský sociální systém a vcelku benevolentní přistěhovalecký režim švédských vlád.
Dále jsou v zemi menšinyDánův jižní části země,FinůaSámůna severu.
Největší hustota zalidnění je v oblastiÖresunduna jihu Švédska a v údolí jezera Mälaren ve středním Švédsku.
Plodnostv zemi kolísá okolo 1,9 dítěte na ženu v plodném věku, čímž je sice Švédsko na předních příčkách v přírůstku obyvatelstva v Evropě, ale v podprůměru na světě.
Nejrozšířenější křestní jméno při narození jeErikaWilliam.
Švédština je severogermánský jazyk, podobnýnorštiněadánštině, kterým hovoří většina obyvatel Švédska. Základem švédštiny je de facto dánština a všechny tři jazyky jsou si vzájemně bez potíží srozumitelné. Zajímavé je, že švédský parlament švédštinu nikdy neschválil jakoúřední jazykŠvédska.Označuje se pouze jako „hlavní jazyk“ (huvudspråk). Od roku1999je ovšem schváleno 5 jazyků menšin (finština,meänkieli–tornedalskáfinština,romština,laponštinaajidiš), které je možno používat v úředním styku ve vybraných regionech.
Ve městech žije 85 % obyvatel Švédska, přičemž podle švédských hledisek je městem uzavřené sídlo s více než 200 obyvateli. Největšími městy jsouStockholm,GöteborgaMalmö.
Pokřesťanštění Švédska, které probíhalo od poloviny9. století(Olof Skötkonung) do12. století, přispělo ke vzniku jednotného švédského státu. V roce 1527 přestoupilo Švédsko pod vládou Gustava I. Vasy kluteránství. Kluterské církvise v r.2016 hlásilo asi 61 % obyvatel, dalších 6,6% k jiným křesťanským církvím (včetně římskokatolíků), více než 30% je bez vyznání.Druhým nejrozšířenějším náboženstvím se stáváislám. Muslimského vyznání je přibližně 9 % obyvatel Švédska, čili 900 000 osob.
Imigrace byla jedním z hlavních zdrojů růstu populace a kulturních změn během nedávné historie Švédska. V posledních letech se země transformovala ze země emigrace, s koncem první světové války, na zemi přistěhovalectví od konce druhé světové války. Ekonomické, sociální a politické aspekty imigrace vyvolaly polemiku ohledně etnické příslušnosti, hospodářského přínosu, pracovních míst pro původní obyvatele, systému osídlení, dopad na vzestupnousociální mobilitu, trestnou činnost a volební právo.
V polovině osmdesátých let 20. století tu počty zahraničních pracovníků silně kolísaly v závislosti na nabídce. Imigrace pokračovala i po zákazu přistěhovávání zahraničních pracovníků v roce 1972. Zákaz platil jen pro pracovníky stěhující se z třetích zemí ležících mimo jednotný skandinávský trh pracovních sil, který tvořily státy Dánsko, Finsko, Island, Norsko a Švédsko. K zahraničním pracovním silám se ve Švédsku vždy přistupovalo jako k imigrantům. Jak vyplývá z imigračního zákona z roku 1975, Švédsko samo se považovalo za multikulturní přistěhovaleckou zemi. Jeho hlavní myšlenkou bylo zrovnoprávnění imigrantů ve státě blahobytu a sociálního zabezpečení a právo na jejich kulturní sebeurčení. Časový souběh rostoucí imigrace, hospodářské krize a nezaměstnanosti vedl i zde k vnitropolitickým konfliktům provázeným výtržnostmi proti imigrantům. Přestože hlasitěji zaznívaly požadavky na omezení imigrace, Švédsko se stalomultikulturnía přistěhovaleckou zemí.
