Berlín

Berlín(německyBerlin,IPA: [bɛʁˈliːn],poslech) jehlavníanejvětší město Německaa zároveňměstskouspolkovou zemíSpolkové republiky Německo. Hlavním městem Německa se stal roku1991a odznovusjednocení Německa3. října1990, a tím i obou částí města –západníavýchodní, patří Berlín mezinejvětší města v Evropěa jenejvětším městem Evropské unie. Zcela jej obklopuje spolkový státBraniborsko. Žije zdepřibližně 3,78 milionuobyvatel. Vmetropolitní oblastiBerlína žije přibližně 4,5 milionu obyvatel, takže je poPorúřídruhou nejlidnatější oblastí v Německu.Ve20. letech 20. stoletíbyl Berlín třetímnejvětším městem na světě. Metropolitní region Berlín-Braniborsko je třetí největší metropolitní oblastí po Porýní-Porúří a Porýní-Pomohaní.
Berlín leží vrovině, na břehuřekySprévy, která se vlévá doHavoly– pravostrannéhopřítokuLabe, v západní čtvrtiŠpandava. Mezi hlavnítopografickérysy města patří mnohojezerv západních a jihovýchodních čtvrtích, z nichž největší je jezero Müggelsee. Jezera jsou tvořena výše zmíněnými řekami. Asi jednu třetinu rozlohy města tvořílesy,parky,zahrady, řeky,vodní kanálya jezera.
Existence města je prvně doložena ze13. století. Tehdy se zde křížily dvě důležitéobchodní stezky.V15. stoletíse stalo hlavním městemBraniborského markrabství(1417–1701) aPruského království(1701–1918), jeho důležitost však vzrostla zejména roku1871, kdy se stalo hlavním městemNěmecké říše(1871–1918). Od té doby si pozici nejdůležitějšího německého města Berlín podržel i zaVýmarské republiky(1918–1933) aTřetí říše(1933–1945).
Podruhé světové válcebylo válkou poničené město rozděleno načtyři sektorypatřící vítězům druhé světové války.Sovětskýsektor (Východní Berlín) se stal hlavním městem menšíhovýchodního Německa, kdežto metropolízápadního Německase stalBonn. V té době část města, tzv.Západní Berlín, který vznikl zfrancouzské, britské a americké části, měla status nezávislého státu, byť v zásadě kulturně i politicky přináležela k západnímu Německu. Obě části města byly od roku1961oddělenyBerlínskou zdí, která se stala symbolemstudené válkya jejípád roku 1989pak symbolempádu komunismu v Evropě. Po znovusjednocení Německa 3. října 1990 se sjednotilo znovu i město a stalo se opět celoněmeckou metropolí. Přesídlil sem i parlament –Německý spolkový sněm(německyDeutscher Bundestag), pro nějž byla rekonstruovánabudova Říšského sněmu(Reichstag).
Berlín je světovým centrem kultury, politiky, médií a vědy.Ekonomika města je založenahigh-techfirmách asektoru služeb, který zahrnuje širokou škálu společností. Berlín je také evropskýmdopravním uzlemleteckéaželezničnídopravy. Sám má velmi složitou síťveřejné dopravy.
Berlín je domovem světově uznávanýchuniverzit, jako jeHumboldtova univerzita,Svobodná univerzita Berlín,Univerzita umění v BerlíněneboTechnická univerzita Berlín.Berlínská zoologická zahradaje nejnavštěvovanější zoologickou zahradou v Evropě. Proslulým je každoroční filmový festival obvykle nazývaný zkráceněBerlinale. Filmy se natáčí například vestudiích Babelsberg. Celkově je město stále oblíbenějším cílemfilmařů.
Známou lokalitou jeOstrov muzeí, kde se krom pěti slavných muzeí nachází iBerlínská katedrála. Ostrov patří ke třem berlínským položkám zapsaným na seznamSvětového dědictvíUNESCO. Dalšími dvěma jsoupaláce a parky v Postupimi a Berlíněaskupina modernistických budov z let 1913–1934. K dalším symbolům města patříBraniborská brána, třídaUnter den Linden,Postupimské náměstí,Židovský památník,Vítězný sloup,East Side Gallery,Alexanderplatza nedaleko stojícíberlínský televizní vysílač(Berliner Fernsehturm),nejvyšší stavba v Německus výškou 368 metrů.
Berlín leží východně od řekyLabe, které tvořilo historickou hraniciFranské říše, kde žili napříkladFrankovéčiSasové, a území obývanýmislovanskými kmeny. To je také důvod, proč velká část obcí v severovýchodním Německu nese slovanská jména sponěmčenýmipříponami(-ow, -itz, -vitz, -witz, -itzschnebo-in). Právě i název Berlína má kořeny v jazycíchzápadních Slovanů, může souviset sestaropolabskýmkmenem berl-, který označovalbažinuči s praslovanským bьrlogъ neboli doupě.
I pět z dvanácti berlínských obvodů nese částečně slovanský název (Pankow, Steglitz-Zehlendorf, Marzahn-Hellersdorf, Treptow-Köpenick aSpandau– dříve Spandow).
Nejstarší doklady o osídlení dnešního území Berlína jsou zbytky základů domu datovaného do roku 1174 nalezené pří archeologických pracích vBerlin-Mitte.První písemné záznamy pocházejí z konce 12. století.Špandavabyla poprvé zmíněna v roce 1197 a Köpenick v roce 1209. Tyto oblasti se však k Berlínu připojily až v roce 1920.Nikolaiviertel, jenž leží v samotném srdci dnešního Berlína, byl zmíněn v listině v roce 1244.Za rok založení se považuje 1237, kdy vznikl Kölln ležící na opačném břehuSprévy. Ve skutečnosti zde původně nebylo jedno město, ale dvě: Kölln (Kolín) a Berlín. Podle kroniky byla postavena askánskými bratry Janem I. a Otou III. Na smlouvě, uzavřené 28. října 1237 biskupem Gernandem z Braniboře a oběma markrabaty, je uveden jako svědek köllnský farář Simeon. Jméno Berlín se objevuje o více než šest let později než Kölln. Původní město je tedy dvojměstím ležícím proti sobě. Kölln, ležící na málem ostrově na řece Sprévě, neměl možnost se zvětšovat. Proto vzniká nové město na pravém břehu Sprévy, Berlín.Obě města si postupem času vybudovala rozsáhlé hospodářské vazby a těžila zpráva skladu, neboť ležela na stezce Via Imperii zeŠtětínadoŘímaa stezce spojujícíBruggyaVeliký Novgorod.V roce 1307 uzavřely spojenectví v oblasti vnější politiky. Vnitřní správy byly však stále nezávislé.
V roce 1415 se stalFridrich I. Pruskýkurfiřtem braniborského knížectví, kterému vládl až do roku 1440. V průběhu 15. století ustanovili jeho nástupci Berlín-Kölln jako hlavní město. V roce 1443 zahájilFridrich II. Braniborskýstavbu městského paláce. Proti stavbě se konaly protesty, které vyvrcholily v roce 1448. Nebyly úspěšné a občané ztratili mnoho politických a ekonomických privilegií.V roce 1451 se stal trvalým sídlembraniborských kurfiřtůz roduHohenzollernů, kteří vládli z Berlína až do vznikuVýmarské republikyv roce 1918. Toto však potvrdil až v roce 1486 Jan Cicero Braniborský.Město se však muselo vzdát svéhohanzovního statusu. V roce 1539 se město oficiálně staloluteránským.
Třicetiletá válkaBerlín zpustošila. Třetina domů byla poškozena nebo zničena a polovina populace zemřela.Fridrich Vilém I. Braniborskýznámý jako Velký kurfiřt zahájil politiku podpory imigrace a náboženské tolerance.Postupimským ediktemvydaným roku 1685 nabídl azyl francouzskýmhugenotům.
V roce 1700 bylo přibližně 30 procent berlínských obyvatel francouzského původu právě kvůli imigraci hugenotů.Mnoho dalších přistěhovalců přišlo zPolska,SalcburskaaČech, jejichž někteří potomci, žijící v tzv.Českém Rixdorfu(Böhmisch-Rixdorf), až do druhé poloviny 20. století ještě hovořili česky.
Od roku 1618 byloBraniborské markrabstvív personální unii sPruským vévodstvím. V roce 1701 došlo ke sjednocení doPruského království. Hlavním městem nového království se stal Berlín, který nahradilKrálovec. V roce 1709 se Berlín sloučil se čtyřmi městy: Cölln, Friedrichswerder, Friedrichstadt a Dorotheenstadt pod názvem Berlín.
V roce 1740 se k moci dostalFridrich II. Veliký, známý jako Fridrich Veliký (1740–1786). Za jeho vlády se Berlín stal centremosvícenství, ale také byl běhemsedmileté válkykrátce obsazen ruskou armádou.V roce 1806 po francouzském vítězství ve válce čtvrté koalice vpochodoval do městaNapoleon Bonaparte, ale městu zůstala samospráva. V roce 1815 se město stalo součástí nové pruské provincie Braniborsko.
Běhemprůmyslové revolucevyrostla ekonomika a populace města se dramaticky zvýšila. Berlín se stal hlavním železničním uzlem a hospodářským centrem Německa. Brzy se rozvinula další předměstí a zvýšila se rozloha i populace Berlína. Mnohá z nich byla pod Berlín začleněna.V roce 1871 se Berlín stal hlavním městem nově založenéNěmecké říše. V roce 1881 došlo k oddělení od Braniborska.
Na počátku 20. století se v Berlíně začalo rozvíjet německéexpresionistické hnutí.Na konciprvní světové válkyv roce 1918 vyhlásilPhilipp Scheidemannvbudově Reichstagurepubliku. V roce 1920 zákon o Velkém Berlíně začlenil desítky předměstských obcí do Berlína. Počet obyvatel se téměř zdvojnásobil na čtyři miliony. BěhemVýmarské republikyBerlín prošel politickými nepokoji kvůli ekonomickým nejistotám. Metropole zažila rozkvět v mnoha vědeckých oborech, napříkladAlbert Einsteinse během let působení v Berlíně dostal do povědomí veřejnosti.
