Jean-Baptiste Le Moyne de Bienville

Jean-Baptiste Le Moyne de Bienville[výslovnost] (23. února1680Montréal–7. března1767Paříž) byl kolonizátor, narozený vMontrealuv provinciiQuébec, a opakovaně jeden z prvních guvernérů FrancouzskéLouisiany, jmenovaný čtyřikrát v navzájem oddělených obdobích během let1701–1743. Byl mladším bratrem objevitele a průzkumníkaPierra Le Moyna d'Ibervilla. Je také znám jakoSieur de Bienville.
Jean Baptiste Le Moyne byl synemCharlese le Moyna, narozeného vLongueilpoblížDieppea Catherine Primotové (známá také jako Catherine Thierryová), narozené vRouenu(obě města leží v Normandii). Charles le Moyne založil rodinu v osaděVille-Marie(dnešníMontreal) v raném věku a měl celkem čtrnáct dětí. V sedmnácti letech se Bienville přidal ke svému bratru Ibervillovi na výpravu, která měla založit koloniiLouisiana. Bienville prozkoumal pobřežíMexického zálivu, objevilChandeleur Islandsu pobřeží Louisiany aCat IslandaShip Islandu pobřeží dnešního státuMississippi. Pak se přesunul na západ, aby se plavil proti prouduMississippi. Nakonec se výprava odvážila až do míst, kde je dnesBaton Rougea řekaFalse River. Než zamířil zpátky doFrancie, založil Iberville v dubnu1699první osadu louisianské kolonie pod jménemFort MaurepasneboliStaré Biloxi(v současnostiOcean Springsve státěMississippi) a jmenovalSauvolla de la Villantryhoguvernérem společně s Bienvillem jako zástupcem (Lieutenant) a druhým v pořadí velení.
Po Ibervillově odjezdu podnikl Bienville další výpravu nahoru proti proudu Mississippi a v místě dnes zvanémEnglish Turnnarazil na anglická plavidla. Poté, co se po svém návratu dozvěděl o tomto nečekaném střetnutí, dal Iberville Bienvillovi pokyn založit osídlení na Mississippi, a to na první pevné zemi, kterou nalezne. V roce1699tak Bienville založil padesát mil proti proudu pevnůstkuFort de la Boulaye.
PoSauvollověsmrti v roce1701Bienville nastoupil na pozici guvernéra nového teritoria na první ze svých čtyř funkčních období. K roku1701zůstalo v kolonii pouze 180 osob, zbytek pomřel na podvýživu a nemoci. Bienville byl guvernérem celkem 30 let.
Na doporučení svého bratra Bienville většinu osadníků přestěhoval na nové sídliště v dnešníAlabamě, na západní straně řekyMobile, nazývanéFort Louis de la Mobile(či „Mobille“). Také založil pro potřeby kolonie nedaleko odtud na ostrověDauphin Islandhluboký přístav, neboť zálivMobile Baya řeka Mobile byly příliš mělké pro zámořské koráby.Počet obyvatel kolonie dalších pár let různě fluktuoval. Roku1704, z části kvůli obavě, že by sbližování francouzských vojáků s domorodými ženami mohlo vést ke konfliktům, zorganizoval Bienville dovoz čtyřiadvaceti mladých Francouzek. Podle tradičního podání byly tyto mladé ženy vybírány z klášterů, i když většina byla pravděpodobně z chudých rodin. Do Nového světa cestovaly se svými majetky uloženými do truhliček známých jakocassettes. Proto jsou v místních historkách známy jako casquettová děvčata (volně českykasketky), což je tvar vyskytující se v raných záznamech (francouzskyfilles à la cassette, anglickycasquette girls), v anglickém překladu se pak pravopis zjednodušil na termíncasket girlsvyskytující se v pozdějším podání.
Mladé dámy byly ubytovány v Bienvillově domě pod dohledem Frankokanaďanky známé jako Madame Langlois. (Podle tradičního podání byla ovdovělou sestřenicí Bienvilla a jeho bratrů, ale není to nijak potvrzeno.) Madame Langlois pochytila od místních domorodých kmenů umění kuchyňsky zpracovávat místní suroviny a předala tyto znalosti svým svěřenkyním; tak pravděpodobně vznikla tradice kreolské kuchyně. Jména a osudy většiny „kasketek“ jsou nejistá, ale alespoň některá děvčata v kolonii zůstala a provdala se za francouzské vojáky, jak bylo zamýšleno. První narození bílého dítěte bylo zaznamenáno v roce1705.
Počet obyvatel kolonie v další generaci kolísal, když do roku1708vyrostl na 281 osob, ale o dva roky později v důsledku nákazy klesl na 178 osob. Roku1709zaplavilaFort Louis de la Mobilevelká zátopa: v důsledku ní a propuknutí epidemie nařídil Bienville v roce1711posunout sídliště dolů po proudu do míst, kde se dnes rozkládáMobilea postavit jinou dřevěnou pevnost Fort Louis.V roce1712, kdyAntoine Crozat, jmenovaný králem, převzal správu kolonie, se kolonie pyšnila populací 400 osob. V roce1713dorazil nový guvernér z Francie a Bienville se přestěhoval dále na západ, kde v roce1716založilRosaliev místech nynějšíhoNatchezpevnostFort Rosalie. Nový guvernér,Antoine de Lamothe-Cadillac, nevydržel ve službě dlouho kvůli svému nesprávnému řízení kolonie. Byl odvolán zpět do Francie roku1716a Bienville opět převzal guvernérské kormidlo; v úřadu sloužil necelý rok, než dorazil z Francie nový guvernér,Jean-Michel de Lepinay. Lepinay nicméně nevydržel v úřadu dlouho, protože Crozat se vzdal kontroly nad kolonií a předal její správuJohnu Lawovia jehoIndické společnosti. V roce1718byl Bienville opět louisianským guvernérem a v tomto období založil městoNový Orléans.
