Mongolská menšina v Česku

Mongolskámenšina v Českuje jednou znárodnostních menšinna územíČeské republiky. K lednu 2022 se v České republice nacházelo celkem 11 000 dlouhodobě pobývajících mongolských občanů (0,1 % populace). Mongolskádiasporav Česku je pátá nejpočetnější na světě (poČíně,Rusku,Jižní KorejiaSpojených státech).
Mongolská menšina patří mezi zhruba 20 nejpočetnějších národnostích menšin v České republice. Mongolské občanství je však 9. nejpočetnější zahraniční občanství v Česku (2020). Mongolové jsou obvyklebuddhisténeboateisté. Do jisté míry si uchovávají imongolský šamanismus.
Čeští Mongolové nemají zastoupení vRadě vlády pro národnostní menšiny, a to přestože jich je podle odhadů více než Bělorusů, Chorvatů, Rusínů, Řeků nebo Srbů, kteří zastoupení mají. Ve srovnání svietnamskou menšinou v Českuje zhruba šestkrát menší.
Města s vyšším počtem Mongolů jsouPardubiceneboBlansko, kde v roce 2008 údajně žilo víc Mongolů než v celé republice.
Československo-mongolské vztahy formálně vznikly běhemstudené války25. dubna 1950. Od šedesátých let 20. století probíhala meziČSSRaMongolskou lidovou republikouspolupráce zejména v oblasti rozvoje hospodářství, jejíž součástí byla výměna pracovních sil.Mongolové byli nejčastěji nasazováni do kožedělného průmyslu, ale i dostrojírenstvíastavebnictví; rovněž se v Československu usazovali mongolští vysokoškolští studenti, kteří snadno dostávali stipendium a vízum.Československo bylo až do druhé poloviny 80. let poSSSRdruhým nejvýznamnějším mongolským obchodním partnerem.V Československu studovalo na 30 000 Mongolů.
Do roku 2005 probíhala imigrace do Česka pozvolna;asijská finanční krizev roce 1997 aruská finanční krizev roce 1998, kterými bylo Mongolsko mírně zasaženo, zvýšenou imigraci do ČR nezpůsobily. Změna nastala v období 2006–2008, kdy se počet mongolských přistěhovalců více než zdvojnásobil; hlavním motivem imigrace bylo nalezení práce. Tento stav se změnil s příchodemekonomické krize po roce 2007, kvůli které došlo k pozastavení udělování víz, neochotě prodlužovat pracovní povolení a zpřísnění podmínek agenturního zaměstnávání cizinců, v důsledku čehož na přelomu let 2008 a 2009 počet Mongolů strmě klesl.
Od roku 2014 vzniká díky lepším ekonomickým podmínkám nová migrace, u které se předpokládá,že povede k většímu početnímu nárůstu mongolské menšiny.
Mongoly najímají zejména textilní či kožedělné firmy.Před krizí v roce 2009 se uvažovalo o jejich zapojení do zemědělstvíči stavebního průmyslu.Mongolové často pracují v oborech za podprůměrný plat, kde je od nich žádaná jistá manuální zručnost.Firmy hledají Mongoly většinou přes jejich krajany, kteří u nás žijí a umějí česky.
Mongolové jeví zájem o studium kožedělné technologie např. naUniverzitě Tomáše Bati ve Zlíně.
Kromě kožedělného průmyslu se Mongolové zasloužili také např. ve společnosti Soare, kde na začátku devadesátých let pracovala na dětskou limonáduRychlé špuntynemalá skupina mongolských studentů z Liberce.
V roce 2000 pomohl mongolský student s organizací sbírkové akce s názvem Zmrzlá jurta, kterou připravilaSpolečnost přátel MongolskaaSdružení Nomád.Smyslem sbírkové akce byla finanční pomoc mongolským rodinám, které přišly kvůli kruté zimě o stáda dobytka, tedy o obživu.