V roce 1933 se k moci dostalAdolf HitleraNSDAP. Národně-socialistický režim začal plánovatmonumentální stavební proměny, aby se mohl Berlín stát hlavním městemVelkogermánské říše.Do roku 1939 opustila Berlín a Německo polovina z původního počtu 160 tisícŽidů. PoKřišťálové nocijich bylo mnoho uvězněno v nedalekémSachsenhausenu. Po roce 1943 bylo mnoho z nich posláno do koncentračních táborů. Během druhé světové války byla velká část města zničena (až 40% obytných ploch). Přibližně 125 000 civilistů bylo zabito. Po vítězství spojenců vbitvě o Berlínbylo město rozděleno dočtyř sektorů(sovětský, francouzský, britský a americký).
V červnu 1948 po měnové reformě ve třech západních sektorech Berlína uvalilSovětský svazblokáduna přístupové cesty doZápadního Berlína, které vedly přes sovětský sektor. Spojenci zareagovali leteckým mostem. V květnu 1949 byla blokáda zrušena.Po vznikuNěmecké demokratické republikysevýchodní Berlínstal hlavním městem státu. Západní Berlín byl politicky spojen seSpolkovou republikou Německo, ačkoliv oficiálně byl stále okupovaný spojenci. Letecké spojení s městem tedy poskytovaly jen americké, francouzské a britské aerolinky.
Rozdělení Německa na dva samostatné státy eskalovalostudenou válku. Západní Berlín byl obklopen Německou demokratickou republikou. Ta prohlásila východní část, která zahrnovala většinu historického jádra, za své hlavní město, což západní mocnosti neuznávaly. Metropolí Západního Německa se stalBonn. V roce 1961 začala Německá demokratická republika stavětBerlínskou zeďkolem Západního Berlína, která měla zabránit emigraci východních Němců do západního Německa právě přes Berlín. 26. června 1963 pronesl prezident USAJohn Fitzgerald Kennedyslavný projevIch bin ein Berliner.Pro většinu obyvatel Východu byla cesta do Západního Berlína nebo Západního Německa zapovězena. V roce 1971 zaručila dohoda vítězů druhé světové války pozemní přístup do Západního Berlína přes území NDR.
9. listopadu 1989 padla Berlínská zeď a následně byla z větší části zbořena. 3. října 1990 se obě části Německaznovusjednotily. V červnu 1991 odhlasovalNěmecký spolkový sněmpřesun hlavního města zBonnudo Berlína. Tento proces byl dokončen v roce 1999. Prvním starostou sjednoceného města se stal Walter Momper, který do tohoto okamžiku vedl pouze západní část. Ve volbách v prosinci 1990 zvítězil Eberhard Diepgen (CDU) a stal se tak prvním zvoleným v celém městě.
Ve městě se konalo fináleMistrovství světa ve fotbale 2006.
Přiteroristickém útoku v roce 2016nákladní auto úmyslně vjelo na vánoční trh na náměstí Breitscheidplatz známéPamětním kostelem císaře Viléma, načež 13 lidí zemřelo a 55 dalších bylo zraněno.
Berlín leží v severovýchodnímNěmeckuv rozsáhlé plochéStředoevropské nížině, která se táhne od severníFranciepo západníRusko.Berliner Urstromtal(ledovcové údolí z doby ledové) bylo vytvořeno proudícím roztátým ledem na konci posledního weichselského zalednění. Nyní tímto údolím protékáSpréva. VeŠpandavěse Spréva vléváHavoly, která protéká od severu k jihu západním Berlínem. Tok řeky Havoly připomíná spíše řadu jezer, z nichž největší je Tegeler See. Řada jezer leží i na Sprévě, jako například Großer Müggelsee ve východním Berlíně.
Důležité části dnešního Berlína se rozkládají na nízkých plošinách po obou stranách údolí Sprévy. NapříkladPankowči Reinickendorf leží na Barninmské plošině na severu, tak Charlottenburg-Wilmersdorf, Steglitz-Zehlendorf, Tempelhof-Schöneberg a Neukölln leží na Teltowské plošině na jih od řehy.
Nejvyšším bodem je vrch Arkenberge v obvodu Pankow s nadmořskou výškou 122 metrů.Díky návozu stavební suti překonalTeufelsberg(120,1 m), který je tvořen z trosek domů zbořených během druhé světové války. Großer Müggelberge s nadmořskou výškou 114,7 m je nejvyšším přirozeným bodem města. Tím nejnižším je jezero Spektesee ve Špandavě s nadmořskou výškou 28,1 metrů. Průměrná nadmořská výška činí 34 m n. m.
Vodní plochy (především jezera) tvoří 6,6 % celkové plochy; mimo mnoha parků a obdobných zelených ploch se na území města nachází i lesní porosty (17,9 % celkové plochy).
Vzdálenost Berlín–Prahačiní kolem 350 km. Cestavlakemtrvá necelých pět hodin, cestaletadlemkolem 40 minut.
MěstoBerlín s přilehlou oblastí tvoříaglomeracioznačovanou jako metropolitní region Berlín-Braniborsko (Metropolregion Berlin-Brandenburg).
Braniborsko (Brandenburg) je jedna ze16 spolkových zemíNěmecka. Jejím hlavním městem jePostupim(Potsdam). V současných hranicích existuje od 1992.
Braniborsko je součástí rozsáhléSeveroněmecké nížiny, která je v jeho okrajových částech přerušována pahorkatinami. Moderní Braniborsko se rozkládá mezi řekami Labem na západě, a Odrou a Nisou na východě.
Mimo velká města jako je na západěBrandenburg an der Havelnebo na východěFrankfurt nad Odrouje Braniborsko řídce osídlenou zemí.
Územím Braniborska protékají řekyHavola(Havel),Černý Halštrov(Schwarze Elster) aSpréva(Spree), Ukra (Ucker),Labe(Elbe), na hranici sPolskemOdraaLužická Nisa, a další menší řeky. Na severu při hranici se spolkovou zemíMeklenburskem-Předním Pomořanskemse nachází i řada jezer.
Berlín se dleKöppenovy klasifikacenachází v oblasti mírnéhooceánického podnebí(Cfb), ale ve východní části lze hovořit i o vlhkémkontinentálním podnebís teplými léty (Dfb).Berlínské klima se vyznačuje mírnými lety a studenými zimami, ale většinou ne příliš tuhými. Vzhledem k přechodnému klimatu jsou v zimě běžné mrazy a mezi ročními obdobími jsou větší teplotní rozdíly, než je typické pro čisté oceánské podnebí. Dle Trewarthova schématu je Berlín klasifikován jako mírné kontinentální klima (Dc).
Léta jsou teplá s průměrnými vysokými teplotami 22–25 °C a minimy 12–14 °C. Zimy jsou chladné s průměrnými teplotami okolo 3 °C a minimy −2 až 0 °C. Jaro a podzim jsou chladné až mírné. Berlínská zástavba vytváří mikroklima s teplem zadržovaným budovami a dlažbou. Teploty mohou být ve městě až o 4 °C vyšší než v okolních oblastech.Průměrné roční srážkyjsou 530 milimetrů s mírnými srážkami po celý rok. Oblast Berlína a Braniborska je nejteplejší a nejsušší v Německu.Sněženíse vyskytuje zejména od prosince do března. Nejteplejším měsícem v Berlíně byl červenec 1834 s průměrnou teplotou 23,0 °C a nejchladnějším měsícem byl leden 1709 s průměrnou teplotou −13,2 °C.Měsícem s nejvyšším množstvím srážek byl červenec 1907 s 230 milimetry, zatímco nejsušší byly měsíce říjen 1866, listopad 1902, říjen 1908 a září 1928. Během nich napadlo jen okolo 1 mm.
Na konci roku 2018 měl městský stát Berlín 3,75 milionu registrovaných obyvatel na 891,1 km.Hustota zalidněníměsta byla 4 206 obyvatel na km. Berlín je nejlidnatější město vEvropské unii. Celá metropolitní oblast hlavního města Berlín-Braniborsko má více než 6 milionů obyvatel na ploše 30 546 km.
V roce 2014 se v Berlíně narodilo 37 368 dětí (+6,6 %), což je rekordní počet od roku 1991. Počet zemřelých byl 32 314, takže město zaznamenalo přirozený populační přírůstek. Ve městě jsou téměř 2 miliony domácností. 54 procent z nich jsou jednočlenné. V Berlíně žije více než 337 000 rodin s dětmi do 18 let.
V roce 2014 zaznamenala německá metropole migrační přebytek přibližně 40 000 lidí.Věková strukturase po sjednocení Berlína normalizovala. Ve struktuře obyvatelstva podle zaměstnání je v popředí výrazněsektor služeb.
Národní a mezinárodní migrace do města má dlouhou historii. V roce 1685, po odvoláníNantského ediktuve Francii, město vydalo edikt Postupimský, který na deset let zaručovalnáboženskou svobodua osvobození od daní francouzskýmhugenotům. Zákon o Velkém Berlíně v roce 1920 začlenil mnoho okolních měst a vesnic. Po tomto kroku se zvýšil počet obyvatel z 1,9 milionu na 4 miliony.
Aktivní imigrační a azylová politikaZápadního Berlínanapomohlaimigraciv 60. a 70. letech. Berlín je nyní domovem nejméně 180 000tureckýcha turecko-německých obyvatel, což berlínskou komunitu činí největší mimoTurecko.Již v roce 1989 bydlelo v západní části města 128.000 obyvatel turecké národnosti (43,2 % všech cizinců). Dnes lze ve městě najít již třetí i čtvrtou generaci přistěhovalců z této země.
