Ostrožská Lhota

Ostrožská Lhotaje obec vokrese Uherské HradištěveZlínském kraji. Žije v nípřibližně 1 500obyvatel a je tak největší obcí s názvemLhotavČeské republice.
NázevLhotaje častý u vesnic, které vznikaly v období vrcholnéstředověké kolonizaceve13.a14. století, a odkazuje na kolonizační původ obce.Přídavné jménoOstrožskáodkazuje na nedaleké městoUherský Ostroh, které bylo sídelním místem panství, k němuž obec náležela. Starší doložená jména pro Ostrožskou Lhotu jsouVelká Lhota,Kamenná Lhota,Ostrovská LhotačiOstrá Lhota.
Ottův slovník naučnýpovažoval v roce 1900 názevOstrá Lhotaza chybný a preferoval tehdy pojmenováníOstrožná Lhota. JménoOstrovská Lhotaslovník uváděl jako variantní u osadyMrkvová Lhotavokrese BenešovvČechách, motivovaný názvem nedaleké vsiOstrov.
Obec se nachází na území někdejšíLucké provincie, které bylo trvale osídlováno teprve od počátku13. století. Ve14. stoletív jejím katastru existovala osadaSmíchov, která dle tradice nejpozději zatřicetileté válkyzanikla a někteří její obyvatelé se přesunuli do Ostrožské Lhoty. V katastru obce se taky nacházela dnes již zaniklá osadaSezemín(na dnešní cestě keSvatému Antonínku).
První písemná zmínkao Ostrožské Lhotě pochází z roku1371, z doby císařeKarla IV., kdymoravský markraběJan Jindřichodkázal panstvíostrožskésvému synuSoběslavovi.Obec je tehdylatinskynazývánaMajori Lhota(českyVelkáLhota).
V červnu 1415 bylo do moravských zemských desk zapsáno věno Anny z Rýzenberka – manželky ostrožského pánaHaška z Valdštejna. Jeho součástí bylo mj. též"věno na celé vsi Lhotě a dvoru o dvou poplužích a tamním mýtě, dvou mlýnech, poplatných lidech a dalším všem příslušenství".Po zajetí uVyšehraduv listopadu 1420 přešel Hašek z Valdštejna dočasně na stranuhusitů. Ve 20. letech 15. stol. se tak jeho sídlo – hrad a městoUherský Ostroh– stalo významnou husitskou pevností úspěšně odolávající opakovaným útokům vojskZikmunda Lucemburskéhoa jeho zetěAlbrechta Rakouského.Roku1511koupil ostrožské panstvíJan z Kunovica jeho rod jej pak držel až dotřicetileté války. V květnu1605vyplenily obec oddílyBočkajovců.
Pobitvě na Bílé hořeuprchl poslední majitel panstvíJan Bernard z KunovicdoSedmihradskaa jeho majetek koupil roku1625Gundakar z Lichtenštejna, v majetkujehož rodupak obec již zůstala až do roku1918. V rámci pobělohorskérekatolizacezde bylMartinidovoumisií pravděpodobně v roce1655zbudován první kostel. Na přelomu17.a18. století(v letech1663,1674,1699,1705) trpěla obec ozbrojenými vpádyKuruců,TurkůaTatarůzUhera byla mnohokrát vypálena.
Dosažení samostatnécírkevní správybylo v Ostrožské Lhotě započato zřízenímlokálie21. listopadu1765za přispění lhotského rodáka Jana Maluše,knězev sousedníBlatnici pod Sv. Antonínkem, kam do té doby Ostrožská Lhota náležela. V roce1784pak byla zřízenakuraciea v roce1867nakonecfarnost.Farnost Ostrožská Lhotadnes náleží kděkanátu Uherské Hradištěaarcidiecézi olomoucké.
Vlastníobecní znakavlajkuzískala Ostrožská Lhota ke dni 29. března 1995.Tyto obecní symboly určuje a podmínky pro jejich užívání stanovuje vyhláška obecního zastupitelstva č. 5/95 „o používání obecních symbolů“.
Znak obce vychází zpečetiz 1. poloviny 18. století a zobrazuje objekt, který se v obci nevyskytuje a ani zde není nijak historicky doložen, usuzuje se však, že v ní asi někdy stával:"Na červeném štítě s modrým lemem [se nachází] stříbrný kostel se dvěma vížkami, [jejichž] střechy [jsou] modré."
Vlajka je tzv. heraldická – barevně se odvíjí dleheraldickýchpravidel z obecního znaku:"Bílý list se žlutým žerďovým klínem ohraničeným červenouvnitřní a modrou vnějšíkrokví, vycházející z horního a dolního rohu s vrcholem na středu vlajícího okraje. Poměr barev na žerďovém okraji je 1:1:4:1:1. Poměr šířky k délce listu je 2:3."
Ostrožská Lhota se rozkládá v údolí při dolním toku říčkyOkluky, pod vrcholemAntonínského kopces poutním místemSvatý Antonínek. Leží 10 km jižně odUherského Hradiště, na jižním okrajiokresu Uherské Hradiště(aZlínského kraje) při hranicích sokresem Hodonín(akrajem Jihomoravským).
Svýmkatastremo výměře 6,35km²sousedí s katastry obcíOstrožská Nová Ves(na severu),Hluk(na východě),Blatnice pod Svatým Antonínkem(okres Hodonín; na jihu) aOstrožské PředměstíaKvačice(dnes součásti městaUherský Ostroh; na západě).
