Uherský Brod

Uherský Brod(německyUngarisch Brod) je město vokrese Uherské HradištěveZlínském krajinaSlovácku, 14 km jihovýchodně odUherského Hradištěna řeceOlšavě. Žije zdepřibližně 16 tisícobyvatel. Přemysl Otakar II. jej povýšil na královské město.
První písemné zmínky o městě Uherský Brod pocházejí z roku1048.Uvádí se jako osadaBrodčiNa brodě, neboť zde byl brod přes řekuOlšavupři hranicích tehdejšíLucké provincie. V roce 1272 králPřemysl Otakar II.povýšil Brod nakrálovské městoa udělil mu řadu výsad, čímž mu zajistil prosperitu. Běhemhusitských válekbylo město opěrným bodem pro tažení doHorních Uher. Při česko uherských válkách nedaleko města 2. listopadu 1469 zvítězilJindřich z Poděbrad, synčeského králeJiřího z Poděbrad, nad vojskyMatyáše Korvínav tzv.bitvě u Uherského Brodu, a Korvín pak přes město prchal zpět do Uher.
Dne 18. června 1506králVladislav Jagellonskýdaroval městoJanovi z Kunovic, takže Brod přestal být královským městem. V 16. století zažil velký rozvoj, byla postavena radnice aPanský dům. Období rozkvětu skončilo na začátku 17. století, kdy na město začali útočituherští rebelovéběhempovstání Štěpána Bočkaje. Úpadek pokračoval i v dobětřicetileté války, při níž byl Brod značně poničen. Zkázu znamenalo i vyhnáníprotestantů, kteří tvořili většinu obyvatel.
Kostel Neposkvrněného Početí Panny Marieu bývalého klášteradominikánůbyl do nynější podoby přestavěn v letech 1636–1670. Zdejšíčerná madona– milostný obrazPanny Marie– je cílem mnoha poutníků, zejména oRůžencové poutiprvní říjnovou sobotu a neděli.
V letech 1678–1683, v rámcipovstání Imricha Tökölyho, podnikali uherštíkurucivpády na Moravu, při kterých byl vypálen Uherský Brod.
Po válce se město zvolna obnovovalo. Mezi novými osídlenci byli iNěmcia většinou německy mluvícíŽidé.
Němci byli v 18. století dominantní a ovládali městskou radu. České obyvatelstvo se začalo prosazovat v 19. století. Němci tvořili ve městě menšinu, byli však podporováni židovskou komunitou. Německé hospodaření bylo katastrofální a skončilo bankrotem.V roce 1890 přešla samospráva do českých rukou. Začal se rozvíjet průmysl, v roce 1894 byl založenPivovar Uherský Brod. Vznikaly i další firmy potravinářského a dřevozpracujícího průmyslu.
I když v samotném městě byla početná německá a židovská menšina, okolní venkov byl převážně český. V 19. století se město sociálně-ekonomicky dělilo na tři části – město (centrum),židovské městoapředměstí. V centru žili převážně řemeslníci, obchodníci, úředníci – české i německé národnosti. Židovskou čtvrť obývali převážně občané židovského původu. Předměstí mělo český a výrazně zemědělský charakter. Kolem roku 1850 ve městě žilo 3 000 obyvatel.
KonecPrvní světové války, zhroucení Rakousko-Uherska a přerod konstituční monarchie v parlamentní demokracii byly zásadní události také pro Uherský Brod.
Vznik první republiky znamenal zásadní změnu, která se dotýkala všech společenských vrstev obyvatel města.
V prvních dnech samostatného státu je od 29. října 1918 ustanoven Revoluční národní výbor, v jehož čele stojí JUDr. Jan Renner. První poválečné obecní volby proběhly 15. června 1919. Čs. strana lidová vyhrála se ziskem 9 mandátů, druhá Čs. strana socialistická 7 a Čs národní demokracie 6 mandátů. Záhy je přijato městskou radou usnesení o sloučení dvou dosavadních politických obcí tvořených židovským městem a zbytkem původního křesťanského města.
První pozemková reforma přinesla významnou možnost k rozšíření pozemkového majetku obce. Obyvatelé, včetně blízkého okolí, získali půdu k hospodaření. Bývalýkounicovskývelkostatek byl však stále v majetku maďarského šlechtice hraběteJosefa Pálffyho. (2680 ha zemědělské půdy).
Uh. Brod byl regionálním centrem zemědělství, průmyslu, řemeslné výroby a obchodu. Značný význam měly početné trhy zvanéJarmarkya tradiční dobytčí trhy. Ve městě sídlila řada menších a středních průmyslových závodů. Např. Briefova továrna na ohýbaný nábytek, několik pil, Rolnický lihovar aj. Slibný ekonomický vývoj byl však přerušencelosvětovou hospodářskou krizí. Například čokoládovna Orion-Maršner začala propouštět už v roce 1929.
Při výběru lokality strategického vojenského závodu na jihovýchodní Moravě (související s nepříznivou situací v sousedním nacistickém Německu) –České zbrojovky, pobočného závodu ČZ Strakonice, a.s., sehrál velkou roli příslib rady města zajistit výkup více než 17 ha pozemků. Uplatnily se i vlivy místních rodáků, pozdějšího moravského zemského velitele gen.Vojtěcha Borise Lužia jeho bratra Bohuslava Luži, který zastával funkci starosty Uh. Brodu. Stavba započala 28. července 1936 a již v prosinci téhož roku se do budov nové zbrojovky začaly navážet výrobní stroje a materiál.
Po faktickém ukončení činnosti předválečného spolku Občanská beseda (zal. 1869), má za nové republiky nejvýznamnější vlivTělocvičná jednota Sokol(v roce 1925 otevřen sokolský stadion, 1931 Sokolovna). DáleTělocvičná jednota Orel(1928 získává dům č.p. 124, pozdější tzv. Lidový dům, centrum katolického dění a v roce 1933 buduje nový orelský stadion (na kterém hraje dodnes místní fotbalový klub své soutěžní zápasy). Dále Klub československých turistů a množství dalších nesportovních spolků. Např. první kino (1922) v prostorách zvaných Zámek (pozdější kino Svět), ochotnické divadelní soubory Sokola a Orla, pěvecké sdružení sokolské (přímý předchůdce současného smíšeného pěveckého sboru Dvořák) a mnoho dalších spolkových činností.
Dvacet let trvání republiky znamená pro Uh. Brod nejen impuls v rozvoji průmyslu, zemědělství a obchodu, ale i rozvoj národního a kulturního dění, který je však přerušenpříchodem německých vojskv březnu 1939 a zavedením represivních opatření ze strany německých okupantů.
V průběhu jednoho století se počet obyvatel zdvojnásobil na 6 000 v roce 1945, přestože v průběhudruhé světové válkyokupanti židovskou komunitu zlikvidovali. Přeživší židé se do města většinou již nevrátili a usadili se v zahraničí.
V roce 1951 vzniklySlovácké strojírnyjako první velká firma na Uherskobrodsku v oblasti těžkého průmyslu. Do Slováckých strojíren byla později zavedena železničnívlečkaze železniční stanice Uherský Brod na Vlárské dráze.
Rozvoj těchto průmyslových oborů, ale i středně velkých podniků se výrazně projevil v nárůstu počtu obyvatel. V letech 1945–1990 se počet obyvatel ztrojnásobil a dosáhl počtu 18 000. Tento nárůst byl, kromě přirozeného přírůstku, způsoben stěhováním a částečně rovněž připojenímHavřic,Maršova,ÚjezdceaTěšovak městu.
Růst počtu obyvatel znamenal i možnost kulturního rozvoje města. Vzniklo několik kulturních organizací a spolků. Již v roce 1951 byl založen folklórní souborOlšava. U jeho zrodu stáli především zaměstnanci Slováckých strojíren. V roce 1960 byl zrušenokres Uherský Brod, což další rozvoj města zbrzdilo. Negativní vliv mělorozdělení Československa31. prosince 1992, neboť se Uherský Brod ocitl v pohraničí.