V 90. letech 20. století byla umožněna imigrace do Německa některým obyvatelům bývaléhoSovětského svazu, kteří jakýmkoliv způsobem prokázali svůj německý původ a získali tím německé občanství. I když jejich znalostiněmčinyjsou v mnoha případech mizivé, nejsou v číslech zachyceni. Etničtí Němci z této země dnes tvoří největší část rusky mluvící komunity.
Během poslední dekády zažilo město příliv imigrantů z různých západních zemí a některýchafrickýchregionů. Problematické je právě posouzení počtu a podílu občanů arabské národnosti, kde se jedná zejména o uprchlíky z občanské války vLibanonu, kde největší skupinu tvoří kategorie „národnost nevyjasněna“.
V prosinci 2019 bylo 777 345 (21,1%) registrovaných obyvatel cizí státní příslušnosti, kteří pocházeli ze 190 různých států, a dalších 542 975 (14,8%) mělo německé občanství s migračním pozadím, což znamená, že oni nebo alespoň jeden z jejich rodičů se přistěhovali do Německa po roce 1955.48 procent obyvatel mladších 15 let má alespoň jednoho neněmeckého rodiče. V roce 2009 žilo v metropoli navíc 100 000 až 250 000 neregistrovaných obyvatel.Nejvíce osob s migračním rodinným zázemím žije v obvodechMitte, Neukölln a Friedrichshain-Kreuzberg.
Podle sčítání lidu v roce 2011 přibližně 37 procent obyvatel (téměř 1 360 000) uvedlo, že jsou členy právně uznané církve nebo náboženské organizace. Zbytek k takové organizaci buď nepatřil, nebo se o příslušnosti nezmínili.
Nejrozšířenějším náboženským vyznáním zaznamenaným v roce 2010 byl protestantský církevní orgán — Evangelická církev Berlín-Braniborsko-Slezsko-Slezská Horní Lužice (EKBO) — sjednocená církev. EKBO je členemEvangelické církve v Německu(EKD). Členem bylo evangelické církve 18,7% populace, zatímco 9,1% bylo členem církveřímskokatolické. Asi 2,7 % populace se identifikovalo s jinými křesťanskými denominacemi (většinou východní ortodoxní, ale také další odnože protestantů). Jiní čísla poskytuje registr obyvatel Berlína. Podle něj bylo v roce 2018 14,9 procenta členů evangelické církve a 8,5 procenta římskokatolické církve. Vláda vede evidenci členů těchto církví pro daňové účely, protože vybírá církevní daň.
V roce 2009 uvedl statistický úřad, že ve městě žije přibližně 249 000muslimů. V roce 2016 novinyDer Tagesspiegelodhadovaly, žeramadánv Berlíně dodržovalo asi 350 000 muslimů.V roce 2019 také přibližně 437 000 registrovaných obyvatel (11,6 %) uvedlo, že má migrační pozadí z jednoho z členských státůOrganizace islámské spolupráce.Mezi lety 1992 a 2011 se muslimská populace téměř zdvojnásobila.Ve městě stojí přes 80mešit.
Asi 0,9 % Berlíňanů se hlásí k jinému náboženství. Z odhadované populace 30 000–45 000 židovských obyvatel je přibližně 12 000 registrovanými členy náboženské organizace.V tom je obsaženo ovšem přibližně 8000 vystěhovalců z bývalého SSSR počátkem devadesátých let. Předválkouv Berlíně žilo asi 170 000 Židů, z nichž asi 90 000 emigrovalo. Ze zbylých jich jen asi 800 přežilo holocaust. Ve městě stojí deset synagog.
Berlín má v současnosti také jednu z největších izraelských diaspor na světě. Mnoho Izraelců bylo s to získat v posledních dvou desetiletích německé občanství, jelikož jejich prarodiče byli před druhou světovou válkou aholokaustemněmeckými státními příslušníky. V r. 2017 se jednalo o více než 33 tisíce osob; počet Izraelců žijící a pracující v Německu je však ještě daleko větší. V souvislosti s tímto fenoménem je Berlín často v poslední době nazýván jako „izraelské hlavní město Evropy“.
Němčinaje oficiálním a převládajícím mluveným jazykem v Berlíně. Jde ozápadogermánský jazyk, který většinu své slovní zásoby odvozuje z germánské větveindoevropské jazykové rodiny. Němčina je jedním z 24 jazykůEvropské uniea jedním ze tří pracovních jazykůEvropské komise.V rámci EU je němčina také nejrozšířenějším mateřským jazykem se zhruba 100 miliony rodilými mluvčími.
V Berlíně a okolní metropolitní oblasti se používá speciální varianta němčiny zvaná Berlinisch nebo Berlinerisch. Pochází z braniborské varianty. Díky zvýšené imigraci a trendům mezi vzdělanou populací mluvit standardní němčinou v každodenním životě postupně mizí.
Nejčastěji používanými cizími jazyky v Berlíně jsouturečtina,polština,angličtina,perština,arabština,italština,bulharština,ruština,rumunština,kurdština,srbochorvatština,francouzština,španělštinaavietnamština. Turečtina, arabština, kurdština a srbochorvatština jsou častěji slyšet v západní části města, zatímco polština, angličtina, ruština a vietnamština mají ve východním Berlíně více rodilých mluvčích.
Od znovusjednocení dne 3. října 1990 je Berlín jedním ze tří městských států v Německu a jednou ze 16 současných spolkových států Německa. Poslanecká sněmovna funguje jako městský a státní parlament. Během současného volebního období má 147 členů. Výkonným orgánem je Senát Berlína. Senát se skládá z vládnoucího starosty a až deseti senátorů zastávajících ministerské funkce. Celkový roční státní rozpočet Berlína v roce 2015 přesáhl 24,5 miliardy eur, včetně rozpočtového přebytku ve výši 205 milionů eur.Stát disponuje rozsáhlým majetkem, včetně administrativních a vládních budov, realitních společností, ale má i podíly v olympijském stadionu, bazénech, bytových společnostech a dalších společnostech.
Vládnoucí starosta je současně primátorem města Berlín a ministerským premiérem státu Berlín. Kancelář vládnoucího starosty je vČervené radnici(Rotes Rathaus). Od roku 2023 tento úřad zastává Kai Wegner zeKřesťanskodemokratické unie(CDU). Významným primátorem byl takéKlaus WowereitzeSociálnědemokratické strany Německa(SPD), který jako první německý politik v roce 2001 veřejně přiznal svoji homosexualitu. Primátorem byl mezi lety 2001 a 2014.
Berlín je rozdělen do 12 obvodů (Bezirk). Původně jich bylo 23, zákonem o územní reformě z roku 1998 byl však jejich počet k 1. lednu 2001 snížen na 12, přičemž v některých případech došlo ke sloučení bývalých západních a východních obvodů. Cílem bylo dosáhnout obvodů s minimálně 200 tisíci obyvateli. Tuto podmínku již splňovaly Neukölln, Špandava a Reinickendorf.
Obvody se dále dělí na menší území (Ortsteile), které odpovídají mnohem starším obcím, které existovaly do vytvoření Velkého Berlína. Ty se později urbanizovaly a začlenily do města. Mnoho obyvatel se silně identifikuje se svými čtvrtěmi, hovorově nazývanýmiKiez, naopak se příliš neidentifikují se svým obvodem.
Každý obvod je řízen radou (Bezirksamt)sestávající z pěti členů včetně starosty obvodu (Bezirksbürgermeister). Rada je volena zastupitelstvem městské části (Bezirksverordnetenversammlung). Jednotlivé městské části však nejsou samostatnými obcemi, ale jdou podřízeny městu Berlínu. Míra jejich samosprávy není tudíž srovnatelná sezemskými okresy.
Berlín udržuje oficiální partnerství se 17 městy. Partnerství měst mezi Berlínem a ostatními městy začalo dohodou sLos Angelesv roce 1967. Partnerství navázaná východním Berlínem byla zrušena poznovusjednocení Německa, ale později byla částečně obnovena. Partnerská města Západního Berlína byla dříve omezena na úroveň městských částí. Během studené války tato partnerství odrážela mocenské bloky, přičemž Západní Berlín spolupracoval s hlavními městy západního světa a Východní Berlín většinou s městy zVaršavské smlouvya dalších socialistických zemí.
Níže uvedená partnerství uzavřelo město Berlín jako celek (stav k 16. prosinci 2006); 
jednotlivé obvody mají další partnerská města.
Berlín jehlavním městemSpolkové republiky Německo.Prezident Německa, jehož funkce jsou podleněmecké ústavyhlavně slavnostní, má oficiální sídlo vpaláci Bellevue.Berlín je sídlemNěmeckého kancléře(předsedy vlády), který sídlí v budově kancléřství. Před kancléřstvím stojí opravenábudova Reichstagu (Říšského sněmu), v níž sídlíNěmecký spolkový sněm, dolní komora německého parlamentu. Do této budovy se přestěhoval v roce 1998 zBonnu, hlavního městazápadního Německa.Spolková rada(horní komora) se zastoupením 16spolkových zemímá své sídlo v bývalé pruské Sněmovně lordů. Spolková ministerstva mají většinou dvě sídla, jedno v Berlíně a druhé v Bonnu.
V Berlíně sídlí celkem 158 zahraničních zastupitelských úřadů.Velvyslanectví České republiky v Berlíněsídlí vbrutalistickébudově na ulici Mohrenstrasse v bývalé východní části města. Původně se jednalo o sídlo VelvyslanectvíČeskoslovenské socialistické republikyvNěmecké demokratické republice.
