Areál (biologie)

Areál(z latiny) je území, oblast rozšíření, část zemského povrchu, ve kterém se vyskytuje určitýtaxon(druh,rodapod.) Areál se člení nasubareály, dílčí jednotky se pak nazývajíarely.
Areály jsou různě velké. Některé organismy jsoukosmopolitní, tedy vyskytují se (přirozeně nebo s pomocí člověka) po celémsvětě.Organismusscirkumpolárnímareálem se vyskytuje vmírnémažboreálnímpásu okolo celéZemě. Pokud je areál velmi malý, označujeme takový organismus jakoendemiturčitého území.
Areály se mohou dělit i podle typutaxonu. Nejčastěji se určují areálydruhů,rodůačeledí. Často se popisují i areály nižších taxonomických jednotek (podrodůapod.) nebo areály vyšších taxonomických jednotek (řádčiříše).
Areály se rozdělují podle velikosti na:
Podle hustoty rozšíření se areály dělí na:
Podle souvislosti se areály dělí nakontinuální(souvislé),disjunktivní(nesouvislé) apolydisjunktivní. Souvislý areál znamená, že daný taxon (druh, rod, čeleď…) se vyskytuje na určitém území ohraničeném hranicí areálu. Toto území je souvislé.
Většina areálů je disjunktivních. Ty mohou být makrodisjunktivní či mikrodisjunktivní. Malé ostrůvky areálu, resp. arely se nazývajíexklávy. Mezi disjunktivnimi areály tak vznikají disjunkce, tedy území bez rozšíření daného taxonu. Disjunktivní areál je rozdělenýdisjunkcí, tzn. přerušením, kde se daný taxon nevyskytuje. Příkladem disjunktivního areálu je areálmodřínu opadavého(Larix decidua), který se vyskytuje převážně vAlpách, ale částečně i v jiných horách.
Typy disjunkcí: • arktoalpínská, • evropsko-altajská, • evropsko-východoasijská, • středoevropsko-kavkazská, • mediteránní, • pontická, • severoatlantská, • holoarktická, • severopacifická, • pantropická, • paleotropická, • jihoatlantská, • holantarktická, • bipolární.
Hranice areálu je nejčastěji dánaklimatem. To ale neznamená, že by nebyl ovlivněn dalšímibiotickýmiiabiotickými, případněantropickýmifaktory. V případě, že se uvnitř areálu nachází ostrov, kde daný taxon není rozšířen, nazývá se takové územíareálová exkláva.
Z hlediska vývoje a změny hranice areálu dochází k takzvané oscilaci, což je krátkodobá změna hranice areálu. Dlouhodobá změna hranice areálu je označována jako expanze (rozšíření) a regrese (zmenšení).
Stabilita areálu je dána výše zmíněnými ekologickými faktory. Taxon, který dosáhne hranice podmínek své existence, vytvoří „stabilní areál“. V současnosti dochází hlavně vlivem člověka (faktory antropické) ke zmenšování areálů. Druhy, které ustupují před vlivy člověka, se nazývajíantropofobní, druhy, které se šíří činností člověka, se nazývajíantropofilní.
Rozlišují se tři druhy center areálu:geometrické,frekvenčníagenetické.
Podle počtu center rozlišujeme areálymonocentrické(1 centrum),bicentrické(2 centra),tricentrické(3 centra) ažpolycentrické(n center).
Je to vlastně zbytek určitého, původně výrazně většího areálu. Rozsah původního areálu se zjišťuje zpaleobotanickýchnálezů. Reliktním areálem je např. areál rodujinan(Ginkgo), rozkládající se v provinciiAn-chuev Číně, který se ještě na počátkučtvrtohorrozkládal cirkumpolárně na severní polokouli. Reliktní areál neznamená totéž, corelikt.
Nepůvodní areál je areál vzniklý činností člověka.Taxonysouvisející se vznikem areálu působením člověka se nazývajíantropofyty. Podle typu antropogenní příčiny rozlišujemearcheofyty,neofytyaapofyty. Existují i druhy, u kterých již původní areál není znám (heřmánek cizí,šťavel žlutý).
Archeofyt jenepůvodní druhrostliny, který se do míst nynějšího výskytu dostal úmyslně nebo neúmyslně v období od počátkuneolitu(od doby začínajícího zemědělství) do konce středověku (zhruba do doby objevení Ameriky roku 1492), např.kopřiva žahavka(Urtica urens),mák vlčí(Papaver rhoeas) čikoukol polní(Agrostemma githago).
Neofyt je nepůvodní druh rostliny, který se do míst nynějšího výskytu dostal úmyslně nebo neúmyslně v období od začátku novověku (objevení Ameriky r. 1492) do současnosti. Jako napříkladpuškvorec obecný(Acorus calamus), který byl zavlečen v 16. století na dnešní území ČR zIndie, nebopěťour maloúborný(Galinsoga parviflora), k jehož zavlečení došlo v 19. století zAmeriky.
Apofyty jsou druhy z místníkvěteny,migrujícía šířící se na antropogenně vytvořenébiotopy, tedy na místa vytvořená lidskou činností. Příkladem mohou býtkopřiva dvoudomá(Urtica dioica),kuklík městský(Geum urbanum) čibršlice kozí noha(Aegopodium podagraria).
Vchorologicképraxi se areály zobrazují pomocí geografických map. Konkrétní zobrazení může být: