Amsterdam

Amsterdam(česky též méně používaněAmsterodam,nizozemskyAmsterdam,IPA: [ˌɑmstərˈdɑm],poslech) jehlavnía nejlidnatější městoNizozemska. Právě v něm a ještě vHaagusídlínizozemská vláda. Ve městě žijepřibližně 921 tisícobyvatel, vměstské oblastipřibližně 1,5 milionu lidí.Nizozemská metropole je součástíprovincieSeverní Holandsko, zároveň je jedním z městsouměstíRandstad. Amsterdam je pro velké množstvívodních kanálůoznačován jakoBenátkyseveru.Kanály jsou zapsány i na seznamusvětového kulturního dědictvíUNESCO. Se svými -2 m n. m. je Amsterdam druhým nejníže položeným hlavním městem na světě (hned poBakus -28 m n. m.).
Amsterdam byl založen uústířekyAmsteldoSeverního moře.Vodní tokbylpřehrazenkvůli omezení rizikazáplav. Jméno města v doslovném překladu znamená přehrada na řece Amstel. Původně malárybářská vesnicez konce12. stoletíse stala významným světovýmpřístavem. Největší rozvoj zaznamenala během nizozemského zlatého věku v17. století, v té době bylo Nizozemsko hospodářskou velmocí. Amsterdam se postupně stal předním centremfinancí,obchodui produkce umění.V19.a20. stoletíse město nadále rozrůstalo, bylo naplánováno a vybudováno mnoho nových čtvrtí a předměstí.Amsterdamské kanályaobranná linie Amsterdamuz 19. až 20. století jsou na seznamu světového dědictví UNESCO.V roce 2021 došlo k rozšíření ochrany UNESCO i na prvkyNové holandské vodní linie(spojujícíZuiderzeeaRýn) a přejmenování položky na „Nizozemské vodní obranné linie“.Část Sloten, začleněná v roce1921magistrátem Amsterdamu, je nejstarší částí města. Vznikla již v9. století. Město má dlouhou tradici otevřenosti,liberalismuatolerance.Cyklistikaje symbolem moderního charakteru města. Po celém městě je mnohocyklostezekapruhů pro kola.
Mezi hlavní atrakce Amsterdamu patří jeho historické kanály.Rijksmuseum Amsterdamje státní muzeum s rozsáhlou sbírkou umění nizozemského zlatého věku. Dalšími významnými muzei jsouVan Goghovo muzeum, Muzeum Stedelijk zaměřené namoderní umění, Amsterdamské muzeum shromažďující exponáty o historii města,dům Anne Frankové, muzeum vědy a technikyNEMOči Národní námořní muzeum. Populární je i návštěvnické centrumpivovaruHeineken– Heineken Experience. Známá jezoologická zahradaNatura Artis Magistranebo městskábotanická zahrada.
Známým místem je i náměstíDam, kde se nacházíKrálovský palác v Amsterdamua bývalá radnice. Koncertní síňConcertgebouwje známá svou skvělouakustikou.Populární je také čtvrť červených luceren a mnoho kaváren skonopím. Amsterdam je také známý svým nočním životem, některé noční kluby (Melkweg, Paradiso) patří mezi nejznámější na světě. Ve městě se koná i nespočetfestivalů. Návštěvníci také míří za propracovaným systémem kanálů a úzkými domy se štítovýmifasádamina jejichbřezích. Ty byly postaveny během nizozemského zlatého věku města v17. století.
Amsterdamskáburzaje považována za nejstarší „moderní“ burzucenných papírůna světě. Jako obchodní centrumNizozemskaa jedno z nejdůležitějších vEvropěje považován zaglobální městokategorie alfa.Sídlí ze mnoho velkých společností, jako například konglomerátPhilips,Booking.com,TomTomneboING Group.Některé světové společnosti mají ve městě sídlo své evropské pobočky, jedná se například oUber,NetflixneboTeslu.V roce 2022 se Amsterdam umístil na deváté příčce v žebříčku měst nejlepších pro život podle Economist Intelligence Unit.Zároveň je dvanáctý v hodnoceníživotního prostředíainfrastrukturyspolečnostiMercer. Ve zprávě Savills Tech Cities z roku 2019 je čtvrté největší technologické centrum na světě a druhé vEvropě.
Amsterdamskýpřístavje čtvrtý největší v Evropě.Letecká společnostKLMmá svou hlavní základnu v Amsterdamu naletišti Schiphol. To je nejrušnějšímletištěmvNizozemsku, třetím nejrušnějším vEvropěa jedenáctým nejrušnějším na světě.Nizozemské hlavní město je považováno za jedno z nejvícemultikulturníchměst na světě. Obývají jej příslušníci nejméně 177národností.Imigracea etnická segregace v Amsterdamu je jedním z největších problémů současného města.
Mezi významné obyvatele města patří malířiRembrandtaVincent van Gogh, filozofBaruch Spinozanebo oběť holocaustu a autorka deníkuAnne Franková.
Název města pochází z názvu řekyAmstela nizozemského výrazu dam pro přehradu, která byla na dříve zmíněné řece postavena. Název samotné řeky Amstel pochází ze spojení výrazů Aa pro řeku a stelle označující místo na pobřeží neboli břeh řeky.
V minulosti se název psal různými způsoby, například Aemstelredam, Aemstelredamme, Amestelledamme, Amestelredamme, Amstelredam nebo Amstelredamme.