V roce 2021 Berlín vytvořilHDPve výši 163 miliard eur, což je nárůst o 3,3 % oproti předchozímu roku.Ve městě existovalo 167 057 průmyslových a živnostenských podniků (roku 2002 jen 111 039). Situace je charakterizována především pozitivními tendencemi.Berlínské ekonomice dominujesektor služeb, přičemž asi 84% všech společností podniká právě v tomto sektoru. V roce 2015 činila celková pracovní síla v Berlíně 1,85 milionu lidí.Míra nezaměstnanostidosáhla v listopadu 2019 28letého minima 7,8%. Od roku 2012 do roku 2015 zaznamenal Berlín nejvyšší roční růst zaměstnanosti ze všech spolkových zemí. V tomto období bylo vytvořeno kolem 130 000pracovních míst.
Mezi důležité ekonomické sektory v Berlíně patřídoprava,informační a komunikační technologie,média,hudba,reklamaadesign,biotechnologie, ekologické služby,stavebnictví,e-commerce,maloobchod, poskytování hotelových služeb a lékařské inženýrství.
Výzkum a vývojmá pro město také ekonomický význam. Několik velkých korporací jakoVolkswagen,PfizerčiSAPprovozuje ve městě inovační laboratoře.Vědecko-podnikatelský park vAdlershofuje dle výnosů největší technologický park v Německu.V rámcieurozónyse Berlín stal centrem pro mezinárodní investice.
Mnoho německých a mezinárodních společností sídlí v Berlíně. V roce 2015 Berlín vygeneroval nejvícestartupovéhokapitálu v Evropě.
Mezi 10 největších zaměstnavatelů v Berlíně patří městský stát Berlín,Deutsche Bahn, zřizovatelé nemocnicCharitéa Vivantes,Spolková vláda Německa, místní poskytovatel veřejné dopravy BVG (Berliner Verkehrsbetriebe),SiemensaDeutsche Telekom.
Siemens, společnost na seznamechGlobal 500aDAX, má částečně sídlo v Berlíně. Dalšími společnostmi na indexu DAX se sídlem v Berlíně jsou realitní společnostDeutsche Wohnena služba rozvozu jídla Delivery Hero. Národní železniční dopravce Deutsche Bahn, největší evropský mediální důmAxel Springer SE, společnostiZalandoa HelloFresh mají své hlavní sídlo ve městě. Mezi největší mezinárodní korporace, které mají svou německou či evropskou pobočku v Berlíně, patříBombardier Transportation, Securing Energy for Europe,Coca-Cola,Pfizer,SonyaTotalEnergies.
Od roku 2018 byly třemi největšími bankami se sídlem v Berlíně Deutsche Kreditbank, Landesbank Berlin a Berlin Hyp.
Mercedes-Benz Groupv německé metropoli vyrábíautomobilyaBMWmotocykly. V roce 2022 otevřel americký výrobce elektromobilůTeslasvou první evropskou gigafactory nedaleko za hranicemi města v obci Grünheide (Mark) v Braniborsku. Farmaceutické divize společnostíBayera Berlin Chemie jsou hlavními farmaceutickými firmami ve městě.
Berlín je domovem mnoha vydavatelů časopisů, novin a knih. Kromě toho asi 20 tiskových agentur, více než 90 regionálních deníků a 22 národních sdělovacích prostředků, jako jeDer SpiegelaDie Zeit, posilují zastoupení ve městě kvůli důležitosti. Ve městě žije a pracuje mnoho mezinárodních novinářů, bloggerů a spisovatelů.
Berlín je centrálním místem několika mezinárodních a regionálních televizních a rozhlasových stanic. Veřejnoprávní vysílací společnost pro Berlín a Braniborsko RBB či komerční vysílací staniceMTVmají sídlo v Berlíně. Německá mezinárodní veřejnoprávní staniceDeutsche Wellemá svou pobočku v Berlíně stejně jako většina národních německých vysílatelů včetněZDFaRTL Group.
Berlín má největší počet vydávaných novin v Německu, mezi ty regionální patří napříkladBerliner Morgenpost,Berliner ZeitungčiDer Tagesspiegel. Třemi hlavními bulvárními celostátními deníky různé velikosti a s různou politickou příslušností jsouDie Welt,Neues DeutschlandaDie Tageszeitung. The Exberliner je vydáván vangličtiněa La Gazette de Berlin jsoufrancouzskypsané noviny.
Mezi další velká nakladatelství a jiné mediální firmy patří napříkladAxel Springer SE,Deutsche Grammophon,Ecosia, BMG Rights Managemen a Springer Nature.
Berlín ročně navštíví přes 13,0 miliónů turistů (2017), z nichž polovinu tvoří cizinci. Průměrná doba návštěvy činí 2,2 dne. Toto číslo tvoří především služební cesty obchodníků. V Berlíně se nachází přes 800 hotelů a pensionů, z toho 30 luxusních hotelů.
Hotel Adlonje hotel na ulici Unter den Linden, hlavním bulváru v centru Berlína, přímo naproti Braniborské bráně. Byla zde navržena budova částečně inspirovaná originálem, a 23. srpna 1997 prezident Spolkové republiky Německo otevřel nový Hotel Adlon, který stál na stejném místě jako původní hotel.
Mezi nejnavštěvovanější místa v Berlíně patří:Postupimské náměstí,Braniborská brána,Berlínská zeď,Alexanderplatz,Ostrov muzeí,Fernsehturm,East Side Gallery, zámek Charlottenburg, zoologická a botanická zahrada,Vítězný sloup, Památník Berlínské zdi, Französischer Dom, Deutscher Dom aŽidovský památník. Největší skupiny návštěvníků pochází zNěmecka,Spojeného království,Nizozemska,Itálie,ŠpanělskaaSpojených států.
Berlín patří mezi největší veletržní a výstavní centra v Evropě co do počtu návštěvníků a vystavovatelů. Ročně pořádají Berlínské veletrhy přes 30 veletrhů a výstav doma. Dle statistik je město také celosvětovou jedničkou dle počtu pořádaných kongresů, v roce 2015 jich hostil celkem 195. Některé akce se konají třeba v Berlínském kongresovém centru (bcc) nebo v CityCubeBerlin.
Berlínské výstaviště Messe Berlin (Berlin ExpoCenter City) je největším pořadatelem rozsáhlých výstav a veletrhů ve městě. Hlavní výstavní plocha přesahuje 160 tisíc metrů čtverečných. Ve městě se konají známé výstavy jako Zelený týden (Grüne Woche– potraviny a přidružené výrobky), Mezinárodní rozhlasová výstava (IFA),InnoTrans,Fruit Logistica, Venus Berlin (erotický veletrh), ILA Berlin či Mezinárodní turistická burza (ITB Berlín). Známou akcí je také Berlínský týden módy (Berliner Modewoche), který se koná dvakrát ročně. Ačkoli byl založen v roce 2007, získal si mezinárodní pozornost díky mladým kreativním návrhářům.
Podle společnostiMercerse Berlín v roce 2019 umístil na 13. místě v žebříčku Quality of living city.
Podle Monocle je Berlín 6. nejlepším městem k životu.Economist Intelligence Unit řadí Berlín na 21. místo ze všech světových měst.Berlín je na 8. místě v Global Power City Index, který řadí města podle vlivu.
V roce 2019 měl Berlín podle HWWI a Berenberg Bank nejlepší vyhlídky do budoucna ze všech měst v Německu.Podle studie Forschungsinstitut Prognos z roku 2019 se Berlín umístil na 92. místě ze všech 401 regionů v Německu. Je však na čtvrtém místě z regionů v bývalém východním Německu poJeně,DrážďanechaPostupimi.
V roce 2013 bylo ve městě registrováno 1,344 milionu motorových vozidel.S 377 auty na 1000 obyvatel (německý průměr činí 570 aut na 1000 obyvatel) má Berlín jeden z nejnižších počtů aut na obyvatele ze západoevropských měst.
Městem prochází celkem 5 422 km silnic, z nichž 77 je klasifikováno jako dálnice.Celkem 979 mostů překonává 1 vodní cesty ve městě.
Kolem Berlína vede vnější, zcela uzavřený dálničníokruh, je značen jako dálnice A10, jeho celková délka činí 196 km. Většina se však nachází mimo území města, v Braniborsku. Vnitřní okruh s označením A100 byl plánován, ale v blízké budoucnosti zřejmě realizován nebude, plánuje a staví se jen 7,1 km v jihovýchodní části města. Z vnějšího okruhu vychází celkem 6 dálnic, které vedou do různých částí Německa a do sousedních zemí, tedyČeské republikyaPolska:
Na území města vede ještě pět kratších dálnic, které zajišťují spojení města a vnitřního okruhu s okruhem vnějším a meziregionálními dálnicemi.
Dálkové železniční linky spojují Berlín se všemi velkými městy Německa a s mnoha městy v sousedních zemích. Regionální železniční tratě v systému Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg poskytují spojení do okolních regionů Braniborska a k Baltskému moři. Železniční spojení z Prahy a do ní je uspokojivé. Denně dopravu zajišťuje šest párů vlaků typu Eurocity v 2hodinových intervalech.
Železniční dopravce Deutsche Bahn provozuje vysokorychlostní vlaky ICE do vnitrostátních destinací, jako je Hamburk, Mnichov, Kolín nad Rýnem, Stuttgart, Frankfurt nad Mohanem a mnoho dalších měst. Existuje také letištní expresní na letiště Berlin-Brandenburg. Jsou vypravovány i mezinárodní spojení do měst jako je Vídeň, Praha, Curych, Varšava, Budapešť a Amsterdam.
Berlín je centrem systému regionálních vlaků provozovaných Deutsche Bahn, které operují v předměstské oblasti Berlín-Branniborsko dál za území sítě S-Bahn. Existují dva druhy regionálních vlaků, často zastavující Regionalbahn (RB) a rychlejší Regional-Express (RE). Na rozdíl od sítě S-Bahn nemá síť regionálních vlaků vlastní tratě, ale sdílí tratě s dálkovou dopravou. V Berlíně zastavují vlaky RB a RE méně často než spoje S-Bahn.