V roce 1998 zde bylo 1 746 921 obyvatel cizího původu (narozených v cizině a děti přistěhovalců ze zahraničí), což bylo přibližně 20% švédské populace. Okolo 1 216 659 nebo 70% pocházelo ze Skandinávie a ze zbytku Evropy, 530 262 či 30% ze zbytku světa.Okolo 27% či 2 000 000 obyvatel Švédska mělo v roce 2011 plně nebo částečně původ v zahraničí.Z nich; 1 427 296 bylo narozeno v zahraničí. Dále 430 253 obyvatel se narodilo ve Švédsku rodičům narozeným v zahraničí a dalších 666 723 obyvatel mělo jednoho z rodičů narozeného v zahraničí (s druhým narozeným ve Švédsku). Celkový počet obyvatel v roce 2011 byl 9 482 855 a zhruba 15% obyvatel se narodilo v zahraničí, 4,5% obyvatelstva se narodilo ve Švédsku s oběma rodiči narozenými v zahraničí, a dalších 7% se narodilo ve Švédsku jednomu z rodičů narozenému v cizině. Přibližně 26,5% švédské populace je, alespoň částečně, cizího původu.
V roce 2016 bylo ve Švédsku 3 060 115 obyvatel cizího původu, kteří se narodili v cizině nebo ve Švédsku jednomu či dvěma rodičům narozeným v cizině.Nejčastějšími zeměmi původu imigrantů jsou Finsko, Sýrie, Irák, Polsko, Írán, Somálsko a Bosna.V roce 2015 přijalo Švédsko více než 163 000 žadatelů o azyl z Blízkého východu a Afriky.V listopadu 2015 obvinil švédský premiérStefan Löfvenz údajné sobeckosti země východní části EU, které zastávají odmítavý postoj k přijímání imigrantů.S rostoucím počtem imigrantů souvisí nárůstkriminalitya vznik ghett a „no-go zón“ jako jsou Rinkeby neboTenstave Stockholmu neboRosengårdv Malmö, které obývají převážně přistěhovalci.V únoru 2017 propukly nepokoje v Rinkeby. Švédsko čelilo nepokojům již v minulých letech.Dne 7. dubna 2017 spáchal přistěhovalec z Uzbekistánuteroristický útok ve Stockholmu.
Světové literatuře Švédové dodali klasika moderního dramatuAugusta Strindbergaa zřejmě nejslavnější autorku literatury pro dětiAstrid Lindgrenovous jejími dílyPipi Dlouhá punčochaaDěti z Bullerbynu. U počátků švédského písemnictví stálOlaus Magnus, též významný diplomat. Ve Švédsku je velmi ctěnHjalmar Söderberg. Básnířka s avantgardními inspiracemi,Edith Södergranová, zemřela na tuberkulózu v 31 letech a stala se tak pro Švédy symbolem poezie. Symbolem křehké intimní poezie s homosexuálními akcenty jeKarin Boyeová. Sociálně laděné prózy psalIvar Lo-Johansson, feministicky laděnéCarl Jonas Love Almqvist.
Dosti často švédští autoři získali Nobelovu cenu za literaturu:Tomas Tranströmer,Carl Gustaf Verner von Heidenstam,Erik Axel Karlfeldt,Eyvind Johnson,Harry Martinson,Pär Lagerkvist,Selma Lagerlöfová. Švédské občanství měla i německo-židovská laureátkaNelly Sachsová. Významnými současnými autory jsouPer Olov Enquist,Artur LundkvistaBo Carpelan.
Švédské písemnictví je velmi silné i v oblasti populární literatury, zvláště v posledních letech. Pojmy jako severská detektivní škola, scandinoir, nordic noir apod. vznikly díky dílu autorů jako jeStieg Larsson,Henning MankellčiCamilla Läckbergová.Jan Guillouzískal přízeň čtenářů pro svého špiona Carla Hamiltona.
Za klasika švédské hudby je považovánCarl Michael Bellman.Ze skladatelů vážné hudby se nejvíce prosadilFranz Berwald.Z interpretů operní pěvkyněMalena Ernmanová,Jenny LindováčiBirgit Nilssonová.Marie Taglioniovábyla klíčovou osobností dějinbaletu, v němž zavedla tanec na špičkách.
Ve 2. polovině 20. století se Švédové ukázali být mistry ve schopnosti natlačit se do oblasti, které tradičně dominovali Američané a Britové – dopopulární hudby. Byť přitom museli většinou obětovat rodnou mateřštinu. Revoluční průlom učinila v 70. letech skupinaABBA, tvořená čtveřicí umělců:Agnetha Fältskogová,Björn Ulvaeus,Benny AnderssonaAnni-Frid Lyngstadová.ABBA bývá označována za druhou nejprodávanější kapelu v historii pop music.Ovšem nezůstala osamocena, následovaly další úspěšné švédské kapely jakoRoxette,Ace of Base,Europe,RednexčiCardigans. Později učinila podobný průlom do globálního popu zpěvačkaLoreen, vítězka soutěžeEurovision Song Contestv roce 2012.