Kvůli poloze v bývalýchrašeliništích, byl Amsterdam založen později než jiná významnáměsta. První obyvatelé se zde však usadili již před třemi tisíciletími. Žili podél původní řeky IJ, což byl mělký a klidný potok v rašeliništích. Tato odlehlá oblast se postupně vdobě bronzové,železnéa římské stala jednou z nejdůležitějších v okolí.Artefaktypocházející zneolitubyly nalezeny ve čtvrtích Damrak a Rokin. Jedná se o střepykeramikykultury se zvoncovitými pohárynebožulovýbrusný kámen.Umístění těchto artefaktů v blízkosti dnešní řekyAmstelpravděpodobně ukazuje na sezónní osídlení. Trvalé nebylo možné kvůli příliš podmáčené půdě.
Počátky dějin samotného Amsterdamu jsou spojeny se zahájenímmelioracíoblasti na konci10. století.Oblast byla obydlenafarmáři, kteří žili dále odsoutokuřek IJ aAmstel, kdepůdanebyla tak podmáčená. Tito farmáři postupně začali krajinu na obou březích tokuzkulturňovat. Území spravovali příslušníci rodu Van Amstel, kteří jsou pod tímto jménem známí od roku1019.Ovládali celou severozápadní část církevního obvodubiskupazUtrechtu.
Důležitou roli v amsterdamských dějinách sehrálapovodeňv roce1170. Během krátké doby se řeka Ij proměnila v širokéústí. Vzniklo tak dobré vodní spojení řeky Amstelu s dnes již zaniklýmzálivemZuiderzee. Zvětšil se i maximálníobjemvody, která mohla řekou Amstel protéct, takže přebytečná voda mohla být lépe odváděna. Po vysušení břehů se ústí řeky Amstel stalo atraktivním pro trvalé bydlení. Řeka se stala důležitouvodní cestou.Na konci12. stoletízde vznikla osada soustředící se nadopravu,výrobuaobchod, nikoliv nazemědělství. Ve13. stoletídošlo k v výstavbě přehrady Dam. Poprvé byl Amsterdam zmíněn v roce1275v dokumentu, ve kterém panovníkFloris V.osvobozuje jeho obyvatele od poplatků, například za užívánímostů.
V roce1306udělil utrechtský biskup Amsterdamuměstská práva.Po údajnémzázrakuv roce 1345 se stalo město důležitýmpoutním místem.Hostie, která byla podána umírajícímu muži, totiž po vhození do ohně nezačala hořet. Tuto událost připomínají průvody Stille omgang, které nahradilyřímskokatolická procesí.V době rozkvětu poprotestantské reformacipřišlo do Amsterdamu až 90 000 poutníků.
Od14. stoletívzkvétal zejména díky obchodu shanzovnímiměsty, např. sHamburkem. Od15. stoletíbylo nejdůležitějším obchodním centrem Nizozemska. Amsterdam výrazně zbohatnul na lovusleďů.Došlo k vylepšením, která umožnilarybářůmlovit dále od břehů. Místní rybáři tak získali v této oblastimonopol. Město se dále rozšiřovalo, ale protože leží na bažinách, musely se při jeho rozšiřování kopat další kanály a stavba domů se zakládala na dřevěných kůlech.
Nizozemská vzpoura protiFilipovi Španělskémuv16. stoletívyústila vosmdesátiletou válku, která vedla ke vzniku nezávisléRepubliky spojených nizozemských provincií. Tato republika se stala známou svoji náboženskou tolerancí, a proto seŽidézeŠpanělskaaPortugalska, bohatí obchodníci zAntverpaHugenotizFrancieuchýlili do bezpečí Amsterdamu.Silnámigracevzdělaných lidí zFlanderpak dala městu jazyk (jejich brabantský dialekt se stal základem psanénizozemštiny) a udělala z Amsterdamu velké obchodní centrum. Kolem roku 1570 mělo město asi 30 tisíc obyvatel, v roce 1622 už to bylo asi 100 tisíc a na konci17. století200 tisíc obyvatel. Takový růst obyvatel podněcoval další rozšiřování města. JenLondýn,PařížaNeapolměly v té době srovnatelný počet obyvatel.
17. stoletíje považováno za „zlaté období“ Amsterdamu a celéhoNizozemí. Na počátku století byl Amsterdam nejbohatším městemEvropy. Z Amsterdamu vyplouvaly lodě doSeverní Ameriky,Afrikyi dnešníIndonésieaBrazílie. Město bylo základnou mezinárodní obchodní sítě. Amsterdamští obchodníci měli největší podíl vNizozemské východoindické společnostia vNizozemské západoindické společnosti. Díky těmto společnostem byly navázány zámořské vztahy, které pak vedly k ustavení nizozemskýchkolonií. Amsterdam byl nejdůležitějším místem námořní přepravy zboží vEvropěa předním finančním centrem světa.
V roce 1602 se začaly obchodovat akcie Nizozemské východoindické společnosti. Postupně tedy začala vznikat nejstaršíburzana světě.V roce 1609 také vznikla Bank of Amsterdam, která poskytovala kompletní bankovní služby. Amsterdam byl také členem Surinamské společnosti, která spravovala dnešníSurinam.