V minulosti neexistovalo (až do roku 2006) žádné hlavní nádraží. Stálo však mnoho hlavových nádraží jako v Paříží, Londýně nebo Moskvě. Vlaky jezdily například naAnhaltské,Zhořelecké, Postupimské či Slezské nádraží (dnesBerlin Ostbahnhof). Běhemrozdělení městav jistém smyslu roli hlavního nádraží zaujala staniceBerlin Zoologischer Gartenv Západním Berlíně aBerlin Ostbahnhofve Východním Berlíně.
Největšíberlínské nádražíjeBerlin Hauptbahnhof(hlavní nádraží) otevřené v roce2006na místě bývalého Lehrter Bahnhof. Právě berlínské hlavní nádraží je považováno za největší nádraží Evropy.Další významná nádraží jsouBerlin Ostbahnhof, Berlin-Spandau, Berlin Südkreuz a Berlin Gesundbrunnen.
Berlín má jedno mezinárodní letiště –letiště Berlín-Braniborsko(BER), které se nachází těsně za jihovýchodní hranicí Berlína ve spolkové zemi Braniborsko. Letiště bylo otevřeno v říjnu 2020 po rozsáhlých zpožděních.Nahradiloletiště Berlín-Tegel(TXL) v bývalém západním Berlíně aletiště Berlín-Schönefeld(SXF), jehož modernizací a rozšířením vzniklo. Plánovaná počáteční kapacita činí přibližně 27 milionů cestujících ročně. Postupně se má však dále rozvíjet, aby kapacita terminálů stoupla na přibližně 55 milionů ročně do roku 2040.
Letiště Tegel se nacházelo na území města, zatímco letiště Schönefeld se nacházelo v blízkosti současného letiště. Obě letiště dohromady v roce 2015 odbavila 29,5 milionu cestujících. V roce 2014 obsluhovalo město 67 leteckých společností, které zajišťovaly spojení do 163 destinací v 50 zemích. Na Tegel létala napříkladLufthansaneboEurowings. Sídlila zde také jednotka vojenského letectví Spolkové republikyNěmecko. Schönefeld sloužil pro společnostiGermania,easyJetneboRyanair.
Prvním letištěm v Berlíně bylo Johannisthal, které bylo otevřeno 26. září 1909. Krátce poté následovalo otevření letiště Staaken (1915), známé svými dvěma halami provzducholodě. LetištěTempelhofbylo otevřeno roku 1923 aGatowv roce 1934.Letiště Berlín-Tegelbylo postaveno během berlínské blokády v roce 1948.
Tempelhof bylo prvním letištěm na světě s pravidelnými osobními lety, které byly zahájeny v roce 1926 s lety doKrálovce(nyní Kaliningrad). Letiště se rychle rozrůstalo a ve 30. letech se stalo jedním z největších na světě. Dodnes zde stojí obrovské haly, třebaže jsou nedokončené. Letiště Tempelhof mělo také další prvenství, jednalo se o první letiště, které bylo obsluhováno stanicímetrana dnešní lince U6.
Po druhé světové válce byl Tempelhof používán jako základna amerického letectva, zatímco sovětské letectvo sídlilo na letišti v Schönefeldu u Berlína. Letiště Gatow bylo převzatoRoyal Air Forcev červenci 1945. NaPostupimské konferencibyla později dohodnuta výměna pozemků s letišti, neboť právě Gatow a letiště Staaken zasahovaly zároveň doZápadního Berlína, tak i dosovětské okupační zóny Německa.
Od dubna 1948 běhemblokádybyl Západní Berlín izolován od okolního sovětského sektoru. Důležité zásoby byly do města dopravovány letecky. Každý den přilétalo do Berlína obrovské množství letadel. Kapacita tehdejších západoberlínských letišť nebyla dostatečná, k uvolnění tlaku na Gatow a Tempelhof bylo ve francouzském sektoru postaveno letiště Tegel.
Tempelhof byl vrácen civilní správě v roce 1951, Schönefeld v roce 1954 a Tegel v roce 1960. Letiště Gatow zůstalo vojenským letištěm, které využívalo RAF až do roku 1994. Tegel, nejnovější letiště, se stalo hlavním civilním letištěm pro Západní Berlín, zatímco Schönefeld sloužil obyvatelům východního Berlína. Letiště Tempelhof bylo uzavřeno roku 2008. V roce 2020 byl uzavřen Tegel o otevřeno novéletiště Berlín-Braniborsko.
Síť městské hromadné dopravy patří k nejhustším mezi evropskými městy. Po sloučení obou částí města byla propojena a dále rozšířena. Jedná se o kombinacimetra,příměstské železnice,tramvajovéa autobusové sítě.
Veřejná doprava v Berlíně je organizována dopravním úřadem s názvem Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB), což je společný podnik dvou spolkových zemí, Berlína aBraniborska, okresů a měst ve spolkové zemi Braniborsko. VBB je plánovacím úřadem pro regionální dopravu, přiděluje zakázky a stanovuje tarify. Linky nepřesahující území Berlína zadává město samo. S okolními obcemi a Braniborskem se však musí domluvit v případě regionální železniční a autobusové dopravy a linek S-Bahn.
Společný tarif Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB). Ten pokrývá město Berlín a oblasti do 15 kilometrů za hranicemi. Areál je rozdělen do tří zón. Zóna A zahrnuje centrální část města, zóna B je vnější části města Berlín. Zóna C pokrývá oblast za hranicemi města.
U-Bahnje z jednou z nejrychlejších možností přepravy po Berlíně. Žádná ze stanic se nenachází mimo území města. Ačkoli většina systému je pod zemí, některé úseky jsou na úrovni ulic či ve výšce. Provozuje jiBerliner Verkehrsbetriebe(BVG), městský provozovatelměstské hromadné dopravy. Používán je tarif společný sBraniborskemspravovaný Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB). Pokud jde o délku systému, berlínský U-Bahn je největší systém metra v Německu a pátý největší vEvropě.
Systém nyní zahrnuje devět linek se 175stanicemi. Celková délka činí 155,4 kilometrů. Vlaky jezdí každé dvě až pět minut vešpičce, každých pět minut po zbytek dne a každých deset minut večer a v neděli. Za rok urazí 132 milionů kilometrů a přepraví 400 milionů cestujících.
První linka U-Bahnu byla otevřena v roce 1902 a stavba od té doby pokračovala, přičemž poslední prodloužení (U5 do staniceHauptbahnhof) bylo otevřeno v roce 2020. První čtyři linky byly postaveny s užším rozchodem a s mírně odlišným způsobem elektrifikace od pozdějších tratí. Nejzřetelněji je to vidět na šířce vlaků, která je nižší. Při nedostatku vozového parku na ostatních tratích však byly nasazeny vlaky určené pro linky U1-U4 s deskami na vyplnění mezery mezi nástupištěm a soupravou.
Během rozdělení města byl U-Bahn rozdělen. Ve východní části zůstala jen linka U5 a část linky U2. Zbývající linky byly postaveny uvnitřZápadního Berlína, ale dvě z nich procházely východním Berlínem bez zastavení. Výjimkou byla staniceFriedrichstraße, která sloužila jako přestupní stanice ahraniční přechod. Stanice umístěné ve východním Berlíně, kterými linky Západního Berlína projížděly bez zastavení, se staly známými jakostanice duchů.
Během rozdělení došlo k velkému rozšíření U-Bahnu v západní části, nejen z důvodu dostupností finančních prostředků z úspěšného západního Německa, ale i touhou poskytovat alternativu k S-Bahn provozovanévýchodním Německem. Východoněmecké úřady nechaly prodloužit jen dnešní U5 po hranici města ve čtvrti Hönow. Poznovusjednocení Německanárůst délky sítě zpomalil.
S-Bahn v Berlíněmá znaky rychlého tranzitního systému i provozupříměstské železnice. Historicky se vyvíjel z příměstských služeb poskytovaných provozovateli hlavních tratí. Nyní však jezdí na tratích zcela oddělených od ostatních vlaků, ale často vedou přímo vedle nich. Většina systému je provozována na úrovni země, ale existují i významné úseky nadzemních tratí a tunelů. Má o něco delší průměrnou vzdálenost mezi stanicemi než U-Bahn a obsluhuje také některá předměstí vBraniborsku. Je provozován dceřinou společnostíDeutsche Bahn, národního železničního dopravce, a používá společný tarif veřejné dopravy spravovaný Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB).
S-Bahn nyní zahrnuje 16 tras se 168 stanicemi a celkovou délkou 340 kilometrů. Linky mají mnoho společných úseků, mezi nejdůležitější patří nadzemní východo-západní průtah, většinou podzemní severo-jižní trať a okružní většinou zvýšená linka.
Během érystudené válkyřídila S-BahnkomunismustickáNěmecká demokratická republika, zpočátku dokonce i vZápadním Berlíně. Jako protest proti stavbě Berlínské zdi byl S-Bahn bojkotován Berlíňany ze západní části města a velká část systému v západním Berlíně byla uzavřena kvůli nedostatku provozu. V roce 1984 převzal BVG provoz západoberlínské části S-Bahnu. Poznovusjednocení Německabyly obě poloviny S-Bahn znovu sjednoceny pod vlastnictvím Deutsche Bahn.Několik úseků S-Bahn se přestalo používat kvůli rozdělení Berlína.
Berlín mátramvajovou síťzahrnující 22 tramvajových linek, které obsluhují 377 tramvajovýchzastávek. Systém měří 293,78 kilometrů. Všechny linky provozujeBerliner Verkehrsbetriebe(BVG) a využívají společný tarif provozovaný úřadem Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB). Berlínský tramvajový systém je jedním z pěti nejrozsáhlejších v Evropě z hlediska délky tratí.
Z 22 tramvajových linek provozovaných BVG je devět označeno jako součást MetroNetz, které poskytují rychlejší službu v oblastech špatně dostupných systémyU-BahnaS-Bahn. Tyto tramvajové linky jsou rozeznatelné podle písmena M před číslem trasy. Jsou to jediné tramvajové linky, které fungují 24 hodin denně.