Za hudebním producentemMaxem Martinemstojí úspěchy s interprety jako jsouBackstreet Boys,Britney Spearsovánebo'N Sync.
Švédsko má silnou také metalovou scénu, zvláště vGöteborgu. Právě v Göteborbu vznikl v 90. letech žánrmelodic death metal. Mezi nejvýznamnější švédské metalové interprety patříBathory,In Flames,Amon Amarth,HammerFall,Yngwie Malmsteen,MeshuggahneboSabaton.
Ve Švédsku se každoročně koná jeden z největších rock/metalových festivalů – Sweden Rock Festival.
Celosvětového úspěchu ve druhé dekádě 21. století dosáhl takéTim Berglingznámý jakoAvicii, což byl významnýDJ, skladatel elektronické hudby a hudební producent, který spáchal sebevraždu ve 28 letech vOmánu, ale i přes jeho krátký život stihl zahrát přes 800 hudebních show a byl nazván Mozartem elektronické hudby. Mezi jeho nejznámější skladby patříThe Nights,Without You,Levels,Wake Me UpneboWaiting For Love.
Počátky švédského výtvarného umění lze vystopovat až k pravěkýmskalním rytinám v Tanum. V roce 1994 byly zapsány na seznamSvětového dědictví UNESCO.
Zvláštní postavení má ve Švédsku malířJohn Bauer, který na počátku 20. století ilustroval soubor národních pohádekMezi skřítky a trolly(Bland Tomtar och troll). S jeho zvláštními melancholickými kresbami se identifikovaly celé generace Švédů a staly se tak součástí národního vědomí.Nejvýznamnějšími švédskými portrétisty byliAlexander RoslinaAnders Zorn. Součástí hnutíArts and CraftsbylCarl Larsson, jeho dílo ovlivňuje švédskýdesignaž do současnosti.Karikaturami proroka Mohammeda proslulLars Vilks.K nejvýznamnějším švédským architektům patříErik Gunnar Asplund.
Největší švédskou galerií jeNárodní muzeumve Stockholmu, kde se nachází kolem 16 tisíc maleb a soch. Moderní umění je soustředěno především vMuzeu modernyna ostrověSkeppsholmenv centruStockholmu.
Do světa se již značně rozšířilo povědomí o specificky švédském estetickém (a životním stylu) zvanémlagom. Ten ovlivňuje zvláště průmyslový design, módu a architekturu. Lagom lze přeložit zhruba pojmem „tak akorát“. Je protějškem dánského styluhygge. Stojí na úspornosti, nezdobnosti, minimalismu.
V oblasti umění filmového mezi nejslavnější evropské režiséry patříIngmar Bergman.Alf Sjöbergzískal v roce 1951Zlatou palmuvCannes. V roce 2017 ho dokázal napodobitRuben Östlunda svůj úspěch zopakoval v roce 2022.Roy Anderssonzískal v roce 2014Zlatého lvanafestivalu v Benátkách.Jan TroellvyhrálZlatého medvědanaBerlinaleroku 1968.Bo Widerbergsi z Berlínského festivalu přivezl Stříbrného lva za nejlepší režii.Sven Nykvistmá dvaOscary za nejlepší kameru.
Za prezentací skupiny ABBA stál režisérLasse Hallström, který se později dočkal i dvou oscarových nominací (1985, 1999) a v roce 1987Zlatého glóbu pro nejlepší zahraniční film. CenuOscarzískal dokumentaristaMalik Bendjelloul.Ke známým tvůrcům patříLukas Moodysson. Důležitým tvůrcem éry němého filmu bylVictor Sjöström.
Bergmanovy filmy proslavily herceMaxe von SydowačiErlanda Josephsona. Známými se staly herečkyGreta Garbo,Ingrid Bergmanová,Ann-Margretči v posledních letech herecStellan Skarsgård. Naopak v evropském filmu, zejména veFellinihoSladkém životě, se prosadilaAnita Ekbergová.Dolph Lundgrenje typickou hvězdou akčních snímků.
V modelingu a mezinárodních soutěžích krásy se prosadilaVictoria Silvstedtová.