Během tohoto období se Amsterdam zapojil doobchodu s otrokyzAfriky. Od 17. století bylo město cílovým přístavem pro nizozemské otrokářské lodě. Toto trvalo do roku 1814, kdy pod nátlakemSpojeného královstvízrušiloSuverénní knížectví spojeného Nizozemísvé zapojení do otrokářství.
18.a19. stoletíse nesou ve znamení určitého poklesu prosperity Amsterdamu. VálkyNizozemíseSpojeným královstvíma poslézenapoleonské válkysi svou daň vybraly i v Amsterdamu. Během napoleonských válek životní úroveň města klesla na nejnižší bod. Avšak po založeníNizozemského královstvív roce1815se situace začala obracet k lepšímu.
Během 19. století zasáhla městoprůmyslová revoluce. Byl postaven Amsterdamsko-rýnský kanál, který přímo spojil město se splavným veletokemRýnem. Severomořský kanál spojil amsterdamský přístav seSeverním mořem. Oba kanály výrazně zlepšily spojení se zbytkem Evropy a světem. Byl to také velký ekonomický podnět. Mezi lety1850a1900se počet obyvatel zdvojnásobil asi na půl milionu lidí.
Konec 19. století je občas nazýván druhým zlatým věkem.Tehdy bylo postaveno několik muzeí, vlakové nádraží a koncertní hala Concertgebouw se skvělouakustikou.
Předprvní světovou válkouse město začalo znovu rychle rozvíjet a vznikala novápředměstí. AčkoliNizozemskozůstalo během této války neutrální, Amsterdam trpěl nedostatkempotravinipaliva. To vyvolalo nepokoje známé jako známé jako Aardappeloproer (bramborová vzpoura). Lidé začalirabovatobchody a sklady, aby získali zásoby, hlavně jídlo. Události měli za následek několik mrtvých.
K 1. lednu 1921 byly čtyři obce ležící severně od Amsterdamu na vlastní žádost připojeny k městu, jelikož byly vyčerpané popovodniz roku 1916.Vmeziválečném obdobíse město dále rozšiřovalo, zejména nazápad.
Nizozemsko bylo 10. května 1940napadenonacistickým Německem, které zemi rychle ovládlo. Někteří občané města ukrývaliŽidy, čímž vystavovali sebe i své rodiny vysokému riziku. Asi 60 tisíc amsterdamských Židů bylo deportováno dokoncentračních táborů. Nejznámější obětí byla mladá židovskádívkaAnne Franková, která zemřela vkoncentračním táboře Bergen-Belsen. Na koncidruhé světové válkyse zvýšil nedostatek potravin, mnoho občanů je jezdilo shánět navenkov. Jedli se ipsi,kočkynebocibuletulipánůuvařené na kaši. Kvůli nedostatku topiva bylo pokáceno mnoho stromů.
Po druhé světové válce začala stavba mnoha předměstí. Na nich vzniklo mnoho parků a otevřených prostranství. Nové budovy poskytovaly lepší podmínky pro bydlení. Po válce centrum města chátralo.
Politici a další vlivné osobnosti plánovali rozsáhlou přestavbu. V roce1977bylo uvedeno do provozumetro. Dokonce bylo v plánu postavit novoudálnici, která by propojila hlavní nádražíAmsterdam Centraals ostatními částmi města. V bývaléžidovské čtvrtizačaly rozsáhlé demolice. Menší ulice byly rozšířeny a téměř všechny domy byly zbořeny. To zapříčinilo rozsáhlé demonstrace na náměstíNieuwmarkt.V důsledku toho byla demolice zastavena a dálnice do centra města nebyla nikdy postavena. Mezitím byly založeny velké soukromé organizace požadující obnovu celého centra. Částečné úspěchy jsou dnes zřejmé.
21. stoletípřineslo nárůst počtu návštěvníků, mezi lety2012a2015vzrostl jejich roční počet z 10 na 17 milionů. Cenynemovitostíprudce stouply a místní obchody uvolňují místo těm zaměřeným na turisty. Centrum se pro obyvatele města stává nedostupným.
Amsterdam se nachází v západnímNizozemsku, v provinciiSeverní Holandsko. Hlavním městem je navzdory nižšímu počtu obyvatelHaarlem. ŘekaAmstel, která je spojena s mnohavodními kanály, se v centru vlévá do řeky IJ. Město je seSeverním mořemspojeno prostřednictvím vodního kanálu. Amsterdam je ve výšce asi 2 m pod hladinou moře.Okolní země je plochá, protože je tvořena rozlehlýmipoldery. Umělý les Amsterdamse Bos leží na jihozápadě území.
Amsterdam silněurbanizován, stejně jako okolnímetropolitní oblast. Vlastní město, jehož rozloha činí 219,4kilometrů čtverečních, máhustotu zalidnění4 457 obyvatel na kilometr čtverečný a 2 275 domů na kilometr čtverečný.parkyapřírodní rezervacetvoří 12 % rozlohy Amsterdamu.
Délkaamsterdamských kanálůpřesahuje 100 km. Většina z nich je splavná lodí. Tři hlavní kanály jsou Prinsengracht, Herengracht a Keizersgracht.
Vestředověkubyl Amsterdam obklopenvodním příkopemzvaným Singel, který nyní tvoří vnitřní prstenec a dává centru tvarpodkovy. V Amsterdamu také existujemořský přístav. Amsterdam je srovnáván sBenátkamidíky poloze na přibližně 90ostrovech. Ty jsou spojeny více než 1200mosty.
Amsterdam leží dleKöppenovy klasifikacev oblasti soceánským podnebím(Cfp).To je totiž silně ovlivňováno blízkostíSeverního mořena západě, navíc v oblasti převládají západní větry.
Amsterdam, stejně jako většina provincieSeverní Holandsko, leží vzóně odolnostiUSDA8b.Mrazynastávají hlavně během období východních nebo severovýchodních větrů z evropského kontinentu. Velký dopad má jev zvanýměstský tepelný ostrova přítomnostvodních plochze tří stran. Noční teploty proto zřídka klesnou pod −5 °C, ale v obciHilversum, která je vzdálena 25 kilometrů jihovýchodně, klesají až na −12 °C.
Létabývají mírně teplá, dny jsou horké a vlhké, občasně prší každý měsíc. Průměrné denní maximum vsrpnuje 22,1 °C, teploty přesahující 30 °C jsou naměřeny v průměru 2,5 srpnového dne. Extrémy se pohybují od −19,7 °C do 36,3 °C.Běžné jsou dny s více než 1 mm srážek, v průměru jich je 133 za rok.
Průměrný roční úhrn srážek v Amsterdamu jsou 838 mm.Velká část těchto srážek spadne během přeháněk. Oblačné a vlhké dny jsou typické od října do března.
V roce 1300 obývalo Amsterdam jen asi tisíc lidí.Zatímco počet obyvatel mnoha holandských měst během15.a16. stoletíklesl, v Amsterdamu vzrostl díky výnosnémuobchodu.Amsterdam se však nemohl rovnat s městy vBrabantskučiFlandrech, kde bylaurbanizacemnohem větší.
To se změnilo běhemnizozemské revoluce, kdy mnoho lidí z jižního Nizozemska uprchlo na sever. Zlomem bylo získáníAntverpŠpanělyv roce1585. Do města přišlo i mnoho cizinců. Mezi lety 1585 a 1610 se počet obyvatel více než zdvojnásobil. V roce 1600 dosáhl počet obyvatel 60 tisíc, po roce 1660 již 200 tisíc. Růst města se ustálil a po většinu18. stoletíse počet obyvatel ustálil kolem 240 tisíc.
V roce 1750 byl Amsterdam čtvrtým nejlidnatějším městemzápadní EvropypoLondýnu,PařížiaNeapolinavzdory tomu, že nebyl hlavním městem a že byl obklopen dalšími velkými městy jakoLeiden,Rotterdam,HaarlemaUtrecht.
Na počátku19. stoletípočet obyvatel klesl, ale druhé polovině téhož století urychlila růst počtu obyvatelstvaindustrializace.V roce1959dosáhla populace maxima ve 20. století, neboť došlo ksuburbanizaci, přestěhovávání do okolních sídel.Jen v roce1973se z města odstěhovalo 25 tisíc lidí. V 10. letech 20. století začalo docházet k reurbanizaci agentrifikaci. Růst byl umocněn vysokým počtemimigrantů.
V Amsterdamu po staletí žijí obyvatelé různýchnárodností. Mnoho z nich přišlo za svobodu náboženského vyznání. Francouzští hugenoti přišli po vydáníediktu z Fontainebleauv roce 1685 a vlámští protestanté během osmdesátileté války proti katolickému Španělsku.Frísové,NěmciaSeveřanédo Amsterdamu přicházeli za prací. Mezi 15. a 19. stoletím pocházelo nejvíce imigrantů z Německa. Ve městě žila i početná komunitaŽidů, ale jen pětina z nich přežilaholokaust.
Když se v roce 1911Čínastala republikou, odešel větší početČíňanůdo zahraničí. Z této doby pochází čínská čtvrť v Amsterdamu. Od 50. let přicházeli obyvateléSurinamuaNizozemských Antil. Tato území patřila do Nizozemského království a jejich obyvatelé byli oprávněni vstupovat na území evropského Nizozemí.
Obnova podruhé světové válcevyžadovala mnoho pracovních sil. Hospodářská situace se v 50. letech vyvíjela velmi příznivě a chyběli pracovníci na místech vyžadujících nízkou kvalifikaci. Poté, coNizozemská východní Indievyhlásila nezávislost, přišlo během 40. a 50. let 20. století do Amsterdamu mnoho tamějších obyvatel. Do Nizozemska a dalšíchzápadoevropských zemípřicházeli hostující dělníci (tzv.gastarbeitři) na základě mezivládních dohod. První dohoda byla uzavřena sItáliív roce 1960, následovaly dohody seŠpanělskem,Portugalskem,Řeckem,Jugoslávií,TureckemaMarokem. Za hostujícími dělníky přicházely jejich rodiny. Další vlna imigrantů byla ze zemívýchodního bloku, hlavně zMaďarskaaPolska. V 90. letech západní Evropa (včetně Nizozemska) přijímala uprchlíky zeSomálska, zemí bývalé Jugoslávie,ÍránuneboIráku. V roce 1998 bylo Nizozemsko poŠvýcarskuzemí s nejvyšším počtemuprchlíkův poměru k populaci země.
Během 70. a 80. let vláda podporovalasuburbanizaci, mnoho původních obyvatel Amsterdamu přestěhovalo do okolních měst, jako napříkladAlmereneboPurmerend. V uvolněných nemovitostech se usídlili mladí lidé nebo právě imigranti. Lidé neevropského původu dnes tvoří přibližně pětinu obyvatel Amsterdamu, mezi dětmi podíl dosahuje až 30 %.Etničtí Nizozemci nyní tvoří méně než polovinu obyvatel. Pouze každé třetí dítě mladší 15 let má oba rodiče nizozemského původu.Etnická segregace je jasně viditelná, cizinci se soustřeďují v některých čtvrtích, zejména v Nieuw-West, Zeeburg, Bijlmer a části Amsterdam-Noord.
V roce 2015 tvořili většinunevěřící, dohromady 62,2 %,křesťanécelkem 29 %, z čehož 13,3 procentního bodu tvořilikatolíci, 9,8 procentního boduprotestantéa zbytek ostatní křesťané.muslimůbylo 7,1 %,hinduistů1,1 %,buddhistů1 % ažidů0,7 %.
V roce1578se převážně katolický Amsterdam připojil kevzpouře proti španělské nadvláděpozději než jiná města.Všechny kostely byly převedeny na protestantské.Za hlavní náboženství byl prohlášenkalvinismus. Katolická hierarchie byla sice zakázána, ale kněží mohli sloužit. V17. stoletípřišlo do města mnoho cizinců mnoha náboženství, napříkladsefardští Židénebohugenoti. V roce 1603 dostali Židé povolení k provozování náboženství ve městě. V roce1639byla vysvěcena prvnísynagoga.
Jiné křesťanské církve začaly využívat přestavěné katolické svatostánky k provádění svých vlastních bohoslužeb. Kalvinisté a hugenoti se brzy integrovali donizozemské reformované církve. Katolické kostely v Amsterdamu byly znovu budovány po obnovení katolické hierarchie v roce 1853.
Ve druhé polovině 17. století zažil Amsterdam přílivaškenázských ŽidůzestředníavýchodníEvropy. Ti často prchali předpogromy. První uprchli předChmelnického povstánímatřicetiletou válkou. Aškenázští Židé měli silný vliv na amsterdamský dialekt smícháním s jejich jazykemjidiš.Většina Židů bydlela ve východní části města. Budovy této čtvrti po druhé světové válce chátraly a velká část z nich byla zbořena při výstavbě metra.
Teprve ve20. stoletíbyl vztah ke katolicismu normalizován,alebiskupstvíbylo umístěn doHaarlemu.
Historicky byl Amsterdam převážně křesťanský, v roce 1900 tvořili křesťané největší náboženskou skupinu ve městě (70 % obyvatel), věřící nizozemské reformované církve tvořili 45 % městské populace, zatímco katolíci tvořili jen 25 % městské populace.Imigracenáboženské složení změnila, vzrostl například podíl muslimů. Velká komunitaghanskýchpřistěhovalců si založila africké kostely, často vgarážíchv oblasti Bijlmer.
Jako všechny nizozemské obce je Amsterdam řízenzastupitelstvem(gemeenteraad), které volí a odvoláváradu(college van burgemeester en wethouders) astarostu(burgemeester). Starosta je také členem rady, ale má také individuální odpovědnost za udržováníveřejného pořádku. Dne 27. června 2018 byla na šestileté funkční období jmenována Femke Halsema jako prvníženav této funkci. Vedle starosty se městská rada skládá z osmi členů (wethouderů). Zastupitelstvo má 45 členů.
Dne 18. září 2017 v otevřeném dopise oznámil starosta Eberhard van der Laan občanům, že Kajsa Ollongren se s okamžitou platností ujímá úřadu starosty Amsterdamu. Rezignoval kvůli konečnému stádiurakoviny plic.Zemřel o 17 dní později.
Na rozdíl od většiny ostatních nizozemských obcí je Amsterdam rozdělen na osmobvodů(stadsdelen) a městské oblastiWeesp. Tento systém byl postupně implementován v80. letech20. stoletís cílem zlepšit místní správu. Městské části jsou zodpovědné za mnoho oblastí, které dříve zajišťoval magistrát. V roce 2010 bylo obvodů patnáct. Čtrnáct z nich mělo svou vlastní radu volenou ve volbách. Patnáctý obvod, Westpoort, který zahrnujepřístavje kvůli nízkému počtu obyvatel řízen přímo magistrátem. Běžné obecní záležitosti jsou řešeny na úrovní obvodů, jen záležitosti týkající se celého města, jako jsou velkéinfrastrukturníprojekty, jsou v kompetenci magistrátu.
V roce 2010 došlo k restrukturalizaci obvodů, kdy se jejich počet snížil na osm: Amsterdam-Centrum, Amsterdam-Noord ze čtvrtí severně od jezera IJ, Amsterdam-Oost na východě, Amsterdam-Zuid na jihu, Amsterdam-West na západě, Amsterdam Nieuw-West dál na západě, Amsterdam-Zuidoost na jihovýchodě a Westpoort pokrývající přístav.
Amsterdam uzavřel partnerství s následujícími městy. Kromě nich nizozemská metropole spolupracuje ještě sTel Avivem. V roce 2014 došlo k ukončení partnerství sBudapeštíaRigou. Hlavními tématy spolupráce jsou vodní hospodářství, inovace, umění a kultura, ekonomika a udržitelné plánování.