Názvytratív okolí obce:Padělky, Padělkyveselské, Luby, Přední hony, Mezižlebí, Prostřední, Daleké, Těšovy, Koruny, Staré hory, Brodské, Záhumení, Zeliště, Zelnice, Chylecká, Chmelinec, Podstolní, Kráčiny, Lysiny, Hradišťka, Lúčky, Záhoří, Súchovy, Záčepůvčíaj.Některé z nich jsouviničními tratěmi, proto je Ostrožská Lhota dlevinařského zákonavinařskou obcí(Slovácká vinařská podoblast).
K roku1516je u vsi uváděn fojt Václav Vachalec a zdaněno v obci toho roku bylo 28 usedlých.
V roce1592dali majiteléostrožskéhopanství,páni z Kunovic, zpracovat první soupis poddaných a jejich majetku –Registra správní panství ostrovského léta 1592. V Ostrožské Lhotě bylo tehdy 72 osedlých. Ze jmen tam uvedených se až do20. stoletív obci zachovaly tyto rody: Blahuš, Vaněk, Vlk, Pavelka, Štajnoch, Bachan, Hanáček, Válek, Hanák a Malušek.
V nejstarším zachovalém moravskémkatastru, tzv.lánové vizitaci, která na ostrožském panství proběhla 31. července1671, se v Ostrožské Lhotě uvádí 29půlláníků, 10čtvrtláníků, 15zahradníkůa 10domkářů. K tomu byly od první nedochované lánové vizitace z roku1657nově osídlené další dva půllány a jeden domek. Pustých bylo deset domků a jedenmlýn. Mimo to jsou uvedenyvinicena hoře Hradišťské a hoře Lysiny.
V roce1843žilo v obci 896 obyvatel. Zaprusko-rakouské válkyv roce1866jí spolu s ustupujícímirakouskýmivojsky prošlaepidemiecholery, ve které 31 osob zahynulo.
Památník padlých vprvní světové válcenacházející se před kostelem uvádí jména 38 padlých a nezvěstnýchvojínůz obce.
Počet obyvatel Ostrožské Lhoty postupně z 921 lidí při sčítání v roce1869vzrůstal (s výjimkou poklesu20. let 20. století) až na 1763 obyvatel zaznamenaných v obci roku1970. Od té doby počet obyvatel obce klesá, a to navzdory rozrůstající se zástavbě.Sčítání lidu, domů a bytů 2021zachytilo v Ostrožské Lhotě jen 1359 obyvatel, což je na úrovni sčítání z roku 1930, přičemž počet obyvatel Česka od té doby naopak mírně vzrostl.
Z nedávných událostí v Ostrožské Lhotě je významná např. rekonstrukcezákladní školyspojená se zřízením kulturního zázemí pro školu a veřejnost Otevřená škola v jejích prostorách, dále vybudováníprůmyslové zónypři silnici zUherského OstrohudoHluku, celková rekonstrukceobecního domuči zbudovánípastoračníhocentraP. Antonína Šuránkavedle budovyfary, ale také vysazování ohroženéhodubu pýřitéhov lokalitě Chmelince, výstavba vlastníčistírny odpadních vodpři potoceOklukyza obcí, či zřízenícyklotrasyprocházející obcí ve spolupráci se sousedními obcemi zMikroregionu Ostrožsko.V červnu 2006 byla otevřena výstava tradičníhovesnickéhobydlení vpamátkovém domkuč. 143 (postaveném v letech1832–1833a původně patřícím rodině Bočků).V roce 2001 proběhly oslavy 630. výročí první písemné zmínky o obci. V roce 2011 byla při příležitosti 640. výročí první písemné zmínky vydána dosud největší kniha o obcia dům č. p. 220 byl otevřen jakovíceúčelový důms expozicíarcheologickýchnálezů z okolí obce.
Dne15. července2007byla vprůmyslové zóněnad obcí na katastru Ostrožské Lhoty dokončena instalacefotovoltaické elektrárny, která byla v době zahájení provozu svým výkonem 702 kWp největší elektrárnou svého druhu vestřední Evropě. Náklady na její vybudování dosáhly téměř 100 milionůKč.
Vprvní desetiletí 21. stoletíse obec opakovaně objevila v médiích v souvislosti s nelegální výroboupervitinu.
Od 30. června do 3. července2016se v Ostrožské Lhotě konal 36. ročníkSjezdu Lhot a Lehot, tedy obcí obsahujících v názvu termínLhotači obdobný.
V roce 2023 se Ostrožská Lhota stala vítězem celostátní soutěžeVesnice roku.V roce 2024 obec v této souvislosti navštívilPetr Pavel, jako vůbec prvníprezident.
Dominantou obce je farníkostel sv. Jakuba Staršíhovneorománském stylupocházející z roku1908. Stojí na místě zbořeného kostela z roku1832, jehož věž pocházela z předchozího kostela, který se v roce1830zhroutil. O stavbu současného kostela se zasloužili především tehdejšífarářAntonín Man, nadučitel Antonín Jadrníček aposlanecAntonín Cyril Stojan.Stavitelem kostela byl olomoucký architektVáclav Wittner. Spolu s kostelem byl jižně od něj vystavěn i nový oddělený hřbitov a přestalo se tak pochovávat okolo kostela.
Sochasv. Jana Křtitelez roku1747na křižovatce ulic Dědina, Kostelní a Podsedka je nejstarší dochovanou sochou v Ostrožské Lhotě a v roce 1963 byla vyhlášenakulturní památkou.Latinskýnápis schronogramemna soklu zní:„DIVIna proVentVs gratIa sVper CVnCtos natos sVreXIt MaIor Ioannes baptIsta“(česky:Boží milostí nade všemi narozenými povstal největší Jan Křtitel).
Na kopci nad obcí směrem kBlatnicise nacházířímskokatolicképoutní místoSvatý Antonínekskaplísv. Antonína Paduánskéhoz roku1670(znovu vystavěna1819).