K nejvýznamnějším švédským architektonickým památkám patříDrottningholmský palácnacházející se na ostrově Lovön v jezeře Malar, na předměstíStockholmu. Od roku 1981 je soukromou rezidencíšvédské královské rodiny, v roce 1991 byl zapsán na seznamSvětového dědictví.Všechny další švédské architektonické památky na seznamu jsou buď architekturou lidovou (zdobené farmy v Hälsinglandu, kostelní městečkoGammelstad), nebo industriální (železárny Engelsberg,rádiová stanice Grimeton). Na seznamu jsou i některá celá města:hanzovníměstoVisbya přístavní městoKarlskrona.
Ovšem ve Švédsku jsou i jiné významné stavby vyhledávané turisty.BarokníDrottningholmský palácje oficiálním sídlem královské rodiny.U jezeraMälarenna jihu středního Švédska, v obciSträngnäs, asi 60 km západně od Stockholmu, se nacházírenesančnízámek Gripsholm, založenýGustavem I. Vasou. VKalmaruje opečováván místníKalmarský zámek, kde kdysi vzniklaKalmarská unie. Nejvýznamnější sakrální stavbou ve Švédsku jegotickákatedrála v Uppsale, do roku 1620 korunovační místo švédských králů (od té doby tuto funkci plnilakatedrála svatého Mikuláševe Stockholmu) a také místo posledního odpočinku Gustava I. Vasy. Nejvíce švédských panovníků je ale pohřbených v jiném chrámu, vRiddarholmskyrkanuve Stockholmu. Jedním z nejstarších velkých kostelů jekatedrála v Lundu.
Zhistoristníchstaveb 19. století patří k nejvýznamnějším novorománskáStockholmská radnicenebo budovaSeverského muzeana stockholmském ostrově Djurgården, kde se nachází i populární muzeum pod otevřeným nebemSkansen, jež dalo jméno všem podobným muzeím na světě, a řada dalších muzeí (např. námořníMuzeum Vasa). Švédsko přeje i modernistickým experimentům, k odvážným stavbám patří například průkopnická halaAvicii Arena(dříve Globen) ve Stockholmu otevřená roku 1989 nebo mrakodrapTurning Torsov Malmö.
Chloubou technického stavitelství jemost přes Öresundspojující od roku 2000dánskéhlavní městoKodaňse švédským přístavním městem Malmö neboÖlandsbron.
Tradiční gastronomické speciality jsou ryby a plody moře, ale třeba isobía hovězí maso. Mnoho tradičních jídel také souvisí se švédskými oslavami a svátky.
Mezi speciality patřírenstek(sobí steak s brusinkami a se smetanovými bramborami),köttbullar(masové kuličky s brusinkami a brambory nebo salátem z červené řepy s majonézou),makka(druh obloženého chleba),smöra bröd(chléb s máslem). Na severu Švédska je velmi oblíbena pochoutka z fermentovaných sleďůsurströmming(silně zapáchající, v sudech kvašení sledi). Podávají se buď s chlebem a máslem, nebo vařenými bramborami a cibulí.
U Švédů nejběžnější svačina, ale dokonce i oběd, smöra bröd je připravován s vařenými malými krevetami, vařeným vajíčkem a majonézou nebo s rostbífem a červenou řepou.Gravad lax(marinovaný losos, často podávaný s koprem, podává se často jako předkrm).Rökt lax(uzený losos),fisksoppa(rybí polévka s trochou majonézy, chlebem s máslem a salátem, existuje spousta různých druhů, ale nejběžnější je s rajčaty a lehce pikantním kořením, nebo se smetanou),smörgåsbord(doslova bufet, my ho označujeme jakošvédský stůl, tzv.brunch).
Vzhledem k vysoké imigraci do Švédska z různých zemí je zejména v jižním Švédsku a Stockholmu spousta etnických restaurací. Celkově jsou Švédové zvyklí jíst exotická jídla, ale takéitalská,řeckánebošpanělská.
Švédové se prosadili i v mnoha sportovních odvětvích. Šest zlatých olympijských medailí má kanoistaGert Fredriksson, čtyři lyžařiSixten Jernberg,Gunde SvanaThomas Wassberga jezdec na koniHenri Saint Cyr, tři zlaté mají krasobruslařGillis Grafström, střelciVilhelm Carlberg,Alfred SwahnaOscar Swahn, kanoistkaAgneta Anderssonová, rychlobruslařTomas Gustafson, lyžařMarcus Hellner, zápasníciIvar JohanssonaCarl Westergrena oštěpařEric Lemming.