Podleústavyje Amsterdamhlavním městemNizozemska. Od úprav ústavy v roce 1983 ústava v kapitole 2, článku 32 zmiňuje, že složeníkrálovské přísahya jehokorunovacese konají v hlavním městě Amsterdamu.Předchozí verze ústavy označovaly jen jako město.Pro královskou investituru se proto Generální stavy Nizozemska (parlament) scházejí na slavnostním společném zasedání Sněmovny reprezentantů a Senátu v Amsterdamu. Ceremonie se odehrává nanáměstí DampředKrálovským palácem, v němž bývalý panovníkabdikuje. Běžně však parlament zasedá vHaagu, kde historicky sídlí nizozemská vláda i nizozemský nejvyšší soud. V Haagu sídlí také zahraniční velvyslanectví.
Znak města Amsterdamu se skládá ze tříondřejských křížůuspořádaných svisle, ale na vlajce jsou otočeny o 90°. Historikové věří, že tyto kříže reprezentují tři hlavní nebezpečí, které sužovaly město: povodně, oheň a mor. Oficiálním mottem města je Heldhaftig, Vastberaden, Barmhartig („Stateční, odhodlaní, milosrdní“). Toto motto je zobrazeno i ve znaku města a bylo zavedenokrálovnouVilemínouv roce1947jako reflexe na hrdinství občanů města běhemdruhé světové války.
V celosvětovém měřítku je Amsterdam bezpečné město stejně jako celé Nizozemsko. Podle žebříčku sestaveného konzultační společnostíMercerje však Amsterdam nejméně bezpečným městem v celém státě. V roce 2012 zaznamenala policie okolo 84 tisíc podnětů, oproti předešlému roku toto číslo narostlo.
Většinu stížností představujíkrádeže, okolo 60 %. Nejčastěji se kradoujízdní kolaamopedy, dále takémotorová vozidla. Nárůst byl zaznamenán i v počtukapesních krádeží.
Počínaje rokem 2012 narostl počet vražd spáchaných příslušníkymafiepocházející zMarokavětšinou jsou spojovány s pašerákykokainu. Podle deníkuThe Guardianje město s nejvyšším počtem cílených vražd v západní Evropě.
Boj s kriminalitou je dlouhodobým cílem vedení města. Město se chce zaměřit na konkrétní čtvrti a typy kriminality, jako jeprostituce,obchod s lidmi,diskriminaceadomácí násilí.
Amsterdam je finančním a obchodním centremNizozemska.Podle průzkumu European Cities Monitor (ECM) z roku 2007, který provádí globální konzultační společnostCushman & Wakefield, je páté nejlepší evropské město pro mezinárodnípodnikání. Lépe dopadly jenLondýn,Paříž,Frankfurt nad MohanemaBarcelona.
Amsterdamská burza (AEX), která je nyní součástíEuronext, je nejstaršíburzouna světě a díkybrexitupředstihlaLondon Stock Exchangea je nyní největší vEvropě.Sídlí nedaleko náměstíDamv centru města.
Finančním a právním centrem města se stala oblast Zuidas (Jižní osa), sídlí zde největšíchprávnickýchfirem v zemi a několikadceřiných společnostívelkýchporadenských firem, jako jeBoston Consulting Group,Accentureči World Trade Center (Amsterdam).
Ve městě jsou i tři další menšífinanční čtvrti. U železniční stanice Amsterdam Sloterdijk sídlí novinyDe Telegraaf,společnostDeloittea nizozemské daňové úřady. V obvodu Amsterdam-Zuidoost sídlíING Group. U železniční stanice Amstel v obvodu Amsterdam-Oost na východ od centra stojí nejvyšší budova Amsterdamu,Rembrandt Tower.
V přilehlé obciAmstelveense nachází globální sídlo KPMG International. Jiné nenizozemské společnosti mají pobočky v obcích okolo Amsterdamu, neboť mohou sídlit na vlastním pozemku, kdežto v Amsterdamu musí platitnájem.
Značný počet ústředí velkýchkorporacíabankse nachází v oblasti Amsterdamu, jedná se například o AkzoNobel,Heineken,ING Group, ABN AMRO,TomTom, Delta Lloyd Group,Booking.comaPhilips.
Amsterdamský přístav je čtvrtý největší přístav v Evropě podle přepravených tun nákladu,38. největší na světě a druhý největší přístav vNizozemsku, kde drží rekordRotterdam.
Přístav v Amsterdamu byl poprvé zmíněn v roce 1342, kdy město získaloměstská práva. V nizozemském zlatém věku byl přístav jedním z hlavních přístavůNizozemské východoindické společnosti.
Severoholandský kanál, který spojuje Amsterdam sDen Helder, byl vyhlouben v letech 1819 až 1824. Severomořský kanál, který spojuje Amsterdam s IJmuiden, byl vyhlouben v letech 1865 až 1876.
V roce 2008 využilo amsterdamský přístav 6 029 námořních plavidel s přepravní kapacitou 75,8 milionů tun, z nichž většinu tvořil hromadný náklad. Ve stejném roce byl celkový objemkontejnerů435 129twenty-foot equivalent unit. Ve srovnání s rokem 2007 se zvýšil jak početplavidel, tak objem odbavené přepravy hromadného nákladu a kontejnerů.
V roce 2008 činily celkové příjmy 125,3 milionů eur azisk45,0 milionů eur. Jedná se o nepatrný pokles ve srovnání s příjmy v roce 2007.