Prvníkoněspřežná dráhabyla ve městě otevřena roku 1865. SpojovalaBraniborskou bránuaCharlottenburg. V roce 1881 otevřelWerner von Siemensv Groß-Lichterfelde první elektrickou tramvaj na světě. Do roku 1910 byly koňské tramvaje zcela nahrazeny tramvaji elektrickými. Původně byly tramvaje provozovány několika nezávislými společnostmi, které byly na počátku dvacátého století na naléhání berlínského politikaErnsta Reuterapomalu sloučeny a převedeny do veřejného vlastnictví, z čehož vzniklo dnešní BVG.
Před rozdělením Berlína existovaly tramvajové linky po celém městě, ale všechny úseky v bývalémZápadním Berlíněbyly do roku 1967 nahrazeny autobusy nebo systémem U-Bahn. Východní Berlín si však své tramvajové linky zachoval. Současná síť je tedy převážně v této oblasti, i když došlo k několika rozšířením přes původní hranici. Existují plány na obnovu sítě v západní části města.
Dva největší poskytovatelé energií pro domácnosti v Berlíně jsou švédská firmaVattenfalla berlínská společnost GASAG. Obě nabízejí dodávku jak elektřiny, takzemního plynu. Část elektrické energie se dováží z nedalekýchelektrárenv jižním Braniborsku.
Od roku 2015 je pět největších elektráren měřených podle kapacity patří Reuter West, Lichterfelde, Mitte, Wilmersdorf a Charlottenburg. Všechny tyto elektrárny vyrábějí elektřinu a teplo na dálkové vytápění současně.
V roce 1993 bylo vzhledem k páduBerlínské zdiobnoveno připojení k elektrické síti v regionu hlavního města Berlína a Braniborska. Ve většině čtvrtí Berlína je elektřina vedena podzemní kabely. Pouze vedení s napětím 380 kV a 110 kV, které vede zrozvodnyReuter používá nadzemní vedení.
Od roku 2017 funguje vysílání v Berlíně a celém Německu dle standarduDVB-T2. Tento systém přenáší komprimovaný digitální zvuk, digitální video a další data v přenosovém tokuMPEG.
Berlín od roku 2016 nainstaloval několik stovek bezplatných veřejných bezdrátových sítíLANpo celém městě. Bezdrátové sítě jsou soustředěny převážně ve čtvrtích v centru. Je instalováno 650 hotspotů (325 vnitřních a 325 venkovních přístupových míst).
Sítě UMTS (3G) a LTE (4G) tří hlavních mobilních operátorůVodafone,T-Mobilea O2 umožňují využití mobilních aplikací po celém městě.
Berlín má dlouhou historii objevů v medicíně a inovací v lékařských technologiích. Novodobé dějiny medicíny výrazně ovlivnili vědci z Berlína. NapříkladRudolf Virchowbyl zakladatelem buněčné patologie aRobert Kochvyvinul vakcíny protianthraxu,choleřeatuberkulóze.
KomplexCharité(celým názvem Charité – Universitätsmedizin Berlin) je největší univerzitní nemocnicí v Evropě. Počátky sahají až do roku 1710. Více než polovina všech německých nositelů Nobelovy ceny za fyziologii a medicínu, včetněEmila von Behringa,Roberta KochaaPaula Ehrlicha, pracovala v Charité. Charité se rozkládá ve čtyřech samostatných komplexech. Kapacita činí přibližně 3 000 lůžek a více než 60 operačních sálů. Pracovní síla zahrnuje 15 500 zaměstnanců. V nemocnicích také působí 8 000 studentů. Ročníobratdosahuje dvou miliard eur.
Charité je společná instituceSvobodné univerzity v Berlíně,Humboldtovy univerzitya širokého spektra různých ústavů a ​​specializovaných lékařských center. Patří mezi ně German Heart Center, jedno z nejznámějších transplantačních center, Max-Delbrück-Center for Molecular Medicine a Max-Planck Institute for Molecular Genetics. Nemocnice je dle amerického týdeníkuNewsweeknejlepší nemocnicí v Evropě.Každoročně se v Berlíně koná Světový zdravotnický summit a několik mezinárodních konferencí týkajících se zdraví.
V roce 2014 činil počet berlínských studentů 340 658 ve 13 727 třídách na 878 školách. Dále ve městě působilo 56 787 stážistů.Po absolvovánízákladní školytrvající šest let, pokračují studenti nastřední školunebogymnázium. Europaschule je speciálníbilingvnístudijní program, v němž se studenti učí dle osnov v němčině a vybraném cizím jazyce. Tento plán zahrnuje základní i střední školu.
Francouzské gymnázium v Berlíně, které bylo založeno v roce 1689 kvůli výuce dětíhugenotskýchuprchlíků z Francie, nabízí německo-francouzskou výuku. ŠkolaJohna F. Kennedyho, bilingvní německo-americká škola v Zehlendorfu, je obzvláště oblíbená u dětí diplomatů a anglicky mluvící komunity.
Oblast hlavního města je jedním z nejdůležitějších center vysokoškolského vzdělávání a výzkumu v Německu a celé Evropě. 67 nositelů Nobelovy ceny je historicky spjato s berlínskými univerzitami.
Tři největší univerzity dohromady mají přibližně 103 000 studentů. Jedná se oSvobodnou univerzitu Berlín(Freie Universität Berlin) s asi 33 000 studenty,Humboldtovou univerzitu(Humboldt Universität zu Berlin) s 35 000 studenty aTechnickou univerzitu Berlín(Technische Universität Berlin) se 35 000 studenty.Charitémá kolem 8 000 studentů. Výše zmíněné univerzity tvoří Alianci berlínských univerzit, která získala finanční prostředky od německé vlády.Universität der Künste v Berlíně(umělecká škola) má asi 4000 studentů a ESMT Berlin je pouze jednou ze čtyř obchodních škol v Německu s akreditací od všech tří nejdůležitějších asociací v oboru (EQUIS, AACSB a AMBA).Hertie School, soukromá škola týkající se politiky se sídlem v obvoduBerlin-Mitte, má více než 900 studentů a doktorandů. Na univerzitě Hochschule für Wirtschaft und Recht studuje asi 11 000 studentů, Hochschule für Technik und Wirtschaft asi 12 000 studentů a Hochschule für Technik und Wirtschaft asi 14 000 studentů.
Město má vysoký počet mezinárodně renomovaných výzkumných institucí, jako jeFraunhoferova společnost, Leibnizova asociace, Helmholtzova asociace čiMezinárodní matematická unie.Společnost Maxe Planckaje asociací německých výzkumných ústavů a institucí. Ty bývají nezávislé na univerzitách nebo jsou s nimi pouze volně spojené. V roce 2012 ve městě pracovalo vevýzkumu a vývojikolem 65 000 profesionálních vědců.
Institut Roberta Kochase zabývá kontrolou aprevencínemocí. Tato instituce spadá pod Spolkové ministerstvo zdravotnictví. Výrazně pomáhal německé vládě běhempandemie covidu-19.
Jeden z úspěšných evropských výzkumných, obchodních a technologických klastrů sídlí ve Vědeckotechnickém parku WISTA vBerlíně-Adlershofus více než 1 000 přidruženými firmami, univerzitními katedrami a vědeckými institucemi.
Kromě univerzitních knihoven je hlavní knihovnou Státní knihovna v Berlíně (Staatsbibliothek zu Berlin). Její dvě sídla jsou na Postupimské ulici (Potsdamer Straße) a tříděUnter den Linden. Ve městě funguje také 86veřejných knihoven.ResearchGate, globální sociální síť pro vědce, sídlí v Berlíně.
Berlínská televizní věžna náměstíAlexanderplatzv obvoduBerlin-Mittepatří se svými 368 metry mezi nejvyšší stavby vEvropské unii. Byla postavena v roce 1969. Lze ji spatřit z většiny území centra města. Naopak věž nabízí vyhlídkové patro ve výšce 204 metrů. Na náměstí začínáKarl-Marx-Allee, jedna z nejdůležitějších ulic bývalého východního Berlína. Na této třídě stojí monumentálními obytné budovy, navržené ve stylusocialistického realismu. Nedaleko stojíRotes Rathauss výraznou architekturou díky červeným cihlám. Před touto budovou je Neptunbrunnen, fontána s mytologickou skupinouTritonů, personifikací čtyř hlavních pruských řek a bohemNeptunemna vrcholu.
Braniborská bránaje ikonickou dominantou Berlína a celéhoNěmecka. Je symbolem pohnutýchevropských dějina jednoty a míru. Nedalekábudova Říšského sněmuje tradičním sídlemněmeckého parlamentu. V 90. letech 20. století byla přestavěna britským architektemNormanem Fosterem. Vznikla tak skleněná kupole nad zasedacím sálem, která umožňuje volný přístup veřejnosti na jednání parlamentu a nádherný výhled na město.
East Side Galleryje open-air výstava umění namalovaného přímo na zbývajících částech Berlínské zdi. Jedná se o největší zbývající důkaz historického rozdělení města.
Gendarmenmarkt,neoklasicistnínáměstí v Berlíně, jehož název je odvozen od sídla slavného pluku Gens d'armes, jehož sídlo se zde nacházelo v 18. století. Na náměstí stojí dvě podobné katedrály, Německá a Francouzská, na níž lze navštívit vyhlídkovou plošinu. Mezi oběma katedrálami stojí Konzerthaus (Koncertní síň), kde sídlí Berlínský symfonický orchestr.
Ostrov muzeína řeceSprévěje sídlem pěti muzeí postavených v letech 1830 až 1930. Je zapsán na seznamusvětového dědictvíUNESCO. V současnosti pokračuje obnovování budov. Rekonstrukce městského zámku již byla dokončena. Nejedná se však o dokonalou kopii, interiéry jsou moderní a původní fasáda existuje pouze ze třech stran. Nedaleko vedle Lustgarten a městského paláce jeBerlínská katedrála, ambiciózní pokus císařeViléma II.vytvořitprotestantskýprotějšek kbazilice sv. PetravŘímě. Ve velké kryptě jsou uloženy pozůstatky některých členů pruské královské rodiny.Katedrála svaté Hedviky Slezskév obvodu Berlin-Mitte je berlínská římskokatolická katedrála.