Počátkem roku 2008 vyšlo od komunistické poslankyněZuzky Rujbrové-Bebarovénajevo, že udělování víz do Česka provází na české ambasádě veVietnamu,MongolskuaUkrajiněkorupce.Kvůli získání českého víza Mongolové neváhali zaplatit i desetitisícové úplatky.Mongolové o tom ze strachu o povolení podleJiřího Šímynemluvili.Ministerstvo zahraniční ale obvinění z úplatkářství popřelo a odmítlo také jakoukoliv souvislost mezi těmito problémy a následnými změnami na velvyslaneckých pozicích ve Vietnamu, Ukrajině a v Mongolsku.
V září 2008 měl vzniknout registr, vedený Hospodářskou komorou ČR, jako paralelní systém kzeleným kartám, sloužící jako databáze zaměstnanců z Vietnamu, Číny, Korey, Thajska a Mongolska.Cílem bylo usnadnit podnikům hledání zaměstnanců.Zelené karty, které se zavedly počátkem roku 2009, mohli získat občané 12 zemí, Mongolové ne.
Na začátku roku 2009 tlumočníci podváděli mongolské občany, kteří chtěli využít vládní program, který sliboval letenku do vlasti a 500 eur na ruku,což byl poměrně štědrý příspěvek, protože jen za zprostředkování dokladů potřebných k vycestování Mongolové dle svého slyšení běžně platí minimálně 700eur(nebo i 1 400dolarů).Tlumočníci jim tvrdili, že vládní pomoc skončila, ale že jí lze získat za úplatek 200 eur.Podmínkou byl legální pobyt.Cílem programu návratu, který schválila vláda v únoru, bylo, aby zahraniční zaměstnanci, kteří se kvůlikriziocitly v existenčních problémech, nezačali páchat trestnou činnost nebo jinak porušovat zákon.V dubnu Česko přestalo Mongolům vydávat pracovní víza za účelem ochrany pracovního trhu v době krize.Projektu dobrovolných návratů se k 1. 4. 2009 zapojilo 1 093 cizinců, z toho 770 Mongolů.Vláda šla kvůli krizi tak daleko, že v květnu 2009 dovolila od 15. září do 15. prosince nelegálním cizincům vycestovat bez většího trestu zpátky do rodné země, což ocenilJiří Šíma, předseda Společnosti přátel Mongolska.Legálně pobývajících cizinců odešlo do půlky září 1 871 cizinců, z toho 1220 Mongolů.V prosinci 2009 využilo projekt takzvaných dobrovolných návratů už 2 089 lidí, z toho 1 342 Mongolů.
V roce 2010 Česko pokračovalo ve zcela výjimečném udělování pracovního povolení pro mongolské žadatele, aby se uvolnila pracovní místa českým občanům.
Vláda Petra Nečaseschválila novelu zákona o pobytu cizinců, podle níž by zaměstnavatel nesl náklady vyhoštění v Česku neoprávněně pobývajícího cizince.Mongolsko je jednou z hlavních zemí v Česku, odkud probíhá nelegální imigrace.Novela byla schválena v listopadu 2010.
Toto je celkový počet nositelů mongolského občanství v ČR.
V letech 2007 a 2008 bylo mongolské občanství 8. nejpočetnější cizí občanství v ČR.
Tabulka: hodnoty žebříčku neuvádíbez státního občanství+ostatní+nezjištěno, vychází z celkového počtu držitelů
Podporu rozvoje vztahů mezi mongolskou minoritou a českou majoritou zajišťuje například občanské sdruženíSpolečnost přátel Mongolska. S integrací pomáhá i sdruženíSlovo 21např. v rámci projektu Rodina od vedle.Přiblížit mongolskou kulturu pomáhá i multikulturní happeningRefuFest.