Celkem přístav zahrnuje 620hektarůvodních cesta 1 995 hektarů půdy včetně přístavních pozemků,nábřeží,silnic,železničních tratí, příkopů a zeleně.
Amsterdam je významným centrem národních a mezinárodníchmédií. Mezi ně patří například největší nizozemský deníkDe Telegraaafči deníky Het Parool, Trouw, de Volkskrant nebo NRC. Každý týden je vydáván De Groene Amsterdammer. Známé jsou i bezplatnénovinyMetro aanglickypsané The Holland Times.
Město je též sídlem druhé největší nizozemské komerční televizní skupinySBS Broadcasting Group, ta zahrnuje stanice SBS 6, Net 5 a Veronica. Amsterdam však není považován za hlavní město nizozemských médii. Tak je totiž označován mnohem menšíHilversum, který se nachází 30kilometrůjihovýchodně. To je sídlem mnoha důležitých médií, proto je někdy označováno jako mediastad.
VHilversumusídlí například Radio Netherlands Worldwide, které vysílá po celém světě prostřednictvímkrátkých vlnjiž od20. let20. století. Ve městě také je rozsáhlý komplexrozhlasovýchatelevizních studií, které patříveřejnoprávnívysílací společnosti NOS. Sídlí zde všechna veřejnoprávní média a též mnoho komerčních.
Amsterdam je jednou z nejoblíbenějšíchturistických destinacívEvropě, ročně jej navštíví více než 5,34 milionů mezinárodních návštěvníků. Toto číslo nezahrnuje 16 milionů výletníků, kteří ve městě stráví jen jeden den.Počet návštěvníků v posledním desetiletí neustále rostl, nejvyšší nárůst byl zaznamenán u evropských cestovatelů. Dvě třetinyhotelůse nacházejí v centru města. Hotely se 4 nebo5 hvězdičkamidisponují 42 % z celkového počtu lůžek a z celkového počtu nocí se podílejí ze 41 %. Míra obsazenosti pokojů v roce2017dosahovala 85 % oproti 78 % v roce2006.Většina turistů, asi 74 %, pochází z Evropy. Nejvíce mimoevropských návštěvníků pochází zeSpojených států amerických, a to 14 % z celkového počtu.Některé roky jsou propagovány konkrétním tématem, které má přilákat další turisty. Například rok 2006 byl označen jako Rembrandt 400 na oslavu 400.výročínarozenímalířeRembrandta van Rijna. Některé hotely během těchto akcí nabízejí speciální akce nebo aktivity. Průměrný roční počet hostů ubytovaných v amsterdamskýchkempechse pohybuje od 12 tisíc do 65 tisíc.
De Wallenje největší a nejznámější čtvrť červených luceren v Amsterdamu.Tatočtvrťse stala známou atrakcí pro turisty. Zahrnuje síťkanálů,ulica uliček, kde lze navštívit několik stovek malých jednopokojovýchbytůpronajatýchprostitutkami, které se propagují zaskleněnýmoknemnebodveřmi, typicky jsou osvětlené červenými světly. V posledních letech se snaží magistrát snížitsexuální turistikuomezováním počtu těchto oken. V oblasti je i několik kaváren nabízejícíchkonopí.
Obchody v Amsterdamu zahrnují velké luxusníobchodní domy, jako je De Bijenkorf založený v roce 1870, i malé specializované obchody. Ulice P.C. Hooftstraat a Cornelis Schuytstraat v blízkostiVondelparkujsou známé pro mnoho luxusních obchodů.Důležitou obchodní zónou je i úzkástředověkáulice Kalverstraat v samém srdci města. Mezi další nákupní oblasti patří Devět ulic (Negen Straatjes) a Haarlemmerstraat v oblasti Haarlemmerdijk. Devět ulic je oblast zahrnující devět úzkých uliček v Grachtengordelu, kde je nejvícevodních kanálůve městě. Tato oblast se od ostatních nákupních čtvrtí liší velkou rozmanitostí obchodů.Haarlemmerstraat byla zvolena nejlepší nákupní ulicí vNizozemskuv roce 2011.
Ve městě se také nachází velké množstvítrhůna otevřeném prostranství, jako je Albert Cuyp Market, Westerstraat-markt, Ten Katemarkt a Dappermarkt. Některé z těchto trhů se konají denně, například Albert Cuypmarkt a Dappermarkt. Jiné, jako Westerstraatmarkt, se konají každý týden.
Podle společnostiMercera jejího žebříčku Quality of living city byl Amsterdam v roce2019jedenáctým nejlepším městem na světě pro život. O tuto pozici se dělil saustralskýmměstemSydney.Tento žebříček ohodnotil 231 měst.
Kladné body utržila nizozemská metropole v oblastiekonomiky,školstvíavzdělávání. Hlavními důvody, proč se město neprobojovalo do první desítky, byly ztráty bodů v oblastidopravyarekreace.
