Kanada

Kanada(anglickyafrancouzskyCanada, anglická výslovnost[ˈkʰænədə], francouzská výslovnost[kanada]) je rozlohoudruhánejvětší země světa (9,98 milionu kilometrů čtverečních), rozkládající se v severní částiSeverní Ameriky. Hraničí seSeverním ledovým oceánem(sever),Atlantikem(východ),USA(jih a severozápad), Grónskem (východ) na přibližně kilometrové hranici naHansově ostrověaTichým oceánem(západ).
Kanada vznikla na území osídlenémIndiányaInuityjako uniebritskýchzámořskýchteritoriíakolonií, z nichž některé byly předtím součástífrancouzské koloniální říše. Nezávislost na Velké Británii získala mírovou cestouZákonem o Britské Severní Americez roku1867aCanada Actemv roce1982.
Kanada jefederacídesetiprovinciía tříspolkových teritorií. Je téžparlamentníkonstituční monarchií. Hlavou státu jebritský monarcha, jde o poslední vazbu s bývalým kolonizačním centrem. Sama sebe definuje Kanada jako zemi dvoujazyčnou (oficiální jazyky jsouangličtinaafrancouzština), navíc je kupříkladu v teritoriuNunavutoficiálním jazykem domorodáinuitština.
Jde o technicky vyspělou zemi disponující rozsáhlými přírodními a nerostnými zdroji. Kanadská ekonomika je desátá největší na světě, v žebříčkuindexu lidského rozvojeje Kanada třináctá na světě. Je členemG8azóny volného obchodu se Spojenými státy a Mexikem.
Země má úzké politické a ekonomické vztahy s USA, s nimiž má dlouhou vojensky nestřeženou hranici. Jde o nejdelší hranici mezi dvěma státy na světě. Jediným dalším státem, u něhož lze smysluplně mluvit o hranici s Kanadou, jeDánsko, od jehož závislého území –Grónska– oddělují kanadskéarktickéostrovy jen úzképrůlivya krátká pozemní hranice na neobydlenémHansově ostrově.
Navzdory své obrovské rozloze má Kanada poměrně málo obyvatel, asi 38 milionu lidí, a tedy i nízkou hustotu osídlení. Hlavním městem Kanady jeOttawa, nejlidnatějšími městy jsouToronto,MontréalaVancouver. Kanada je zakládajícím členemNATO.
NázevCanadapochází z řečiprvních národů– konkrétněji kmeneHuronů– a zníkanataa dočeštinyjej lze přeložit jako „vesnice“, „uskupení vesnic“ či „osídlení“. V roce1535použiliindiánitoto slovo pro označení osadyStadaconav rozhovoru sJacquesem Cartierem. Ten je potom začal používat pro označení oblasti okolo své osady – dnes je součástí městaQuébec. Od roku1547se toto označení začalo objevovat na mapách jako označení rozsáhlé okolní oblasti. Tedy původní označení,Nová Francie, se přestávalo používat aCanadabyl název území na sever od USA a na východ odAljašky.
FrancouzskákolonieKanada,Nová Francievznikla podélřeky svatého Vavřincea severně odVelkých jezer. Později získala územíVelká Británie, která na něm posléze ustavila dvě kolonie:Horní(Upper Canada) aDolní Kanadu(Lower Canada), dohromady označované jako KanadyThe Canadas. Tyto zanikly v roce1841, kdy byly sjednoceny vSjednocenou kanadskou provincii(United Province of Canada). V roce1867se Kanada stalakonfederacía britskýmdominiem, přičemž oficiálně byla označována jakoDominion of Canada, případněCanadian Confederation. S rostoucí mírou nezávislosti na Velké Británii se postupně stále častěji vypouštělo ze jménaDominion of. V roce1982byl přijatCanada Act, který uvádí jako jediné oficiální jméno zeměCanada. V témže roce došlo také k přejmenování státního svátkuDominion DaynaCanada Day.
Před 50 000–17 000 lety, během čtvrté doby ledové, neboli tzv.Wisconsinu, snížená hladina moře umožnila lidem postupovat přes dnešníBeringovu úžinu(přes tzv.Beringii) zeSibiřena americký kontinent. Území Kanady bylo ovšem blokováno ledovcovým příkrovem (tzv. Laurentijský ledovec). Tisíce let se tak lidské osídlení omezovalo naAljaškuaYukon.Nejstarší stopy popaleoindiánechna území Kanady byly nalezeny na ostrověHaida Gwaii, v jeskyni Bluefish a v mokřadu Old Crow (obojí na území Yukonu).Byli tolovci a sběračia zanechali po sobě kamenné nástroje. Lovili velké savce.
Severoamerické klima se stabilizovalo kolem roku 8000 př. n. l. Ledová plocha začala ustupovat, z roztáté vody vznikala jezera, včetněVelkých jezer. Od 2000 let př. n. l. začínají archeologové rozlišovat jednotlivé indiánské kultury. Na území Kanady působily tři klíčové indiánské skupiny: nejvýznamnější z nich bylyAlgonkinské kmenymluvící různýmialgonkinskými jazyky, které obývaly především oblast Velkých jezer ařeky Svatého Vavřincea větší část východní poloviny moderní Kanady.
Významní byli rovněžIrokézové, kteří původně sídlili v oblasti dnešníhoNew Yorku(na území dnešníchSpojených států), ale pozvolna rozšířili svůj vliv do jižníhoOntariaaMontrealskéoblasti dnešníhoQuébecu. Zde se dostali do kontaktu s Algonkiny a vytvořilo se mezi nimi tuhé nepřátelství. Roku 1142 vytvořili Irokézové tzv. Irokézskou ligu, nejvýznamnější pozdní indiánskou politicko-vojenskou strukturu severní Ameriky.
Třetí klíčovou skupinou byli mluvčíjazyků na-dené, kteří jsou příbuzní současných obyvatel Sibiře. Tyto kmeny přišly do severní Ameriky okolo roku 6000 př. n. l., tedy později než Algonkinové a liší se od nich jazykově i etnicky. Osídlily zejména severozápad Kanady (část migrovala na jih USA).
Ke třem hlavním okruhům nepatří některé izolované indiánské kmeny jakoHaidovéžijící především naHaida Gwaiiu pobřežíBritské Kolumbie, neboKvakiutlovéobývající pobřeží Britské Kolumbie a severní část ostrovaVancouver, kde žil i kmenNuu-chah-nulth. Právě v těchto oblastech bylo zaznamenáno nejvícetotemovýchpolí a slavností zvanýchpotlač, jejichž studium sehrálo velkou úlohu v rozvoji moderníetnologieaantropologie. Specifické obyvatelstvo se usadilo i vKanadském arktickém souostroví, kde se již kolem roku 500 př. n. l. utvořila významná paleo-eskymácká kultura Dorset. DnešníInuitédo této oblasti přišli až kolem roku 1500 zGrónskaa původní eskymácké obyvatelstvo vytlačili.
První evropské osídlení založili na kanadském územíVikingovéokolo roku1000vL'Anse aux Meadows, to však existovalo pouze krátce a z dlouhodobého hlediska nemělo žádný význam.Kanada (resp. její východní pobřeží) byla pro Evropu znovu objevena na přelomu15.a16. stoletívýzkumnou plavbouJohna Cabota(1497), další výpravy sem podnikliJacques Cartier(1534),Martin Frobisher(1576),Samuel de Champlain(1603) a další. První dlouhodobé evropské osídlení zde založiliFrancouzi. Šlo oPort Royal(1605) aQuébec(1608).Angličanéje následovali v roce1610v oblastiNewfoundlandu. S příchodem Evropanů se na kanadském území začaly rychle šířit evropské choroby, které decimovaly původní obyvatele a otevíraly kolonistům cestu do indiánských území.