17. března 2007 se vBlanskusešli příznivci neofašistického uskupení Národní čest – Klub přátelgenerála Gajdy.Vyjadřovali nespokojenost s chováním mongolské menšiny ve městě, podle nich se Mongolové „velkou měrou“ podílejí na zločinnosti ve městě.Asi stovka extrémistů a jejich příznivců se záměrně sešla u hotelu Dukla, kde dřív bydlela řada Mongolů.Ve městě žijí přibližně čtyři stovky Mongolů a většina pracuje v tamní firmě Apos, kde pošívají volanty.Podle organizátora setkání Petra Bílka se členové komunity „chovají drze“, mají „opilecké výstupy“ a jeho samotného napadli a skopali.Podle policie spáchali Mongolové na Blanensku za poslední půl rok asi tři trestné činy a při oslavě příchodu jejich nového rokuCagán sarporazili a pekli v ubytovně na sídlištiovci.Na demonstraci musela policie zasáhnout jen proti jednomu opilci, který hajloval.
Ve firměFoxconn, zaměstnávající asi 1100 Mongolů a Vietnamců (2008), musí Mongolové navštěvovat speciální kurz, organizovanýMostem pro lidská práva, ve kterém se učí třeba i základním evropským „civilizačních návykům“ jako je např. správné používání toaletního papíru, splachovacího záchodu či vodovodního kohoutku na fotobuňku,což může na Mongoly vrhat špatné světlo. Mongolové jsou také častými přenašečituberkulózy.Od roku 2006 přibývá též mongolských prostitutek.
Nejvíce tuberkulózou nakažených cizinců bylo v roce 2007 z Mongolska (59), kteří tak tvořili 17,6% nakažených cizinců touto nemocí.Česká vláda na to reagovala a od června 2009 musí mongolští žadatelé o vízum předkládat lékařské potvrzení, že nemají tuberkulózu, syfilis a nejsou HIV pozitivní.
Jelikož je pobyt často vázaný na pracovní povolení, těhotné ženy z Mongolska, strachující se o ztrátu zaměstnání, častěji chodí napotratnež Češky.
Mezi kritiky zaměstnávání cizinců patřil v minulostiJiří Paroubek, který podle serveruAktuálně.czv roce 2009 negativně reagoval na informaci, že tchajwanská společnostFoxconnčasto zaměstnává pracovníky z Vietnamu a Mongolska.
Kriminalita mongolské menšiny je oproti jiným zahraničním menšinám relativně malá, dokonce až zanedbatelná. Ročně je v Česku odsouzeno řádově pouze několik desítek občanů Mongolska a v českých věznicích tráví čas jenom pár jedinců.
V roce 2004 Brněnský krajský soud vyměřil trest dvěma Mongolům 13 a 12 let za mřížemi a následné vyhoštění ze země za brutální napadení taxikáře u osady Loudilka na Jihlavsku.
10. července 2008cizinecká policiezadržela napražském hlavním nádraží9 mongolských převaděčů, kteří čekali na příjezd svých krajanů rychlíkem z Moskvy.Jednomu hrozilo vyhoštění.V říjnu policisté v Brně zasahovali proti Mongolům, kteří se podíleli na krádežích nebo neměli v pořádku doklady.Od ledna do října jich bylo vyhoštěno 32 a 16 trestně stíháno.
V listopadu 2009 cizinecká policie při razii v Brně zadržela hledaného Mongola podezřelého z ozbrojené loupeže.
V únoru 2010 cizinecká policie zadržela mongolského řidiče s padělaným polským vízem a litevským řidičským průkazem, čímž mu hrozí 2 roky vězení.
Od února 2010 policie pátrala po devatenáctiletém nebezpečném sexuálním delikventovi původem z Mongolska, jménem Cogtbilgún Batbold.
Mongoly můžeme rozpoznat například podlemongolské kuchyně, která se od té české ale i např. vietnamské výrazně liší.
Mongoly rozpoznáme také pomocí mongolských svátků.