Štětín

Štětín(polskySzczecin, výslovnost[ˈʃtʃɛtɕin]IPA,německyStettin) je město (a přístav) položené naOdřev severozápadnímPolsku, hlavní městoZápadopomořanského vojvodstvía historická metropolePomořanska. Město bylo založeno slovanskými osadníky nejspíše již v 7. století, avšak městská práva získalo v roce1243. Do počátku 16. století ve Štětíně dominovala polština, ale ještě v tomtéž století docházelo k rapidní germanizaci tamního obyvatelstva. Žije zdepřibližně 396 tisícobyvatel. Rozloha města je 301 km². Je zdemezinárodní letiště.
Město o rozloze 300,55 km² se od roku 1990 člení na 4 městské čtvrti (dzielnice):Północ,Prawobrzeże,ŚródmieścieaZachód. Každá čtvrt se člení na menší části, sídliště (osiedla). Mezi největší městské sídliště Štětína patří (dle počtu obyvatel)Pogodno,Gumieńce,Niebuszewo-BolinkoaPomorzany. Naopak nejmenší městské sídliště jsouMiędzyodrze-Wyspa Pucka,Głębokie-Pilchowo,Żydowce-KluczaGolęcino-Gocław. Dle katastrální výměry jsou největšími městskými sídlištiDąbie,Międzyodrze-Wyspa Pucka,Płonia-Śmierdnica-JezierzyceaWielgowo-Sławociesze-Zdunowo, nejmenšími pakŚródmieście-ZachódaCentrum.
Vlastní název Štětína je slovanského původu. Středověké písemné historické prameny jsou poměrně vzácné a je obtížné vyvozovat konkrétní závěry. Dříve se název města odvozoval ze slova štětina. Novější studie jej odvozují od slova „szczyt”,které znamenalo ve staré polštiněštíts příponou „-in” (Szczycin).Podle středověkých kronik bylo město vystavěno na třech kopcích. Z těchto vrchů vzniklo pojmenování Szczytno. Marian Gumowski z nápisů na středověkých městských pečetích četl původní název města"Szczycin".Podle jiné teze název pochází ze staroněmeckého slova „stette“, což znamená „pevnost“. V historii Štětín několikrát změnil název. Nejstarší název Stetin pochází z roku 1133, v roce 1188 Stetyn, v 1251 Stitin nebo také Stitinum, Stitin, Stetina a Stittin.Dříve se názvem „Stary Szczecin“ (Alten Stettin) odlišovalo staré město od Nového Štětína (polsky Nowy Szczecin), tedy Szczecinka (1. pád Szczecinek). Polským předválečným exonymem byl"Szczecin"(1890, 1938), oficiálně přijatý v roce 1946 po polské anexi východních území Německa.
Nejstarší sídlo zde měl v 6. až 5. století př. n. l. lidlužické kultury. Středověké slovanské osídlení na Zámecké hoře se datuje do 7. století. V roce 967 knížeMěšek I.z rodu Piastovců toto sídlo připojil k Polsku. Roku 1007 se štětínští vzbouřili proti vláděBoleslava Chrabrého. Na přelomu 15. a 16. století byl Štětím hlavním městem západního Pomořanska. V roce 1630 jej obsadili Švédové. Švédsku Štětím případl v roce 1648 na základě vestfálského míru. V době Velké severní války (1700-1721) jej obsadilo Braniborsko a od roku 1720 připadl definitivě Prusku. Během 2. světové války byl téměř úplně zničený. Od roku 1945 je součástí Polska.
V letech 1919–1957 byla část Štětínského přístavu pronajata Československu, což byl důsledek postaveníČeskoslovenskana straně vítězů1. světové války. Z právního hlediska bylo Československo s Německem ve válečném stavu od 28. října1918(vznikČeskoslovenska) až doněmecké kapitulace11. listopadu 1918. V této době došlo i k bojům německé armády s československými legiemi na západní frontě ve Francii uTerronu a Vouziers.
Německo v rámci mírové smlouvy zVersailles(podepsána dne 28. června 1919), kromě toho, že uznalo Československo v jeho historických hranicích, tj. včetně německých separatistických pohraničních útvarůDeutschböhmen,Böhmenwaldgau,SudetenlandaDeutschsüdmährena vnitřních německojazyčných enkláv Iglau (Jihlava), Brünn (Brno) a Olmütz (Olomouc), odstoupilo Československu dne 10. ledna 1920 ze svého územíslezskéHlučínskoa roku 1919 pronajalo část svých přístavů Štětín aHamburk(Moldauhafen) na 99 let Československu. V rámci téže smlouvy byly v Německu internacionalizovány vodní toky vedoucí k těmto přístavům. Německo nesmělo zasahovat do provozu plavidel a mohlo zasáhnout pouze v případě ohrožení jeho práv.
Své části přístavu v Štětíně se Československo vzdalo v roce 1956 ve prospěch Polska. Polsko naproti tomu roku 1957 odstoupilo Československu území v Krkonoších (obecMýtiny), u Karviné (dnes jsou obě území součástí České republiky) a v Pieninách (dnes součást Slovenska), vše o celkové rozloze 3,7 km².
První vysoké školy ve Štětíně byly založeny v 20. století.
V reakci naruskou invazi na Ukrajinu, vypověděl Štětín v únoru 2022 partnerskou smlouvu s ruskýmMurmanskem, kterou měl od roku 1993.