Francouzi v17. stoletíkolonizovali okolířeky sv. Vavřince, zatímco Britové osidlovalitřináct koloniína východním pobřeží dnešních USA.Společnost Hudsonova zálivuse soustředila na oblastZemě prince Ruprechta. V letech1689–1763došlo k sérii tzv.francouzských a indiánských válek.Tyto války vyústily v zánik francouzské moci v Kanadě, která připadla Velké Británii.
Ta v roce1774schválila pro uklidnění situace tzv.Quebec Act, který akceptoval katolickénáboženství, francouzský civilní zákoník afrancouzštinujakožto úřední jazyk na územíprovincie Québec.
Zaamerické války za nezávislostse Kanada nepřipojila k povstání 13 kolonií a stala se cílovou zemí desítek tisícloajalistůodcházejících z území dnešníchUSA. Tím se dostala na území Québecu řada anglicky mluvícíchprotestantůusídlujících se zejména v oblastiVelkých jezer. To vedlo k pozdějšímu rozdělení provincie Québec naHorníaDolní Kanadu, pro Horní Kanadu (nynější provincieOntario) nebylQuebec Actnadále relevantní.
Vbritsko-americké válcev letech1812–1815hrálakanadská frontaenormně důležitou roli.USAse opakovaně pokoušely obsadit Horní i Dolní Kanadu, ale jejich vpády byly odraženy. Významný byl v tomto ohledu postojindiánskéhoobyvatelstva, které podporovalo spíše Brity (na britské straně bojovaly hlavní kmeny z oblasti Velkých jezer iTecumsehova aliance), jakož i místních kolonistů. Války se francouzští obyvatelé většinou neúčastnili a pokud ano, tak většinou na straně Britů. Válka s USA skončila nakonec uznánímstatu quo ante.
Následovala expanze na sever a západ za pomociSeverozápadní společnostia Společnosti Hudsonova zálivu, která intenzívně probíhala již několik desetiletí. V roce1837došlo k povstání části francouzského obyvatelstva (vizpovstání roku 1837). Po jeho potlačení se Británie rozhodla vytvořit z Horní a Dolní Kanady jeden celek (Sjednocená kanadská provincie).
V roce1846byly podepsánímOregonské úmluvyukončeny teritoriální spory mezi USA a Kanadou (za hranici na západě byla určena 49. rovnoběžka). Prudký růst kanadské populace díky velké imigraci z Evropy i vysoké porodnosti vedl k osidlování kanadského vnitrozemí a zakládání nových kolonií:VancouveraBritská Kolumbie. Zároveň někteří Evropané začali Kanadu opouštět a odcházeli do USA. V roce1867byl přijatZákon o Britské Severní Americe, který sjednotil britské severoamerické kolonie Sjednocená provincie Kanada,Nové SkotskoaNový Brunšvikv jediné, už do značné míryautonomnídominium. Krátce poté došlo k znovuvytvoření provinciíOntarioaQuébec. Do těchto provincií byla začleněnaRuprechtova zeměa přičleněny byly oblasti bývalé Severozápadní společnosti jakožtoSeverozápadní teritoriaa nově vytvořenáprovincieManitoba. Následně byla připojenaBritská Kolumbie(od roku1866sjednocená s Vancouverem). Osidlování nových území bylo podpořeno mimo jiné výstavbou tří transkontinentálních železnic a ustavenímkrálovské severozápadní jízdní policie. V roce1873se připojila další kolonie (Ostrov prince Edvarda) a provinční status získaly části Severozápadních teritorií:AlbertaaSaskatchewan(1905).
Roku1876byl přijatZákon o Indiánech, který definoval vztah mezi kanadskou vládou a vládamiPrvních národů. Dále ustanovil systémKandských rezidenčních škol pro původní obyvatele, které se staly nástrojem kulturní genocidy původního obyvatelstva (vyšetřování ohledně celkového počtu obětí probíhá ještě v roce 2023).
Kanada vstoupila doprvní světové válkyautomaticky vyhlášením války Velkou Británií a vyslala na evropská bojiště kontingent složený převážně zdobrovolníků. Ztráty však byly natolik těžké, že pro doplnění kanadských sil v roce1917musel premiérRobert Bordenvypsat povinné odvody do armády.
V roce1919Kanada v rámci dalšího osamostatňování sama za sebe vstoupila doSpolečnosti národůa v roce1931Westminsterský statutpotvrdil její nezávislost.Velká hospodářská krizena přelomu 20. a 30. let zasáhla Kanadu velmi silně, vše ještě zhoršilo mimořádné sucho. Proto se v Kanadě 30. léta 20. století nazývajíDirty Thirties.
Předdruhou světovou válkouKanada podporovala politikuappeasementuvůčiNěmecku, popřepadení Polskapak její premiérWilliam Lyon Mackenzie Kingprosadil vkanadském parlamentuvyhlášení války (10. září). Je nutno dodat že kanadská vláda nikdy neuznala německou okupaci českých zemí, a tím pádem bylo bývalému československému generálnímu konzulovi Dr. Františku Pavláskovi povoleno zůstat v Kanadě a byla respektována jeho diplomatická privilegia a konzulární práva.Během války došlo k obrovskému rozvojiválečného průmyslu, Kanada zásobovala jeho produkty nejenVelkou Británii, ale i USA aSSSR. Její pozemní jednotky byly nejdříve dislokovány převážně ve Velké Británii, později se účastnily válečných operací. Obchodní iválečné loďstvohrálo enormně významnou roli vbitvě o Atlantik.
V roce1949se do té doby formálně nezávisléDominium Newfoundlandpřipojilo ke Kanadě jako její 10. provincie. Ve stejném roce byla Kanada zakládajícím členemNATO. V roce 1956 reagovala OSN nasuezskou krizivytvořením mimořádných mírových sil OSN, které dohlížely na stažení znepřátelených stran. Šlo o návrh kanadského ministra zahraničí (a budoucího premiéra)Lestera B. Pearsona, který za to roku 1957 získalNobelovu cenu míru.Suezská krize měla však i dopad na veřejné mínění a zahraniční politiku Kanady, když vedla k jistému odcizení mezi Británií a Francií na straně jedné (útočící strany v Suezské válce) a Kanadou na straně druhé. Symbolem tohoto postupného procesu pak bylo, když si Kanada v roce 1965 vytvořilanovou vlajku s javorovým listem, čímž z jejího státního praporu zmizel britskýUnion Jack.
V důsledku silné poválečné imigrace z různých evropských zemí a USA došlo postupně ke změně demografické situace v Kanadě. Hodně též přispělaválka ve Vietnamu, během níž se řada Američanů přesídlením vyhýbala branné povinnosti. Výsledkem byla tzv.tichá revolucevQuébecu, kde zřetelně poklesl podíl francouzsky mluvících obyvatel a došlo k výrazné sekularizaci společnosti. Tento jev ale zároveň posílilnacionalistickéaseparatistickétendence zejména u francouzsky mluvících obyvatel.
Během roku1981došlo k dohodě tzv. opatriaci(Patriation)ústavy, která měla definitivně učinit Kanadu nezávislou zemí.17. dubna1982tak došlo i přes odpor představitelů Québecu k schválení nové verze ústavy, podle níž se Kanada stala zcela nezávislou zemí, v jejímž čele stojí monarcha sdílený sVelkou Británií.
Sociální a společenské změny v rámci kanadského zřízení a zmíněných ústavních změn vedly k prudkému nárůstuautonomizačnícha separatistických snah Québecu a výsledkem byla dvě referenda o osamostatnění této provincie. V prvním bylo jednoznačně odmítnuto (1980, ještě před změnou ústavy), výsledek druhého byl již velmi těsný (1995, pro odtržení 49,4% hlasujících).Kanadský nejvyšší soudvšak vydal v roce1997stanovisko, že Québec nemá právo na jednostranné vyhlášení nezávislosti. Separatistické hnutí v Québecu ovšem stále pokračuje v činnosti a víceméně odmítá toto stanovisko akceptovat.