Ve Švédsku je bezesporu nejvíce rozšířenýflorbalve kterémŠvédská mužská florbalová reprezentaceaŠvédská ženská florbalová reprezentacevládnou celému světu. Jejich bilance na všech 12 uskutečněnýchmistrovstvích světaje až k neuvěření. Mají dohromady 8 zlatých a 4 stříbrné medaile a to znamená, že se Švédsko na všech 12 šampionátech dostalo do finále, podobné výsledky mají i ženy. Mezi nejslavnější osobnostišvédského florbalupatří Kim Nilsson, Alexander Galante Carlström nebo Alexander Rudd.
Björn Borgpatří k nejlepším tenistům historie. Ač ukončil kariéru v pouhých 25 letech, vyhrál pětkrátWimbledona celkem 11grandlamovýchturnajů.TakéStefan EdbergaMats Wilandervzorně reprezentovali švédskou tenisovou školu, oba si taktéž připsali wimbledonské vítězství, Edberg dvakrát, Wilander jednou.Thomas JohanssonvyhrálAustralian Open.Ingemar Stenmarksebral mnoho úspěchů ve sjezdovém lyžování, jeho kolegyněAnja Pärsonováje desetinásobná mistryně světa.Kent Anderssonje dvojnásobnýmmistrem světa v závodech silničních motocyklů. CyklistaGösta PetterssonvyhrálGiro d'Italia. BoxerIngemar Johanssonbylprofesionálním mistrem světa v těžké váze.Annika Sörenstamovápatří k nejúspěšnějším golfistkám historie,Jan-Ove Waldnermá podobné postavení ve stolním tenisu.
Velmi populární je ve Švédsku hokej.Švédská hokejová reprezentace, často zvaná „tre kronor“, dvakrát vyhrálaolympijský turnaj(1994,2006) a jedenáctkrátmistrovství světa. K nejznámějším švédským hokejistům patříPeter Forsberg,Mats Sundin,Daniel Sedin,Niklas Bäckström,Nicklas Lidström,Daniel AlfredssonneboHenrik Zetterberg. Do výběru nejlepších hráčů 20. století zařadilaMezinárodní hokejová federaceBörje Salminga.Švédsko má též řadu vynikajících gólmanů, o tuto reputaci se zasloužila brankářská hokejová škola GDI. Mezi úspěšné švédské hokejové brankáře patříHenrik Lundqvist,Viktor Fasth,Jonas Gustavsson.
Švédská fotbalová reprezentacedosáhla největšího úspěchu namistrovství světa v roce 1958, kde vybojovala stříbrnou medaili. Krom toho na světovém šampionátu získala dva bronzy (1950,1994), třetí místo je též jejím nejlepším výsledkem namistrovství Evropy(1992).Zlatan Ibrahimovičje zřejmě nejslavnějším švédským fotbalistou.
Švédská házenkářská reprezentace mužůčtyřikrát vyhrálamistrovství světa(1954,1958,1990,1999) a čtyřikrátmistrovství Evropy(1994, 1998, 2000, 2002). Naolympiáděbrala čtyři stříbra.Magnus Wislanderbyl v roce 2000 vyhlášen nejlepším házenkářem 20. století.Mia Hermanssonová-Högdahlovábyla vyhlášena nejlepší házenkářkou světa pro rok 1994.