Unter den Lindenje stromy lemovaná východo-západní městská třída. Vede odBraniborské brányk městskému zámku. Kdysi byla hlavní městskou promenádou. Ulice lemuje mnoho starých budov včetně částiHumboldtovy univerzity. Friedrichstraße byla legendární berlínská ulicedvacátých let. Snoubí se zde tradiční a moderní architektura dnešního Berlína.
UPostupimského náměstístojí celá čtvrť postavená po pádu zdi.Nazápadod tohoto náměstí se nachází Kulturforum, kde sídlí Gemäldegalerie. V okolí sídlí iBerlínská filharmoniečiNová Národní galerie(Neue Nationalgalerie). Severním směrem lze navštívitŽidovský památník.
Oblast kolem Hackescher Markt je domovem módy s bezpočtem prodejen oblečení, klubů, barů a galerií. Patří sem Hackesche Höfe, uskupení budov kolem několika dvorů, rekonstruované kolem roku 1996. NedalekáNová synagogana Oranienburger Straße je centrem židovské kultury.
Na ulici „Pod lipami“ (Unter den Linden) západním směrem zaBraniborskou bránunavazuje Ulice 17. června (Straße des 17. Juni). Na druhém konci je Náměstí Ernsta Reutera (Ernst-Reuter-Platz). Název ulice připomínápovstání ve východním Berlíně17. června 1953. Přibližně v polovině cesty se nachází Velká hvězda (Großer Stern) –kruhový objezd, v jehož středu se nacházíVítězný sloup. Tentopamátník, postavený na památku vítězství ve válkách za sjednoceníNěmecka(dánsko-německé války,prusko-rakouské válkyaprusko-francouzské války), byl v letech 1938–39 přemístěn ze svého původního umístění předbudovou Říšského sněmu.
NatříděKurfürstendammv západní části města mají pobočky některéluxusníobchody. Na východním konci této ulice na náměstí Breitscheidplatz stojíprotestantskýPamětní kostel císaře Viléma. Běhemdruhé světové válkybyl zničen a jeho trosky s moderní dostavbou připomínají hrůzy konfliktu. Nedaleko na Tauentzienstraße se nachází „Obchodní dům Západu“ (Kaufhaus des Westens; KaDeWe), o němž se tvrdí, že je největším obchodním domemkontinentální Evropy. V obvodu Tempelhof-Schöneberg leží Radnice Schöneberg před nížJohn Fitzgerald Kennedy(JFK) pronesl 26. června 1963 na náměstí svůj slavný projev, během něhož pronesl historické vyznání „Jsem Berlíňan“ (Ich bin ein Berliner). Dalšími významnými návštěvami radnice Schöneberg bylyIndira Gándhíová, 13. září 1964 (rok po vraždě JFK)Martin Luther KingnebobritskákrálovnaAlžběta II.v roce 1965. Západně od centra je taképalác Bellevue, sídloněmeckého prezidenta.Zámek Charlottenburgje největším historickým palácem v Berlíně.
Rozhlasová věž v Berlíně (Funkturm Berlin) je 150 metrů vysoký bývalývysílačv areálu berlínského výstaviště (Berliner Messe) nedalekoMezinárodního kongresového centra(nternationales Congress Centrum Berlin; ICC). Postaven byl v letech 1924 až 1926.
Oberbaumbrückepřes řekuSprévujenejikoničtějšímberlínskýmmostem, který spojuje městské čtvrtiFriedrichshain a Kreuzberg. Sloužívozidlům,chodcůma lince U1berlínského metra. Most byl dokončen ve stylucihlové gotikyv roce 1896 jako náhradadřevěného mostu.
Berlín se chlubí i rozsáhlými zelenými plochami. K nejznámějším patří např.Tiergarten, ležící v centru města.
Berlín se vyznačuje velkým počtem kulturních a vědeckých zařízení, z nichž některé dosáhly velké známosti a popularity i v zahraničí. Kulturní pestrost a tolerance se přitom traduje hlavně z dobyZápadního Berlína, který se stal v tomto smyslu „svobodným“ městem podle hesla „pro každého něco“. V 21. století se rozvinula moderní hudební, taneční a umělecká scéna.
Mladí lidé, mezinárodní umělci a podnikatelé se stále usazují ve městě. Postupně se z Berlína stalo oblíbené světové zábavní centrum.
V roce 2005 byl Berlín jmenován organizacíUNESCOjako Město designu a od té doby je součástí sítě Creative Cities Network.
V roce 2011 v Berlíně sídlilo 138 muzeí a více než 400 uměleckých galerií.Soubor pěti z nich naMuzejním ostrověje na seznamusvětového dědictvíUNESCO. Nachází se v severní části Sprévského ostrova (Spreeinsel). Již v roce 1841 byla tato oblast královským dekretem označena za „čtvrť věnovanou umění a starožitnostem“. Brzy bylo nedaleko Lustgarten vybudovánoStaré muzeum. NásledovalyNové muzeum, kde lze zhlédnout bustu královnyNefertiti,Stará národní galerie,Bodeho muzeumaPergamonské muzeumse slavnouIštařinou bránou.
Kromě Muzejního ostrova je ve městě mnoho dalších muzeí.Gemäldegalerie Berlinse zaměřuje na obrazy „starých mistrů“ od 13. do 18. století, zatímcoNová Národní galerie, kterou navrhlLudwig Mies van der Rohe, se specializuje na evropské malířství 20. století. V budově bývalého nádražíHamburger Bahnhofve čtvrti Moabit lze spatřit výstavu významných děl moderního a současného umění. V budově Zeughaus bylo otevřeno Deutsches Historisches Museum zabývající se přehledem německých dějin.Bauhaus-Archivje muzeum designu 20. století ze slavné výtvarné školyBauhaus. Muzeum Berggruen vystavuje sbírku významného sběratele Heinze Berggruena. Nabízí mimo jiné rozsáhlou škálu dělPicassa,Matisse,CézannaiGiacomettiho. Kupferstichkabinett Berlin (Muzeum tisku a kreseb) je největší muzeum grafiky v Německu a zároveň jednou ze čtyř nejvýznamnějších sbírek svého druhu na světě.Sbírka obsahuje například návrh pomníkuBedřicha II. Velikéhood Friedricha Gillyho.
Židovské muzeumdisponuje stálou expozicí o dvou tisíciletích německo-židovských dějin.Německé technické muzeum v Berlíně, které sídlí vKreuzbergu, má velkou sbírku historických technických artefaktů.Museum für Naturkundevystavuje artefakty přírodní historie. Sídlí poblížberlínského hlavního nádraží. Uvnitř je možné spatřit největšího dinosaura na světě i zachovalý exemplářTyrannosaura rexea praptákaArchaeopteryxe.
Také vDahlemuje několik muzeí světového umění a kultury, jako například Muzeum asijského umění, Etnologické muzeum, Muzeum evropských kultur a také Spojenecké muzeum.Brücke-Museumvlastní jednu z největších sbírek děl umělcůexpresionistického hnutí20. století. V Lichtenbergu, konkrétně v areálu bývalého východoněmeckého ministerstva státní bezpečnosti, se nacházíStasiMuseum.Checkpoint Charlie, jeden z nejznámějších hraničních přechodů mezivýchodnímazápadnímBerlínem, je stále zachován. Soukromé muzeum vystavuje podrobné plány a strategie lidí, kteří se pokusili uprchnout z východu.
V Berlíně lze nalézt velké množstvípouličního umění. Stalo se významnou součástí městského kulturního dědictví a má své kořeny vgraffitiscéně působící vKreuzberguběhem80. let 20. století.SamotnáBerlínská zeďse stala jednou z největších open-air galerií na světě. Zbylý úsek podél řekySprévyveFriedrichshainustále stojí. Je znám jakoEast Side Galleryprávě díky graffiti z německé historie.
V Berlíně 44 divadel a scén. Deutsches Theater v obvoduBerlin-Mittebylo postaveno v letech 1849 až 1850. Od té doby funguje téměř nepřetržitě. Volksbühne (Lidové divadlo) na náměstí Rosa-Luxemburg-Platz bylo postaveno v letech 1913–14, ačkoliv samotná společnost byla založena již v roce 1890. Berliner Ensemble, proslulý hraním dělBertolta Brechta, byl založen v roce 1949. Schaubühne byla založena v roce 1962. Instituce se v roce 1981 přestěhovala do budovy bývalého kina Universum na bulváruKurfürstendamm. Friedrichstadt-Palast s kapacitou 1 895 míst a jevištní plochou 2 854 metrů čtverečních je největší divadelní palác vEvropě.
Ve městě působí tři hlavníoperní domy: Deutsche Oper (Německá opera), Berliner Staatsoper (Berlínská státní opera) a Komische Oper (Komická opera). Berlínská státní opera na tříděUnter den Lindenbyla otevřena v roce 1742 a je nejstarší ze všech tří. Komická opera se tradičně specializuje naoperetya také sídlí na Unter den Linden. Německá opera byla otevřena v roce 1912 vCharlottenburgu.
Hlavním místem konání hudebních divadelních představení ve městě jsou Theater am Potsdamer Platz a Theater des Westens. V aréně Tempodrom se pořádají koncerty a zábavy inspirované cirkusem. I Admiralspalast v centru má bohatý program různých nejen hudebních akcí.