V průběhu poválečných let docházelo ke stále větší ekonomické integraci mezi Kanadou a USA. Ta v roce1987vyústila vkanadsko-americkou smlouvu o volném obchodu(Canada-United States Free Trade Agreement), která vytvořila kanadsko-americkouzónu volného obchodu. Pod silným americkým vlivem jsou téžkanadská média(v americkém příhraničí a v anglicky mluvících částech země obecně skomírající pod konkurencímédiích amerických), což vede na jedné straně ke snahám ještě více posílit integraci obou zemí (existuje zde signifikantní skupina usilující o vytvoření tzv. Severoamerické unie).1. dubna1999došlo k poslední změně v nejvyšším administrativním členění země, když bylo ze Severozápadních teritorií vyčleněno teritoriumNunavut.
Kanadská vlajka je tvořena listem o poměru stran 1:2 se třemi svislými pruhy – červenými při žerdi a u vlajícího okraje, bílým uprostřed, ve kterém je umístěn stylizovaný jedenácticípýjavorovýlist.
Štít kanadského státního znaku je rozdělen na pět polí, každé z nich nese znak země, jejíž obyvatelé osidlovali Kanadu. Heraldicky pravýmštítonošemje zlatýanglickýlev držící žerď s vlajkouSpojeného království, levým štítonošem je bílýskotskýjednorožec držící žerď s vlajkou zobrazující tři zlaté lilie na modrém poli symbolizujícíFrancii. Tito štítonoši stojí na modré stuze se zlatýmlatinskýmnápisem A MARI USQUE AD MARE (českyOd moře k moři). Štít obtáčí červená stuha se zlatým heslemŘádu Kanady: DESIDERANTES MELIOREM PATRIAM (českyTi, co se zasloužili o lepší zemi). Na štítu stojí zlatá přilba se červeno-stříbrnýmipřikryvadly. Na ní stojí zlatý anglický lev držící v tlapě červenýjavorovýlist, a nad ním jekrálovská korunasv. Eduarda.
Kanadská hymna je píseňO Canada!(českyKanado!). Píseň nahradila skladbuGod Save the Queen, která je od té doby pouzekrálovskou hymnouKanady.
Kanadské území zahrnuje severní částSeverní Ameriky. Na severu k němu patří řadaarktickýchostrovů zasahující až kSevernímu ledovému oceánu. Na severovýchodě jsou tyto ostrovy úzkými průlivy odděleny oddánskéhoGrónska. Kanada reklamuje od roku1925své právo na částArktidymezi 60 a 141° západní délky, tyto nároky však neuznávají všechny státy. Na východě je pobřežíAtlantiku, na jihu dlouhá hranice sUSA(postupně od východu jde o státyMaine,New Hampshire,Vermont,New York,Pensylvánie,Ohio,Michigan,Wisconsin,Minnesota,Severní Dakota,Montana,IdahoaWashington) a na západěpacificképobřeží a dlouhá hranice s americkým státemAljaška. Od New Yorku po Minnesotu tvoří hranici s USA systémVelkých jezera s ním související řeky.
Hustota osídlení kanadského území je 3,26 obyvatel/km² (jedna z nejnižších na světě), ale rozmístění obyvatelstva je velmi nerovnoměrné. Většina obyvatel je soustředěna v jižní a východní části země, zejména ve 160 km dlouhém pásu okolo amerických hranic a vkoridoru Québec-Windsor. Nejsevernějším trvale osídleným místem Kanady (a světa) jeCFS Alert(stanice kanadských sil Alert) na severním výběžkuEllesmerova ostrova, 450námořních milodseverního pólu.
Středo-severní část Kanady tvoří tzv.Kanadský štít, který obklopujeHudsonův záliv. Jde o oblast skal odřených předchozí činností ledovců. Je zde jen slabá vrstvapůdy(pokud vůbec), bohatěminerálůa řada jezer a řek. Celkově je Kanada zemí s největším počtem jezer na světě a v těchto jezerech se nachází též největší světová zásoba sladké povrchové vody.Nejdelšími kanadskými řekami jsouMackenzie(4200 km) ařeka sv. Vavřince(3000 km).
Ve východní části Kanady ústí řeka sv. Vavřince do Atlantiku největším nálevkovitým ústím na světě. V podstatě za ně lze považovat celýzáliv sv. Vavřince. Na konci zálivu leží ostrovNewfoundland. Jižně od zálivu apoloostrova Gaspéleží tzv. Přímořské neboPobřežní provincie. Faktem je, že tento název by se dal teoreticky použít pro každou provincii vyjmaAlbertyaSaskatchewanu, ovšem označují se tak zpravidla pouze tyto tři, které nemají žádné hluboké vnitrozemí. Nový Brunšvik a Nové Skotsko jsou zde rozdělenyzálivem Fundy, který je známý vysokým rozpětím mezi přílivem a odlivem.
Střed Kanady je z klimatického i tranzitního hlediska silně ovlivněn na severu hluboko do severoamerické pevniny se vlamujícímHudsonovým zálivemaJamesovou zátokou, na jihu systémem Velkých jezer. Na západě se pak nacházejí jednak prérie se třemi tzv.Prérijními provinciemi, kteréSkalisté horyodtínají od jediné „pacifické“ provincie,Britské Kolumbie.
NejvyššíhorouKanady (a druhou nejvyšší horouSeverní Ameriky) jeMount Logan. Nachází se v jihozápadnímYukonu, na územínárodního parku a rezervace Kluane, jež byla zapsána na seznam světového přírodní dědictvíUNESCO. Před rokem 1992 byla přesnávýškahory udávaná 6050 metrů nad mořem. V květnu 1992 vylezla na vrchol expedice Kanadské geologické společnosti a s použitímGPSopravila její skutečnou výšku na současných 5959 metrů. Nejvýznamnějšími pohořími jsouAppalačské pohoří, severní částKordilleraSkalnaté hory.
Zvegetačníhoaklimatickéhohlediska přecházíarktickéúzemí ledových pouští přestundruaseverský jehličnatý lesaž kprériíma smíšeným a listnatým lesům mírného pásu na jihu.Velká jezerapak stabilizují přilehlá území tak, že tam mrzne jen málo a na některých místech se díky příznivýmmikroklimatickýmpodmínkám dají pěstovat i různé subtropické až tropické rostliny (např. oblastNiagarského poloostrova).
Kanadské národní parkyspravuje vládní organizaceParks Canada. První kanadský národní park,Národní park Banffv jihozápadníAlbertě, byl založen již v roce 1885. Proces zřizování národních parků v počátcích zahrnoval nucené vysídlování domorodých i nepůvodních obyvatel, časem se však od této praxe upustilo. V roce 1930 byl přijat zákon o národních parcích. V roce 1979 došlo k významné novelizaci, která silně omezila možnosti těžby nerostných surovin v parcích. Národní park Banff byl v roce 1984 zapsán na seznam světového přírodního dědictví UNESCO, do položkyParky kanadských Skalnatých hor, spolu s dalšími třemi národními parky:Národní park Jasper,Národní park Yohoanárodní park Kootenay. Samostatně pak byly na stejný seznam zapsányNárodní park Gros Morne,Národní park Kluane(součást položkyKluane / Wrangell–St. Elias / Glacier Bay / Tatshenshini-Alsek),Národní park Nahanni,Národní park Waterton Lakes(součást položkyMezinárodní park míru Waterton-Glacier),Národní park MiguashaaNárodní park Wood Buffalo, který je s rozlohou 44,807 kilometrů čtverečních největším národním parkem Kanady. K roku 2019 bylo v Kanadě 38 národních parků o celkové rozloze téměř 330 tisíc kilometrů čtverečních, což představuje 3,3 procenta rozlohy Kanady. Ročně je navštíví zhruba 15 milionů turistů. Na seznam UNESCO byly ovšem zapsány i některé další oblasti, jako napříkladDinosauří provinční parkjihovýchodně od městaCalgary(bylo zde objeveno přes 40 druhůdinosaurůa mnoho zkamenělin dalších organismů z doby před asi 76,9 až 75,8 miliony let)a podobné oblasti paleontologických nálezů vJogginsa Mistaken Point naNewfoundlandu.