Švédsko je jedna z nejúspěšnějších zemí ve hřeCounter-Strike: Global Offensive
Švédsko je tradiční baštou přírodních, exaktních a technických věd. Svědčí o tom jména badatelů, jakými byl fyzikAlfred Nobel, zakladatel moderní biologieCarl Linné, zakladatel moderní chemieJöns Jacob Berzelius, tvůrceCelsiovy stupniceAnders Celsius, zakladateléspektroskopieJohannes RydbergaAnders Jonas Ångström, objevitelkyslíku,dusíkuawolframuCarl Wilhelm Scheeleči objevitellithiaJohann Arfvedson. Výzkum radiace vedlRolf Sievert, proto je po něm pojmenována její jednotka vsoustavě SI.Axel Fredrik Cronstedtobjevilnikl,Johan Gottlieb Gahnmangan,Per Teodor Cleveholmiumathulium,Carl Gustaf Mosanderlanthan,erbiumaterbium. Teorii funkcí významně rozvinul matematikGösta Mittag-Leffler. Zakladatelem moderní teorieintegrálních rovnicbylErik Ivar Fredholm,fraktálůmse věnoval matematikHelge von Koch, autor známéKochovy vločky,harmonické analýzeLennart Carleson, teorii lineárních parciálních diferenciálních rovnicLars Hörmander. HmotnostMerkuruaVenušeodhadl astronomJohan Oskar Backlund, rotaci galaxií zkoumalBertil Lindblad. Do dějin zoologie se zapsalCarl Jakob Sundevall, do těch botanickýchAdam Afzelius,Carl Peter ThunbergčiCarl Adolf Agardh. StudiumlišejníkůzakládalErik Acharius. Průkopníkem chemie bylTorbern Bergman. Všestranným renesančním učencem a otcem švédské vzdělanosti bylOlaus Rudbeck.Odstředivkuaparní turbínuvynalezlGustaf de Laval, na vývojifaxuse podílelHarry Nyquist,Gideon Sundbackvynalezlzdrhovadlo.
Nobelovu ceny za fyzikuzískaliGustaf Dalén,Hannes Alfvén,Manne SiegbahnaKai Siegbahn, zachemiiproSvante Arrhenius,Hans von Euler-Chelpin,Theodor Svedberg,Arne TiseliusaTomas Lindahl, zafyziologiiproUlf von Euler,Sune Bergström,Torsten Wiesel,Bengt I. Samuelsson,Ragnar Granit,Allvar Gullstrand,Hugo TheorellaArvid Carlsson. Široce diskutovaná je též Kaluza-Kleinova jednotná teorie pole, jejímž spoluautorem je ŠvédOskar Klein. Švédské občanství měla i rakouská fyzičkaLise Meitnerová, která významně přispěla k výzkumu štěpení atomových jader.
Prvním a dosud jediným švédským kosmonautem se stalChrister Fuglesang. DobrodruhSalomon August Andréezahynul při pokusu dosáhnoutseverního póluv balónu.
V oblastihumanitníchasociálních vědbyl vlivný Švéd filozof a teologEmanuel Swedenborg.Ve 20. století se důležitým představitelemanalytické filozofiestalGeorg Henrik von Wright. PolitologRudolf Kjellénzavedl pojemgeopolitika, politický filozofErik Gustaf Geijerproslul jako zastánceliberalismu.Bertil OhlinaGunnar MyrdalzískaliNobelovu pamětní cenu za ekonomii, Myrdalova manželka, socioložka a političkaAlva Myrdalová, získalaNobelovu cenu za mírza svůj boj za odzbrojení. Celosvětové známosti dosáhly knihy psychiatraAxela Muntheho. V posledních letech na sebe upozornil svými názory naumělou inteligenciatranshumanismusfilozofNick Bostrom.
Švédsko má jednotnývzdělávací systém, který koordinujeuniverzitnía odborné studium s programy škol druhého stupně. Existuje povinná školní docházka od 7 do 16 let. Od 3. třídy se vyučujeangličtinaa později se přidáváněmčinanebofrancouzština. Již v 7. třídě si žáci mohou částečně volit skladbu předmětů.
Ve Švédsku působí třináct univerzit, z nichž nejstarší je vUppsale(založena roku1477). VŠanghajském žebříčku, který tradičně hierarchizuje nejlepší vysoké školy na světě, má Švédsko (k roku 2021) dvě univerzity v první stovce. Nejvyšší prestiž máInstitut Karolinska, který je žebříčkem vyhodnocen jako 42. nejlepší univerzita na světě. Institut se ovšem specializuje výhradně nalékařství, a je tak nejkvalitnější lékařskou školou v Evropě. Druhou nejkvalitnější školou ve Švédsku má býtStockholmská univerzita(74. na světě).Velmi rozšířené a kvalitní je vzdělání dospělých v rámci denních, večerních, dálkových i domácích kursů a na lidových univerzitách.
Ve Stockholmu jsou v prosinci každoročně uděloványNobelovy ceny.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuSchwedenna německé Wikipedii.