Bienville v roce1717psal ředitelům Společnosti, že objevil na řece Mississippipůlměsícovitýzáhyb, který byl podle jeho názoru bezpečný předpřílivovýmivlnami ahurikány, a navrhoval, že by právě zde mohlo být postaveno nové hlavní město kolonie. Povolení bylo uděleno a Bienville se v roce1718vydal začít s výstavbou. Do roku1719byl postaven dostatečný počet chýší a skladovacích přístřešků, takže Bienville mohl začít stěhovat své lidi a zásoby z pevnosti Mobile. Po neshodách s hlavním inženýrem kolonieLe Blondem de La Touremnařídil v roce1720Bienville pomocnému inženýroviAdrienovi De Paugerovinakreslit plány nového města. V roce1721Pauger narýsoval čtyřúhelník o rozměru jedenáct krát sedm bloků, dnes známý jakoFrancouzská čtvrťčiVieux Carre. Poté, co se přestěhoval do svého nového domova na místě zvaném Celnice, pojmenoval Bienville nové městoLa Nouvelle-Orléansna počestFilipa II. z Orléansu, regenta Francie. Nový Orléans se stal hlavním městem Francouzské Louisiany v roce1723, během Bienvillova třetího období.
V roce1719, běhemválky čtverné aliance(1718–1720), přestěhoval Bienville hlavní město Francouzské Louisiany zMobilepoblížfrontys španělskou základnouPensacolazpět do Fort Maurepas (Old Biloxi).Nicméně, kvůli přesouvánípísečných lavicbylo sídliště přesunuto na druhou stranu Biloxijského zálivu, a tak bylo roku1719založenoNové Biloxi(čiNouvelle-Biloxinebo„Bilocci“). Po přesunu bylo Fort Maurepas spáleno (podle francouzského zvyku, který měl zabránit znovuosídlení opuštěných staveb nepřátelskými silami). Během roku 1719 byly podzemní konstrukce a základyNového Orléanuúplně zaplaveny (6 palců či výše), což vedlo k závěru, že aby mohl vzniknout funkční přístav, bude nezbytné navézt půdu nebo vybudovat hráze. Vládnoucí rada sice chtěla zachovat hlavní město u Mexického zálivu, to jest v Biloxi, ale písčitá půda v jeho okolí komplikovala zemědělství a bouře hnaly a posouvaly písky do přístavu v Biloxi, zatímco městiště Nového Orléanu mohlo být považováno za hluboký přístav stojící blíže k zemědělské půdě. Nakonec, v červnu1722, začal Bienville stěhovat hlavní město do Nového Orléanu, přičemž přestěhování dokončil v srpnu 1722.Rok1723byl prvním celým rokem, kdy byl Nový Orléans hlavním městem Francouzské Louisiany.
V roce1725byl Bienville odvolán do Francie. Předal kolonii do rukouBoisbrianta, kterého pak vystřídalÉtienne Périer. Bienville znovu zaujal svůj post v čele Louisiany v roce1733. Toto poslední období v úřadu mělo být ve znamení vystupňovaného konfliktu, jak se vztahy s indiány kmeneChickasawstále zhoršovaly. Bienville bezprostředně po eskalaci napětí začal plánovat ofenzívu ze dvou směrů. Nařídil guvernérovi distriktuIllinoisPierru d'Artaguettovi, aby mu se všemi dostupnými silami z oblasti vyšel vstříc a setkal se s ním v zemi Čikasů, aby zahájili koordinovaný útok. Při této akci ale Bienville dorazil pozdě, takže d'Artaguette zaútočil nezávisle na něm25. března1736a byl rozdrcen. Po několika týdnech příprav zaútočil Bienville z jihu 26. května a sám byl krvavě odražen. Ponížený Bienville pak zorganizoval druhé tažení, sebral své síly a shromáždil je v roce1739uChickasaw Bluff. Čikasové podali žádost o mír a Bienville s nimi v dubnu1740uzavřel mírovou smlouvu. Po dvou taženích, které dopadly tak odlišně od očekávání, požádal Bienville, aby byl zproštěn guvernérského úřadu.
Zatímco čekal, než dorazí nový guvernér, pomohl Bienville založit špitálCharity Hospital, který obdařil prostředky plavec Jean Louis. Také velel záchranářským pracím, když na podzim roku1740udeřily na pobřežíMexického zálivudva hurikány. Nový guvernér dorazil roku1743a Bienville odplul zpět do Francie. Přesto se, dokonce i ve Francii, snažil udělat, co bylo v jeho silách, aby pomohl kolonii, kterou tak dlouho budoval, a neúspěšně vystupoval proti předání kolonie z francouzských rukou došpanělských. Bienville zemřel vPařížiroku1767.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuJean-Baptiste Le Moyne, Sieur de Bienvillena anglické Wikipedii.