Kanada jekonstituční monarchií, jejíž hlavou jeKarel III., král Velké Británie. Královým zástupcem v Kanadě jegenerální guvernér. Kanada je též parlamentní zastupitelská demokracie s federálním uspořádáním a silnými demokratickými tradicemi.
Kanadská ústavavytváří právní rámec existence země, skládá se z psaného obsahu a nepsaných tradic a konvencí. Její základ je obsažen vZákoně o britské Severní Americez roku1867(„British North America Act 1867“, resp. „Constitution Act 1867“). Říká, že Kanada má ústavu podobnou principům Spojeného království a rozděluje moc mezi federální a provinční vlády. Zahrnuje tzv.Kanadskou chartu práv a svobod(„Canadian Charter of Rights and Freedoms“) zaručující základní práva a svobody, jež v obecném měřítku nemohou být potlačeny žádnými legislativními nebo procedurálními kroky na žádné z úrovní vlády. Federálnímu parlamentu a provinčním správám nicméně umožňuje na pět let některé její další části potlačit.
Funkce premiéra náleží vůdci strany, jež získá důvěru většiny dolní komory kanadského parlamentu. Generální guvernér zastupující krále formálně jmenuje vládu i premiéra. Podle konvencí však volbu premiéra respektuje.Kanadská vládatradičně sestává ze členů strany prvního ministra, jež mají křeslo v parlamentu, většinou v dolní sněmovně. Její členové jsou vázáni přísahou keKrálově tajné radě pro Kanadua stávají se ministry britské koruny. Premiér má širokou politickou moc především při jmenování dalších vysokých úředníků.generální guvernérkoubyla od roku 2017 do rezignace v lednu 2021 Její ExcelenceJulie Payetteová, současným premiérem je od roku2015vůdceKanadské Liberální stranyJustin Trudeau.
Kanadský parlamentje složen ze dvou komor, z volenédolní komory parlamentu, sněmovny lidu, a jmenovaného senátu. Každý ze členů sněmovny lidu je volenvětšinovým volebním systémem. Všeobecné volby vypisuje generální guvernér na žádost předsedy vlády. Nové volby musí být vypsány do pěti let od posledních voleb. Členové senátu, jejichž křesla jsou přidělována na regionálním základě, jsou vybírání premiérem a formálně jmenováni generálním guvernérem. Svou funkci pak zastávají až do věku 75 let.
Čtyřmi hlavními kanadskými politickými stranami jsouConservative Party of Canada(Konzervativní strana Kanady),Liberal Party of Canada(Liberální strana Kanady),New Democratic Party(Nová demokratická strana) (NDP) a „Bloc Québécois“ (Quebecký blok). Současná (červen 2017) vláda je sestavena liberální stranou (vládne od roku 2015). Menší strany jakoGreen Party of Canada(Strana zelených) a další strany zastoupení v parlamentu nemají.
Kanada má úzké zahraniční vztahy sUSA, s nimiž má nejdelší nebráněnou hranici na světě, nebo např. společnou leteckou obranu (NORAD).Obě země spolu často kooperují jak na politické, tak i vojenské úrovni a jejich ekonomiky jsou velmi úzce provázané (i díky obchodním dohodám mezi USA, Kanadou a Mexikem: mezi roky 1994 a 2020NAFTA, od 2020 pakUSMCA).Mimo to má Kanada nadstandardní vztahy sVelkou BritániíaFrancií, dvěma bývalými imperiálními mocnostmi, které hrály nezastupitelnou roli při jejím vzniku – je členemCommonwealthuaLa Francophonie. SVelkou Britániímá navíc společnou formální hlavu státu.
Zhruba od poloviny 20. století je Kanada advokátem multilateralismu, a vyvíjí úsilí k dosažení řešení globálních problémů ve spolupráci s jinými národy. Jednou z prvních výrazných demonstrací tohoto stanoviska je vystupováníL. B. PearsonazaSuezské krize, který prosazoval vyslánímírových sil OSNdo oblasti. Kanada hraje v oblasti mírových misíOSNvůdčí roli, zúčastnila se již více než padesáti, včetně těch před rokem 1989, v posledních letech se však její příspěvek krátí.
Během vlády Liberální strany pod vedením Justina Trudeaua se prudce zhoršily vztahy sČínou,Saúdskou Arábií,RuskemaIndií.
Mezi lety 2009 až 2012 měla Kanada jednostrannou vízovou povinnost pro občanyČeské republiky. Ta byla ke 14.11. 2013 zrušena.Slovensko,PolskoaMaďarskovízovou povinnost taktéž nemá.
Kanada je jedním ze zakládajících členůNATO. V současné době disponuje 62000 vojáky a 26000 rezervisty. Kanadské ozbrojené síly sestávají zarmády,námořnictvaavzdušných sil. Disponují 1400 obrněnýmivozidly, 34válečnými plavidlya 861letadly.
Ve své historii se Kanada kromě mírových misíOSNpřímo účastnila i válečných konfliktů jakožto válčící strana, konkrétnědruhé búrské války,první světové války,druhé světové války,korejské války,války v Zálivuainvaze do Afghánistánu.Pokud bychom započítali i prehistorii Kanady – tak je nutno připočíst ještě významnou úlohu Kanaďanů vbritsko-americké válce.
Zvláštní oddíly určené pro boj s přírodními katastrofami (Disaster Assistance Response Team, DART) zasahovaly v21. stoletípři třech mimořádně rozsáhlých katastrofách:Zemětřesení v Indickém oceánu 2004,zemětřesení v Kašmíru(2005) ahurikánu Katrina(2005).
Kanada je složena z deseti provincií a tří teritorií. Provincie jsouAlberta,Britská Kolumbie,Manitoba,Nový Brunšvik,Newfoundland a Labrador,Nové Skotsko,Ontario,Ostrov prince Edvarda,QuébecaSaskatchewan. Teritoria jsouSeverozápadní teritoria,NunavutaYukon. Provincie mají vysoký stupeň autonomie, teritoria poněkud menší. Obojí disponují vlastními provincionálními (resp. teritoriálními) symboly, vizseznam kanadských provinciálních a teritoriálních symbolů.
Provincie jsou zodpovědné za většinu státních sociálních programů v Kanadě (viz zdravotní péče v Kanadě, vzdělávací systém v Kanadě a sociální dávky v Kanadě) a společně soustředí více finančních prostředků než federální vláda. Míra finanční a samosprávné autonomie je zde velice vysoká. Federální vláda může iniciovat národní programy a politiku v jednotlivých provinciích (např.Canada Health Act), ale provincie mohou rozhodnout, že se nebudou na této politice podílet (byť se tak často neděje). O více méně vyrovnanou úroveň služeb v jednotlivých provinciích se starají tzv. vyrovnávací platby řízené Federální vládou, které přesouvají finanční prostředky od bohatších provincií do rozpočtů provincií chudších.