Dne 24. února 2015 v úterý od 12.30 hodin ozbrojený třiašedesátiletý místní obyvatel Zdeněk Kovářzastřelilosm osob a jednu z nich těžce zranil v restauraci Družba a muž poté následně po necelých dvou hodinách později od masakru při zásahu policejní zásahové jednotky spáchal sebevraždu.
ŘekaOlšavateče čtyřmi z pěti městských částí: nejprveÚjezdcem, kde z pravé strany přibírá říčku zvanouŠťávnice, která sem míří zLuhačovic. Zprava pak z újezdských vinohradů přitéká potok Hořeňůšek, vTěšověpak zleva Bánovský potok. V Uherském Brodě následuje z pravé strany Vinohradský potok (z rybníka na sídlišti Pod Vinohrady), levostranné přítoky Korečnice (Nivnička), Mlýnský potok v části Bajovec a Černý potok. Jako poslední se do ní vlévá pravostranný Havřický potok, pojmenovaný právě podle této části města.
Podle sčítání z roku 1930 zde v 1 099 domech bydlelo 5 936 obyvatel. K československé národnosti se hlásilo 5 445 obyvatel, k německé 42. Žilo zde 4 268 římských katolíků, 79 evangelíků, 998 příslušníků Církve československé husitské a 493 židů.
Průmysl ve městě i okolí prezentují především firmyČeská zbrojovka Uherský BrodaSlovácké strojírny. V letech 1894–2020 ve městě fungovalPivovar Uherský Brod(po uzavření závodu byla výroba piva přesunuta do městysuČerná HoranaBlanensku). V potravinářském průmyslu je kromě pivovaru zastoupena firma Raciola Uherský Brod, s.r.o, která zpracovává drůbež. Mezi další firmy patří Kastek komponenty (výroba obuvnických komponentů), Niveko s.r.o. (výroba bazénů), Pemix, s.r.o. (výroba pružin), AZUB bike s.r.o. (výroba lehokol a tříkolek), SuJuk, spol. s r.o. (výroba plastových dílů do nábytku) a řada dalších menších firem.
Město zřizuje osm škol mateřských (Mariánské náměstí, Obchodní, Olšava, Prim. Hájka, Svatopluka Čecha, Havřice, Těšov, Újezdec) a pět základních (Mariánské náměstí, Pod Vinohrady, Havřice, Na Výsluní a Újezdec).Nacházejí se zde tři střední školy –Gymnázium J. A. Komenského, Střední průmyslová škola a Obchodní akademie Uherský Brod – a Střední odborné učiliště Uherský Brod.
Z kulturních institucí jsou zde zastoupenyMuzeum Jana Amose Komenského, Knihovna Františka Kožíka, Dům kultury Uherský Brod, Hvězdárna Uherský Brod a Kino Máj.
Město provozuje akvapark Delfín, dále zde stojí Atletický stadion Lapač, Orelský stadion, Sportovní hala TJ SPARTAK Uherský Brod, venkovní koupaliště, zimní stadion a Sportovní střelnice „Maršov“.
Nejpopulárnějším sportem v Uherském Brodě je fotbal. V městě jsou kluby ČSK Uherský Brod, TJ Tatran Havřice, TJ Sokol Újezdec-Těšov a FC Orel Uherský Brod (pouze mládežnická družstva). Nejúspěšnějším z nich je nejstarší fotbalový klub na Moravě ČSK Uherský Brod, založen v roce 1893, hraje 3. nejvyšší tuzemskou fotbalovou soutěž MSFL. Mezi největší sportovní úspěchy patří účast v 2. celostátní lize v sezóně 1994/1995. V té době klub významně podporovala Česká Zbrojovka v čele s ředitelem Martinem Dudou. O fotbal v té době jevila většina obyvatel města velký zájem, domácí návštěvnost nešla pod 1500 platících diváků a zřídka kdy pod 2000. Největší návštěvnost v té době byla při okresním derby s FC T.I.C Uherské Hradiště rekordních 7000 diváků. Zápas skončil vítězstvím 3:2 pro ČSK ČZ Uherský Brod. Právě Uherské Hradiště se stalo vítězem 2. celostátní ligy. Uherský Brod nešťastně z 15. místa se ztrátou 1 bodu ze soutěže sestoupil.