V Berlíně působí sedm symfonických orchestrů.Berlínští filharmonikovéjsou jedním z vůbec nejslavnějších na světě.Sídlí v budověBerlínské filharmoniepoblížPostupimského náměstív ulici pojmenované po nejdéle sloužícím dirigentovi Berlínských filharmoniků –Herbertu von Karajanovi.Simon Rattlebyl jejich hlavnímdirigentemv letech 1999 až 2018. Nyní tuto pozici zastáváKirill Petrenko. Konzerthausorchester Berlin byl založen v roce 1952 jako orchestrvýchodního Berlína. Jeho hlavním dirigentem je nyní Ivan Fischer. Dům světových kultur (Haus der Kulturen der Welt) pořádá výstavy zabývající se mezikulturními problémy. KookaburraaQuatsch Comedy Club jsou známé satirickými a komediálními představeními. V roce 2018 označilyThe New York TimesBerlín jako „pravděpodobně světové hlavní město undergroundové elektronické hudby.“
Berlínský noční život je označován jako jeden z nejrozmanitějších a nejživějších na světě.KlubSO36vKreuzbergubyl během70.a80. letcentrem punkové hudby a kultury. V průběhu devadesátých let se město stalo evropským centrem nočního života díky dvacátníkům z celého světa, zejména ze západní a střední Evropy. Po páduBerlínské zdimladísquatteřinelegálně obsadili mnoho historických budov v obvoduBerlin-Mitte, bývalém centru východního Berlína. Tak se staly se úrodnou půdou proundergroundováakontrakulturníshromáždění.
V centru působí mnoho nočních klubů, včetně Watergate, Tresor čiBerghain.KitKatCluba několik dalších podniků je známo večírky otevřenýmipohlavnímu styku. Ovíkendechnemusí zavírat v pevně stanovený čas. Mnoho akcí trvá dlouho do rána nebo dokonce celý víkend. Na střešní terase klubu Weekend Club poblíž náměstíAlexanderplatzse pořádají i noční párty.
Berlín má dlouhou historii gay kultury a je jedním z míst vznikuhnutí za práva LGBT komunity. Bary a kluby pro osoby stejného pohlaví fungovaly již v 80. letech 19. století. Der Eigene, první časopis progaye, vznikl v roce 1896. Dnešní Berlín je známý svým příznivým pohledem nahomosexuály. V metropoli působí obrovské množství queer klubů a koná se zde také mnoho akcí. Nejznámější a největší jsou Berlin Pride, Christopher Street Day, jeden z největších pochodů za právahomosexuálů, a Lesbian and Gay City Festival v Schönebergu.
Berlínský mezinárodní filmový festival(Berlinale) se pořádá každoročně od roku 1951. Navštěvuje ho asi 500 tisíc lidí, díky čemuž je považován za největší filmový festival na světě co do počtu návštěvníků.Jako hlavní cenu porota uděluje „Zlatého medvěda“.
BěhemKarnevalu kultur(Karneval der Kulturen), který trvá asi tři dny, se představí většina národností žijících ve městě. Hlavní částí je průvod metropolí. V roce 2019 zaznamenal asi 1,1 milionu účinkujících a diváků.
Festival of Lights(Festival světel) je festival, který se koná každý říjen. Během tohoto festivalu jsou nasvícené různé domy a ulice Berlína, napříkladBraniborská bránaneboTelevizní věž.
Berliner Festspiele je série festivalů a výstav konajících se po celý rok. Součástí je ijazzovýfestival JazzFest Berlin neboYoung Euro Classic, největší mezinárodní festival mládežnickýchorchestrů. Každý rok se ve městě koná několik technologických a mediálních uměleckých festivalů a konferencí, včetně festivalu umění a digitální kultury Transmediale. Berlín každoročně pořádá jednu z největších silvestrovských oslav na světě. Účastní se jí více než milion lidí. Centrem oslav býváBraniborská brána, ale různé soukromé ohňostroje lze spatřit po celém městě.
V Berlíně lze navštívit různorodou škálu restaurací. K roku 2021 se 23 z nich může pyšnit alespoň jednou hvězdičkou v průvodciMichelin, což město řadí na první místo v počtu restaurací s tímto oceněním vNěmecku.Město disponuje širokou nabídkouvegetariánskéaveganskékuchyně a je domovem inovativní kuchařské scény propagující kosmopolitní chutě, místní ingredience, pouliční trhy i food festivaly, jako je Berlin Food Week.
Mnoho místních jídel vychází ze severoněmeckých kulinářských tradic. Často zahrnují i rustikální a vydatná jídla svepřovým, husím či rybím masem,hráškem,fazolemi,okurkaminebobramborami. Mezi typicky berlínské pokrmy patřícurrywurst, který si získal oblibu u stavebních dělníků při poválečné obnově města,karbanátky(Buletten) akoblihy(Berliner Pfannkuchen). Od vysídlenců z území zalinií Odra-Nisase do východní části Německa dostaly ikrálovecké klopsy.
Rozšířené jsou pekárny nabízející různé druhypečiva. Jeden z největších evropských trhů slahůdkamise nachází v obchodním doměKaufhaus des Westens. Mezi největší světové obchody sčokoládoupatří Fassbender & Rausch.
Berlínská kuchyně odráží i přistěhovaleckou historii města. Turečtí a arabští přistěhovalci přinesli do města svá jídla, jako jelahmacunčifalafel, které jsou běžně v nabídce rychlého občerstvení.Döner kebab, který se v současné podobě poprvé objevil v Berlíně v70. letech 20. století, se od té doby stal oblíbeným jídlem v Německu i jinde ve světě.Ve městě lze navštívitasijské,řeckéaitalskérestaurace stejně jako španělskétapasbary.
Na území města se nacházejí tři lokalitysvětového kulturního dědictvíUNESCO:Ostrov muzeí,Paláce a parky v Postupimi a BerlíněaModerní berlínské bytové stavby.
Zoologická zahrada Berlín, starší ze dvou ve městě, byla založena v roce 1844. Je to nejnavštěvovanější zoologická zahrada v Evropě a chová největší počet druhů ze všech institucí svého druhu na světě.Známým a populárním se stalo mláděledního medvědaKnut. Další zoologická zahrada ve městě, Tierpark Friedrichsfelde, byla založena v roce 1955.
Botanická zahrada Berlíns rozlohou 43 hektarů a přibližně 22 000 různými druhy rostlin je jednou z největších a nejrozmanitějších botanických sbírek na světě. Mezi další zahrady ve městě patří Britzer Garten a Gärten der Welt (Zahrady světa).
ParkTiergartenv centru, který navrhl Peter Joseph Lenné, je jedním z největších a nejoblíbenějších berlínských parků.Viktoriapark vKreuzbergunabízí výhled na jižní část Berlína. V parku Treptow stojí památník sovětským vojákům. Volkspark veFriedrichshainu, který byl otevřen v roce 1848, je nejstarším parkem ve městě. Zahrnuje i různé památky, letní venkovní kino a několik sportovních areálů.Největším otevřeným prostranstvím ve městě i na celém světě je Tempelhofer Feld, které nahradilo bývaléletiště Tempelhof.
MěstoPostupimleží na jihozápadním okraji Berlína. Až do roku 1918 bylo sídlempruských králůaněmeckého císaře. Oblast kolem tétobraniborskémetropole je známá řadou kulturních památek.Paláce a parky v Postupimi a Berlínějsou největší památkou světového dědictví v Německu.
Berlín je také dobře známý pro mnoho kaváren, pouliční hudebníky, plážové bary podél řekySprévy, bleší trhy a butiky.
Berlín hostil mnoho velkých mezinárodních sportovních akcí. Mezi nejznámější patříLetní olympijské hry 1936. V roce 2006 se ve městě konalo fináleMistrovství světa ve fotbale.Mistrovství světa v atletice 2009se konalo naOlympiastadionu.Město v letech 2009 a 2016 hostilo Final Four basketbalové Euroligy a bylo jedním z hostitelů šampionátu FIBA ​​EuroBasket 2015. V roce 2015 se Berlín stal místem konání fináleLigy mistrů UEFA.
KaždoročníBerlínský maratonje tratí, která drží velké množství rekordů.Koná se od roku 1974 zpravidla poslední neděli v září. Atletický mítinkISTAFbyl v letech 1998–2009 součástí prestižního atletického seriáluZlatá liga. Mellowpark v Köpenicku je jedním z největšíchskateparkůa BMX parků v Evropě. Fan Fest uBraniborské brány, který přitahuje diváky, bývá populárním místem sledování a fandění během velkých sportovních událostí. To platí hlavně pro mezinárodních fotbalové soutěže, jako jeMistrovství Evropy ve fotbale.German Open, známý také jako Berlin Ladies Open, je profesionální tenisový turnaj žen hraný v berlínském klubuLTTC Rot-Weiß.
V roce 2013 bylo v jednom z více než 2 300 sportovních a fitness klubů zaregistrováno přes 600 000 Berlíňanů.Město vlastní a provozuje více než 60 krytých a venkovníchbazénů. V Berlíně také trénuje mnoho olympioniků. Působí zde asi 500 vrcholových sportovců, což činí 15 % všech zNěmecka.Letních olympijských her v roce 2012se zúčastnilo 47 z nich. Jen Berlíňané by získali sedm zlatých, dvanáct stříbrných a tři bronzové medaile.
V Berlíně má sídlo několik profesionálních klubů reprezentujících nejvýznamnější týmové sporty v Německu. Nejstarším a nejpopulárnějším fotbalovým klubemBundesligyse sídlem v Berlíně jeHertha BSC. Byl založen již roku 1896. Tým reprezentoval Berlín už jako zakládající člen Bundesligy v roce 1963. Sídlí naOlympiastadionu. Dalším klubem je1. FC Union Berlín. Ten byl založen v roce 1966.
V roce 1954 byl založen hokejový klubEisbären Berlin(Lední medvědi Berlín). Sídlí vUber Areně. Působí v nejvyšší německé ligové soutěži vledním hokeji–Deutsche Eishockey Liga. Známýmbasketbalovýmklubem je ALBA Berlin.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuBerlinna anglické Wikipedii.