Všechny provincie i teritoria mají jednokomorový volený zákonodárný orgán, v jehož čele stojí premiér, vybíraný stejně jako první ministr Kanady. Zároveň má každá provincieviceguvernéra(Lieutenant-Governor), který reprezentuje Korunu a je analogiígenerálního guvernérana federální úrovni. U teritorií je obdobou viceguvernérakorunní komisař.
Kanada je jedním z nejbohatších států světa s vysokými příjmy na jednoho obyvatele. Životní úroveň v zemi je tak velmi vysoká. Jedná se o členaOECDa skupinyG8. Jejíekonomikajetržnía ač více regulovaná než v sousedníchSpojených státech, méně regulovaná než ve většiněevropských států. Tradičně má nižšíhrubý domácí produktna obyvatele než její jižní soused (bohatství je však rozděleno rovnoměrněji), také však vyšší než velké rozvinuté západoevropské ekonomiky. V minulém desetiletí její ekonomika celkově rychle rostla a země si zachovala nízkounezaměstnanost. V roce2006byla nezaměstnanost 6,3 % což je nejlepší výsledek za posledních 30 let. Nejvyšších hodnot naopak dosahuje naNewfoundlanduaLabradorua to okolo 14,5 %.
V minulém století růst výroby, těžby a služeb přeměnil ekonomiku ze zemědělsky zaměřeného státu na především urbanizovaný průmyslový stát. Stejně jako v ostatních zemích rozvinutého světa v kanadské ekonomice dominuje sektor služeb, jež zaměstnává tři čtvrtiny Kanaďanů. Mezi rozvinutými zeměmi je však Kanada neobvyklá v míře důležitostiprimárního sektoruv čele s těžboudřevaaropy.
Jedná se o jeden z nemnoha rozvinutých států světa, jež energii vyváží. Má velmi velké zásobyzemního plynupři východním pobřeží a velké zásobyropya plynu vAlbertěa částečně i vBritské Kolumbiia vSaskatchewanu. Její ropné zásoby jsou tak druhé největší na světě, hned zaSaúdskou Arábií. VQuébecu,Britské Kolumbii,Newfoundlandu,Labradoru,Ontariua vManitoběje k dispozici velmi levná energie zvodních elektráren.
Kanada je jedním z nejdůležitějších světových dodavatelů zemědělských produktů. Bývalé kanadsképrériejsou dnes jedněmi z nedůležitějších oblastí pěstovánípšenicea ostatníchobilovin. Také je největším světovým vývozcemzinkuauranua předním světovým vývozcemzlata,niklu,hliníku,olova. Mnoho sídel v severní části země existuje jen díky těžařství, ať už minerálních surovin nebo dřeva. Má také značně velký výrobní sektor, především na jihu vOntariu, kde je důležitý předevšímautomobilový průmysl, a dále pak na jihu Québecu, kde sídlí mnoho firem zabývajících se kosmonautikou a vesmírným průmyslem.
Kanada je ve vysoké míře závislá namezinárodním obchodu, zvláště se Spojenými státy. Bilaterální dohoda mezi Kanadou a USA z roku1989(FTA) a předevšímSeveroamerická dohoda o volném obchodu(NAFTA)z roku1994zahrnující iMexikospustila dramatický růst míry ekonomického propojení s USA. V roce2001země úspěšně překonala ekonomický pokles a udržuje si tak nejlepší celkový výkon ekonomiky mezi zeměmi G8. Od poloviny devadesátých let je státní rozpočet v trvalém přebytku, dochází tak k pokračujícímu snižování státního dluhu.
V Kanadě se platí kanadským dolarem. JehoISO 4217kód jeCAD. Jeden dolar je tvořen stemcentů(¢). V běžném mluveném projevu Kanaďanů se mu říká „buck“ (anglicky) a „piastre“ (francouzsky). Do roku1871se na území dnešní Kanady používalo víceměn(dolar Britské Kolumbie,dolar Ostrova prince Edwarda,dolar Nového Skotskaa další). Vdubnutohoto roku byla podepsánaUniform Currency Act / Loi sur l'uniformité de la monnaie, která ve všech provinciích zavedla jednu společnou měnu – kanadský dolar, který je používán dodnes.
Podle posledníhosčítání liduz roku2001měla Kanada 30 007 094 obyvatel, populaci na počátku roku2011odhadujeStatistický úřadna 33,5 milionu obyvatel. Většinu růstu zajišťujeimigrace, menší částporodnost. Osídlení je zřetelně nerovnoměrné, velká část obyvatelstva žije poblíž východního pobřeží či do 160 km od americké hranice. Velké nahuštění obyvatelstva se nachází zejména v koridorechQuébec-Windsor,Calgary-Edmontona v oblastiLower Mainland. Naopak obrovská teritoriální území na severu jsou osídlena velice řídce. Statistický úřad odhaduje počet obyvatel v roce 2025 na 40 milionů, v roce 2050 je počet obyvatel odhadován na více než 55 milionů.
Kanada je etnicky velice různorodá. Dle sčítání z roku 2001 zde existuje 34 etnických skupin, k nimž se hlásí minimálně 100 000 obyvatel. Řada obyvatel (zejména francouzsky mluvících) navíc o sobě mluví jako o Kanaďanech i jako o např. Francouzích a ve sčítání udávají obě tato etnická zařazení.
Největší etnické skupiny jsou Kanaďané (32,3 %),Angličané(18,3 %),Skotové(13,9 %),Francouzi(13,6 %),Irové(13,4 %),Němci(9,6 %),Číňané(5,1 %),Italové(4,6 %),Indové(4,6 %),První národy(4,4 %),Ukrajinci(3,9 %),Nizozemci(3,2 %).
Francouzsky mluvící populace je soustředěna zejména v Québecu a existují v ní silné separatistické tendence. Eskymáci jsou soustředěni zejména na severu, první národy aMétisve středu země na jihu (prérijní provincie). Populace těchto tří původních etnik roste více než dvakrát rychleji než zbytek kanadské populace.
V roce 1971 kanadská vláda oficiálně přijala politikumultikulturalismu.V současnosti Kanada přijímá každý rok okolo 280 000 imigrantů a většina nově příchozích pochází z Asie.Od roku 2025 chce Kanada přijímat 500 000 imigrantů ročně.V roce2001patřilo 13,4 % populace k tzv.viditelným menšinám, v roce 2011 se k viditelným menšinám hlásilo už 19.1% populace,a v roce 2021 tvořily viditelné menšiny 26,5% kanadské populace.
Většina obyvatel Kanady (67,3%) se hlásí kekřesťanství. Nejsilnější křesťanskoucírkvíjeřímskokatolická církev, ke které se hlásí 43,6 % obyvatel. Působí tam i početné diecéze východních katolíků z celkem 7 církví: arménští katolíci, chaldejští katolíci z Iráku, maronité, řeckokatolíci-melchité, ukrajinští řeckokatolíci, rumunští řeckokatolíci, slovenští řeckokatolíci. Mají celkem 251500 věřících a část z 36000 arménských katolíků a část z 6200 rumunských řeckokatolíků mají diecéze pro USA a Kanadu. Největší protestantskou denominací jeSjednocená církev Kanady(9,6%), následuje jianglikánská církev. Z nekřesťanskýchnáboženstvíje nejvýznamnějšíislám(3,2 %). Jakobez vyznáníse profiluje 23,9 % obyvatel.
Zastoupení různých vyznání není pochopitelně rovnoměrné – katolická církev má enormně silnou pozici vQuébecua obecně pak mezi obyvatelstvemirskéhoafrancouzskéhopůvodu. Sikhismus, islám a buddhismus mají silnou pozici ve velkých městech jako Toronto nebo Vancouver.
Islámje nejrychleji rostoucím náboženstvím v Kanadě a počet jeho vyznavačů stoupl z 98000 v roce1981na více než 1 milion v roce 2011,především v důsledku liberální imigrační politiky.
Kanada je multikulturní země mnoha jazyků. Na federální úrovni se od roku1969profiluje jako dvojjazyčná, úřední řeči jsouangličtina(mateřský jazyk 56,0 % obyvatel) afrancouzština(mateřský jazyk 20,6 % obyvatel). Jeden z těchto jazyků ovládá 98,1 % obyvatel (jen angličtinu 68,3 %, jen francouzštinu 11,9 % a oba jazyky 17,9 %).Znalost jednoho z jazyků je podmínka k udělení občanství žadatelům z jiných zemí. Angličtina je mateřskou řečí většiny obyvatel všech provincií s výjimkouQuébecua ve dvou ze tří teritorií:YukonuaSeverozápadních teritoriích. (Poznámka: Při pohledu do etnických statistik je třeba si uvědomit, že fakt, že se někdo hlásí k francouzské národnosti, ještě neznamená, že nutně má za mateřský jazyk francouzštinu, u dalších etnik –IrůaSkotů– se takto nedá uvažovat už vůbec. Jako mateřskou řeč udává angličtinu i velká část potomků původních obyvatel.)
Francouzština má nejsilnější pozici v Québecu, kde je zároveň jediným oficiálním jazykem. Québec je také jedinou provincií Kanady, v níž nemá angličtina žádný oficiální status a v níž se většina obyvatel anglicky nedomluví. Mimo Québec má francouzština silnou pozici v provinciiNový Brunšvik, který je jedinou provincií, která je stejně jako celý stát dvojjazyčná. VOntariuje oficiálním jazykem pouze angličtina, francouzština má ovšem polooficiální status a je v úředním styku používána, podobně je na tomManitoba.Britská Kolumbienemá oficiální jazyk, ale angličtina jím de facto je.
Ostrov prince EdvardaaNewfoundland a Labradormají za úřední jazyk vedenou pouze angličtinu, na nižších úrovních služeb se však lze v rámci komunit domluvit různě. VNovém Skotskuje běžná angličtina, mimo to mají významnou pozici francouzština,irštinaaskotština. Úřední jazyk není určen. VAlbertěje jediným oficiálním jazykem angličtina. V Yukonu jsou úředními jazyky angličtina a francouzština, ve zbylých dvou teritoriích jsou jako úřední jazyky vedeny krom těchto dvou ještě jazyky původních obyvatel (v Severozápadních teritoriích je jich 6, vNunavutu2).
Následující tabulka zachycuje procentuální zastoupenímateřských jazykův kanadské populaci dle sčítání obyvatelstva v roce 2016.Čísla v tabulce nelze zaměňovat se znalostí jazyků - minimálně jeden z oficiálních jazyků ovládá 98,1 % obyvatelstva Kanady.
Kanadská kultura představuje velmi nesourodou směs různých tradic a kultur. Přetrvávají v ní zbytky tradice původních obyvatel (IndiánůaEskymáků), tradicepřistěhovalců, hlavněFrancouzů,IrůaSkotůaAngličanů. V moderní době je velice silný vlivamerickékultury a americkýchmédií, zejména na anglicky mluvící část Kanaďanů. V tomto kontextu se mluví o tom, že některé oblasti kultury jsou pro obě země společné. Tvorba a přetrvávání kanadských zvyků a kulturních počinů jsou ovlivňovány a podporovány federálními programy, zákony a institucemi i na úrovni provincií a nižších celků. Na federální úrovni hrají významnou roliCanadian Broadcasting Corporation(CBC),National Film Board of Canada(NFB), aCanadian Radio-television and Telecommunications Commission(CRTC).
Jelikož je Kanada geograficky rozsáhlá a etnicky velice diverzifikovaná oblast, existují zde obrovské kulturní rozdíly mezi provinciemi i nižšími regiony. Kanadská kultura je zároveň stále ovlivňována současnouimigracílidí z celého světa. Mnozí Kanaďané si tohotomultikulturalismuvelice cení a považují ho za hlavní klad a přednost kanadské kultury celkově.
Nejslavnějším kanadským architektem jeFrank Gehry, byť většinu svých staveb vytvořil ve Spojených státech a v Evropě.CN Towerv Torontu je nejvyšší věží na západní polokouli, s výškou 553 metrů.Nejvyšším mrakodrapem v Kanadě jeFirst Canadian Placev Torontu postavený v roce 1975, druhým nejvyšším jeScotia Plazatamtéž. V roce 1992 byl v Torontu postaven komplexBrookfield Place, jehož součástí je i národní hokejová síň slávy. K nejvýznamnějším stavbám dějinbrutalismubývá řazen projektHabitat 67izraelsko-kanadského architektaMoše Safdieho. Jde o experimentální obytný objekt v Montrealu připravený u příležitosti světové výstavyExpo 67.Ze starších stylů bývá ceněnaempírováMontréalská radnice, první budova v Kanadě postavená v roce 1878 výhradně pro městskou správu, nebonovogotickéstavbyBazilika Notre-Damev Montréalu a zámečekCasa Lomav Torontu. Produktemhistorismuje iChâteau Frontenacv Québecu.Rideau Hallv Ottawě je oficiální rezidencígenerálního guvernéra Kanady. Na seznamSvětového dědictví UNESCObyla zapsána lokalitaL'Anse aux Meadows, kde manželé Helge a Anne Ingstadovi nalezli v roce 1960 pozůstatkyvikinského osídlení, které zde krátkodobě existovalo okolo roku 1000.Předpokládá se, že by se mohlo jednat o legendárníVinlandLeifa Erikssona. Na seznamu Světového dědictví je i historické jádro Québecu, přístavní městoLunenburg(jako unikátní příklad britské dřevěné koloniální architektury v Severní Americe) a rybářská osadaRed BaynaLabradoru. Z technických památek je na seznamuRideau Canal, vodní kanál, spojující hlavní město Kanady, Ottawu, s městem Kingston u pobřežíjezera Ontario.
Ke známým malířům patřiliTom Thomson,Emily Carrová,Philip GustonaJean-Paul Riopelle.Skalní malby v Provincial Parkubyly zapsána na seznam Světového dědictví UNESCO.Lidové umění reprezentují kamenyInukšuk, které tradičně vytvářejíEskymácina severoamerickém pobřežíSeverního ledového oceánu.
K nejvýznamnějším galeriím a muzeím která schraňují výtvarné umění, patříKanadská národní galeriev hlavním městě Ottawě, se vzácnou sbírkou evropského umění (Hieronymus Bosch,Tizian,Paolo Veronese,El Greco,Peter Paul Rubens,Rembrandt,Paul Gauguin,Vincent van Gogh,Camille Pissarro,Paul Cézanne,Gustav Klimt,Eugène Delacroix,Francisco Goyaad.). Od roku 1988 národní galerie sídlí v budově navržené izraelsko-kanadských architektem Moše Safdiem. Významné výstavní prostory lze ale nalézt i v jiných velkých kanadských městech, unikátní moderní a postmoderní architekturou se pyšní sídlaGalerie umění Albertyv Edmontonu aKrálovské ontarijské muzeumv Torontu, které jinak disponuje též unikátní sbírkou designu ve styluart deco. VMontrealském muzeu uměnílze spatřitPortrét mužeodEl GrecaneboNávrat z hostincePietera Brueghela mladšího.Národní muzeum umění Québecuse soustředí na domácí autory a má i významnou sbírku moderního sochařství. TakéOntarijská umělecká galeriev Torontu má významnou sochařskou sbírku, soustředěnou na dílo anglického sochařeHenryho Moorea. Její novou budovu navrhlFrank Gehry.Vancouverská umělecká galerieschraňuje dílaWilliama Hogartha,Josepha WrightaneboHenry Fuseliho.
Kanadská literatura si připsala jednuNobelovu cenu, v roce 2013, když jí byla oceněnaAlice Munroová.(Laureát z roku 1976,Saul Bellow, se narodil vMontréalu, nicméně odešel doSpojených státůa cenu získal již jako americký občan).
Margaret Atwoodovázískala dvakrátMan Bookerovu cenu,Michael Ondaatje(Anglický pacient) aYann Martel(Pí a jeho život) jednou.Carol Shieldsováje jediným kanadským spisovatelem, který získalPulitzerovu cenu.Světové proslulosti svými příběhy o dospívající zrzceAnne Shirleyovédosáhla téžLucy Maud Montgomeryová, svými reportážními romány z přírody pakFarley Mowat. K dalším důležitým jménům anglojazyčné kanadské prózy patříRobertson Davies,Mordecai RichlerneboMargaret Laurenceová. K největším osobnostem kanadské anglojazyčné poezie patříLeonard Cohen, který se jinak proslavil zejména jako folkový zpěvák, aAnne Carsonová.
Francouzsky píšícíAntonine MailletovázískalaGoncourtovu cenu.K dalším významným francouzsky píšícím autorům patříGabrielle RoyováaAnne Hébertová, obě získaly francouzskou cenuPrix Femina. V oblastižánrové literatury, konkrétněvědeckofantastické, patří k významným autorůmA. E. van Vogt.
Kanadská kuchyně, vychází zbritskéafrancouzské kuchyně, byla ale ovlivněna také kuchyní původních obyvatel Kanady (Indiáni,Inuité,Métisové) a mnoha dalšími vlivy (velmi málo pokrmů pochází přímo z Kanady). Mnoho pokrmů je převzato také zamerické kuchyně.
Významným hudebním skladatelem jeHoward Shore, který se proslavil zejména v oblasti filmové hudby; je mj. autorem hudby k filmové trilogiiPán prstenů. Jako sólový klavírista v oblasti vážné hudby se prosadilGlenn Gould. V jazzu to byl skladatelOscar Peterson.
Kanaďané se jako i jiní Anglosasové poměrně hodně prosazují i v globální populární a rockové hudbě. Průkopníky v tom byliLeonard Cohen,Paul AnkaaNeil Younga kapelySteppenwolf,The Band,The Guess WhoaRush (hudební skupina). Později uspěli takéCéline Dion,Bryan Adams,Alanis Morissette,Sebastian Bachjakožto člen skupiny americkéSkid Row (americká hudební skupina)aShania Twain. V současnosti mají značný úspěch skupinyNickelback,Arcade Fire,Sum 41,Three Days Grace,Tokyo Police Club,Billy TalentaSimple Plan. Jako sólisté v současnosti uspěliAvril Lavigne,Nelly FurtadočiMichael Bublé,Justin Bieber,Drake (umělec),The WeekndaShawn Mendes. Kritiky byla vždy velmi oceňovánaJoni Mitchellováči představitelka „keltské“ hudby, harmonikářkaLoreena McKennittová.
Jako hudební producent se prosadilDavid Foster.
Kanaďané se tradičně prosazují i v Hollywoodu a v amerických televizních produkcích, které jim jsou schopné zajistit globální popularitu (kanadský film a televize méně). Hvězdami Hollywoodu byla ještě v němé éřeMarie DresslerováaNorma Shearerová. V éře klasického Hollywoodu to bylaMary Pickfordová. Později se hvězdami pláten staliJim Carrey,Christopher Plummer,Michael J. Fox,Mike Myers,Keanu Reeves(narozen v Libanonu),Donald SutherlandčiLeslie Nielsen.Krotitelé duchůproslaviliDana Aykroyda,Kokosy na sněhuJohna Candyho, sérieVřískotNeve Campbellovou. Nedávno proslavily snímkySherlock HolmesRachel McAdamsovou,X-menEllen Pageovou,MatrixCarrie-Anne Mossovou. V seriáluPobřežní hlídkase proslavilaPamela Andersonová, v seriáluZtraceniEvangeline Lilly, v seriálu24 hodinElisha CuthbertováaKiefer Sutherland(narozen v Anglii), v kultovním sci-fiStar TrekWilliam Shatner, v sitcomuJak jsem poznal vaši matkuCobie Smuldersová, seriáluCastleNathan FillionaStana Katic, v seriáluBeverly Hills 90210Jason Priestley. K nejmladším kanadským hvězdám, které se prosadili v Americe, patříRyan Gosling.
Z režisérů se v Hollywoodu prosadiliJames CameronaDavid Cronenberg. K průkopníkům filmu patřilMack Sennett. Naopak v Kanadě povětšinou tvoříAtom Egoyan(narozen v Egyptě),Denis Villeneuve,Paul HaggisčiDenys Arcand, který pro Kanadu získal roku 2003 prvníhoOscara za nejlepší cizojazyčný film.Ted Kotcheffzískal roku 1974Zlatého medvědanaBerlínském filmovém festivalu. V americké televizi je známé jméno producenta a scenáristyDavida Shorea, tvůrce seriáluDr. HousečiSměr jih.
Legendou tzv. nového cirkusu je sdruženíCirque du Soleil, jeho ústřední postavou bylGuy Laliberté. Sdružení ovšem těžce zasáhlapandemie covidu-19v roce 2020.Celosvětově známou modelkou jeLinda Evangelista.
Kanadské národní symboly jsou silně ovlivněny přírodními podmínkami Kanady, její historií a též tradicemiPrvních národů. Nejrozšířenějším a nejznámějším státním symbolem jejavorovýlist, jehož první používání se datuje až do18. stoletía který je vyobrazen na současnékanadské vlajce. Přestože má list jedenáct cípů, symbolizují tyto cípy deset provincií. Tři části listu k tomu reprezentují tři teritoria.Národním heslem jeA Mari Usque Ad Mare(Od moře k moři). Národním zvířetem jebobr, je vyobrazen i na 50 centové minci zvané niklák, nebo na budově kanadského parlamentu.
Jako rodilí Kanaďané přebíraliNobelovu cenu za fyzikuArthur B. McDonald,Willard Boyle(též občan USA),Bertram Brockhouse,Richard Taylor,Arthur B. McDonald,Donna StricklandováaJames Peebles. V Kanadě se narodili také nositeléNobelovy ceny za chemiiRudolph A. Marcus(též občan USA),Sidney Altman,Henry TaubeaWilliam Giauque(též občan USA). Krom toho toto ocenění získali i naturalizovaní KanaďanéMichael Smith(narozen v Anglii),John Charles Polanyi(narozen v Německu) aGerhard Herzberg(narozen v Německu).Nobelovu cenu za fyziologii nebo lékařstvízískali KanaďanéRalph M. Steinman,David H. Hubel(též občan USA),Charles B. Huggins(též občan USA) aFrederick Banting. Navíc také dva muži, kteří získali kanadské občanství až v průběhu života:Jack W. Szostak(narozen v Anglii) aJohn James Rickard Macleod(narozen ve Skotsku).
Naturalizovaným Kanaďanem byl také slavný vynálezcetelefonuAlexander Graham Bell(narozen ve Skotsku). Velmi rozvinutá je v Kanadě již tradičně počítačová věda, Kanaďany byli vynálezce jazykaJavaJames Gosling, jazykaUnixBrian Kernighan, jazykaAPLKenneth Iverson, jazykaAwkAlfred Ahoči standarduIEEE 754William Kahan. K významným matematikům patřili nositelFieldsovy medaileManjul BhargavaaAbelovy cenyLouis NirenbergaRobert Langlands. Fieldsova medaile se ostatně jmenuje po dalším Kanaďanovi:Johnu Charlesi Fieldsovi. Kanadským průkopníkem v oblastielektromagnetismu, radiového a rozhlasového vysílání byl vynálezceReginald Fessenden. V oblasti zbraní, konkrétně děl s velkým dostřelem, bádalGerald Bull.Norman Bethuneproslul jako průkopník krevní transfúze ve frontových podmínkách (běhemšpanělské občanské války) a zaváděl moderní zdravotní péči vČíně.FarmakoložkaFrances Oldham Kelseyováse proslavila ve Spojených státech, když včas rozpoznala nebezpečnost léčivé látkythalidomida zasadila se o zákaz jejího šíření.James Randije známým propagátoremvědeckého skepticismu.
V oblastihumanitníchasociálních vědpatří k nejproslulejším Kanaďanůmfilozofateoretik médiíMarshall McLuhan.Jeho učitelem a mužem, který McLuhana přivedl k vnímání klíčovosti komunikace v dějinách civilizací, bylHarold Innis. Americkou politiku nesmírně ovlivnil politický filozof a představitelliberalismuJohn Kenneth Galbraith. Vpolitologiise prosadila i kritičkakonzumerismuakapitalismuNaomi Kleinová, tzv.komunitarismuspropagujeCharles Taylor. Nejslavnějším kanadskýmsociologembylErving Goffman.Douglas Couplandzavedl populární konceptyGenerace Xči tzv.McJob.BestselleremBod zlomuse proslavilMalcolm Gladwell(narozen v Anglii).Nejvýznamnějším kanadskýmpsychologemjeAlbert Bandura, autor slavného experimentu s panenkou Bobo.Významnými psychology byli iDonald HebbaMary Ainsworthová.Eric Bernepřidal do seznamupsychoterapeutickýchmetod tzv.transakční analýzu. V současnosti velmi populárníkomputační teorii myslirozvíjíSteven Pinker. Důležitým představitelemliterární vědy20. století bylNorthrop Frye. KanaďanéRobert Mundell,Myron ScholesaWilliam VickreyzískaliNobelovu cenu za ekonomii.
Nejstarší univerzitou v Kanadě jeUniversité Lavalv Québecu, jejíž kořeny sahají do roku 1663. Největší univerzitou v zemi jeTorontská univerzita. Ta je hodnocena rovněž jako nejkvalitnější v zemi - podlešanghajského žebříčkuje 24. nejkvalitnější na světě.V první stovce nejlepších vysokých škol na světě se drží ještěUniverzita Britské Kolumbie,McGillova univerzitaaMcMasterova univerzita. Většina kanadských vysokých škol je veřejných. Podle studieOECDz roku 2019 má Kanada největší procento vysokoškolsky vzdělaných lidí na světě - 56.71%.
Kanadskými oficiálníminárodními sportyjsoulední hokej(zimní sport) alakros(letní). Zejména hokej je národní kratochvíle a nejpopulárnější sport v zemi (v roce2004bylo v zemi 1,64 miliónů lidí aktivně hrajících hokej). Sedm kanadských týmů se účastníNHL(Toronto Maple Leafs,Montreal Canadiens,Vancouver Canucks,Ottawa Senators,Calgary Flames,Edmonton OilersaWinnipeg Jets).Wayne Gretzkyje často označován za nejlepšího hokejistu všech dob.K jen o trochu méně oceňovaným legendám světového hokeje patří i další Kanaďané jakoMario Lemieux,Gordie Howe,Sidney Crosby,Bobby Orr,Mark Messier,Maurice Richard,Joe Sakic,Bobby Hull,Marcel Dionne,Steve Yzerman,Phil EspositočiMartin Brodeur, a v neposlední řadě nový generační talent a nejlepší hráč světa od roku 2018 Connor McDavid. V Kanadě je ovšem populární i ženský lední hokej, k nejslavnějším hokejistkám patříHayley Wickenheiserová, čtyřnásobná zlatá olympijská medailistka, někdy zvaná „Gretzky mezi ženami“.Stejnou olympijskou bilanci má iJayna HeffordováaCaroline Ouelletteová.Kanadská mužská hokejová reprezentacenasbírala 28 titulůmistra světaa devětkrát vyhrálaolympijský turnaj, což je více než kterákoli jiná země; započítáme-li i výsledkyženského týmu, je pak zlatých olympijských medailí třináct.
Další oblíbené sporty jsoukanadský fotbal,lakrosacurling. Od doby, co byl curling přidán do oficiálního programu olympijských her, v roce 1998, kralují Kanaďané historickým statistikám, muži turnaj třikrát vyhráli, ženy dvakrát. Šokem byl naopak pro Kanadu olympijský turnaj vPchjongčchanguroku 2018, kdy poprvé v historii ani muži, ani ženy nepřivezli medaili žádnou. Také v lakrosu aakrobatickém lyžováníKanaďané kralují olympijským statistikám. Široce rozšířenými sporty jsou v Kanadě igolf,baseball,lyžařské sporty,fotbal,volejbalabasketbal, byť spíše na soukromé úrovni, profesionální soutěže už tak populární nejsou. Podobně jako v hokeji, i ve fotbale, baseballu a basketbale byly vytvořeny společné americko-kanadské ligy, ovšem účast kanadských klubů v nich není již tak hojná – ve fotbalovéMajor League Soccerjsou tři kanadské kluby (Toronto FC,Club de Foot Montréal,Vancouver Whitecaps FC), v baseballovéMajor League Baseballjeden (Toronto Blue Jays) a v basketbalovéNBAtaké jeden (Toronto Raptors). Od roku 2019 se v Kanadě hraje nová fotbalová ligaCanadian Premier League.Kanadská ženská basketbalová reprezentacezískala dva bronzy namistrovství světa(1979,1986),mužistříbro naolympijských hrách v Berlíně roku 1936.
Mistrem světa v závodechFormule 1se stalJacques Villeneuve.CyklistaRyder HesjedalvyhrálGiro d'Italia.BoxeřiTommy Burns,Trevor Berbick,Lennox LewisaBermane Stivernese staliprofesionálním mistry světa v těžké váze. Nejslavnějším kanadským basketbalistou jeSteve Nash(narozen v JAR), který se stal dvakrát nejužitečnějším hráčem sezóny NBA.Zajímavostí je, že i zakladatel basketbaluJames Naismithbyl Kanaďan, i když sport se ujal nakonec více v USA.Velkým sportovním symbolem je jednonohý běžecTerry Fox.
Tři zlaté olympijské medaile má krasobruslařský taneční párScott MoiraTessa Virtueová, rychlobruslařiCharles HamelinaMarc Gagnona veslařkyKathleen HeddleováaMarnie McBeanová. Dvě zlaté mají rychlobruslařiCatriona LeMayová-Doanová,Gaétan BoucheraFrançois-Louis Tremblay, biatlonistkaMyriam Bédardová, bobistkyKaillie HumphriesováaHeather Moyseová, plavciAlex BaumannaGeorge Hodgson, synchronizovaná plavkyněCarolyn Waldoa lyžař na boulíchAlexandre Bilodeau. Také sprinteřiDonovan Bailey, rodák z Jamajky, aPercy Williamsjsou dvojnásobnými zlatými olympijskými medailisty. Ke sportovním ikonám Kanady patří i rychlobruslařkaClara Hughesová, která dokázala získat zlato ze zimních a bronz z letních olympijských her (v cyklistice).K roku 2021 Kanada získala 141 zlatých olympijských medailí, nejvíce v atletice.
Třikrát se v Kanadě konalyolympijské hry. V roce1976 v Montrealuletní, dvakrát pakzimní, v roce1988 v Calgarya v roce2010 ve Vancouveru. V roce 2026 bude Kanada spolu se Spojenými státy a Mexikem spolupořádatmistrovství světa ve fotbale.