Amsterdam byl po roce1932zamýšlen jako kilometr nulanizozemského dálničního systému. Ve městě měly podle plánu začínatdálniceočíslované čísly jedna až osm.Vypuknutídruhé světové válkya změna priorit vedly k současné situaci, kdy podle původního plánu v Amsterdamu začínají pouze dálnice A1, A2 a A4. Plán výstavby A3 doRotterdamubyl v roce1970zrušen za účelem zachování oblastiGroene Hart(Zelené srdce), což je oblast relativně řídce osídlená oblast umegalopoleRandstadznámá svým přírodnímvenkovskýmcharakterem. Dálnice A8 vedoucí na sever doZaandamuaokruhA10 byly otevřeny v letech 1968 až 1974.Tyto dálnice končí přímo ve městě nebo v jeho blízkosti:
OkruhA10 obklopující město spojuje samotné centrum Amsterdamu snizozemskou sítí dálnic.Mimoúrovňové křižovatkyA10 a městskými silnicemi, kterých je celkem 18, umožňují rychlé spojení. Tyto městské silnice jsou číslovány od S101 do S118. Jedná se o běžné regionálnísilnicebez úrovňového oddělení a někdy i bez středového pásu. Na většině z nich mohoucyklistévyužít speciálně vyhrazenéjízdní pruhy. V Amsterdamu je i menší okruh samotného centra, ten je označen jako S100 Centrumring.
V centru města se nedoporučuje říditautomobil. Poplatky zaparkováníjsou vysoké a mnoho ulic je pro auta zcela uzavřeno nebo jsou jenjednosměrné.Magistrát sponzoruje iniciativy poskytujícísdílení autaspolujízdu, jako jsou Autodelen nebo Meerijden.nu.Městská samospráva také začala s odstraňováním parkovacích míst ve městě, cílem je odstranit 10 tisíc stání do roku 2025.
V Amsterdamu je desetželezničních stanicobsluhovaných nizozemskými železnicemi (Nederlandse Spoorwegen).Pět z nich slouží pro meziměstskou i místní dopravu, jedná se o Sloterdijk, Zuid, Amstel, Bijlmer Arena a Amsterdam Centraal. Stanice jen pro místní dopravu jsou Lelylaan, RAI, Holendrecht, Muiderpoort a Science Park.
Amsterdam Centraaltaké slouží mezinárodní dopravě. Z nádraží jezdí pravidelné spoje do států jako jeNěmecko,Rakousko,Švýcarsko,Česko,Slovensko,Belgie,Lucembursko,Francie,Itálie,Španělsko,Spojené královstvíčiDánsko.Mezi tyto vlaky patří mezinárodní linky společnostíNederlandse Spoorwegen,Eurostar(Amsterdam–Brusel–Londýn),Thalys(Amsterdam–Brusel–Paříž/Lille) aIntercity-ExpressprovozovanéDeutsche Bahn(Amsterdam –Kolín nad Rýnem–Frankfurt nad Mohanem).
V Amsterdamu končí jedinávysokorychlostní traťvNizozemskuHsl–Zuid. Její délka dosahuje 125 kilometrů. Začíná na hlavním amsterdamském nádražíAmsterdam Centraala vede přesletiště Amsterdam SchipholpřesRotterdamnahranicisBelgií, kde se napojuje na trať HSL 4, která končí na hlavním nádraží vAntverpách. Spojení s městyHaagaBredaje zajištěno konvenční tratí.
Letiště Amsterdam Schiphol, neformálně známé jen jako Schiphol je hlavním mezinárodním letištěmNizozemska. Nachází se 9 kilometrůjihozápadněod Amsterdamu na území obce Haarlemmermeer vprovinciiSeverní Holandsko.vlakemlze tuto vzdálenost překonat za 20 minut.
S téměř 72 miliony cestujících v roce2019bylo druhým nejrušnějším letištěm vEvropěz hlediska počtu odbavenýchcestujících.V témže roce bylo letiště čtvrté v Evropě co do hmotnosti odbavenéhonákladu.Letiště se rozkládá na ploše o rozloze 2 787hektarů.Je na něm jen jedenletištní terminál, který je ale rozdělen na tři odletové haly.
Schiphol je domovským letištěm pro společnostiKLM, její regionální pobočkuKLM Cityhopper, Corendon Dutch Airlines, Martinair,Transaviaa TUI fly Netherlands. Letiště také slouží také jako základna proEasyJet.
Schiphol byl otevřen 16. září 1916 jako vojenská letecká základna. Po konciprvní světové válkyzačal být využíván i civilně, ale postupně vojenské účely zcela vymizely. V roce1940se na letišti nacházely čtyři asfaltovévzletové a přistávací dráhy. Ve stejném roce bylo dobytoWehrmachtema přejmenováno na Fliegerhorst Schiphol. Později bylo zničeno bombardováním, ale brzy po konciválkybylo letiště znovuotevřeno. V roce1949bylo rozhodnuto, že Schiphol bude hlavním letištěm Nizozemska. V roce 2020 byl zvolen nejlepším letištěm vzápadní Evropě.
Veřejná dopravav Amsterdamu se skládá ze sítěmetra,tramvají,autobusůapřívozů. Ty většinou provozuje především společnost GVB (Gemeentelijk Vervoerbedrijf). Některé regionální apříměstskéautobusy provozují i společnosti Connexxion či EBS. V současné době existuje 15 různých linek tramvaje a pět linek metra. Existují i soukromníky provozované vodní taxíky i sdílené lodě. Bezplatnou mapu veřejné dopravy lze například sehnat v kanceláři GVB na nádražíAmsterdam Centraal.
Během výstavbyamsterdamského metravedly plány nademolicicelé bývaléžidovské čtvrtipoblíž náměstí Nieuwmarkt k silným protestům. Dekorace na stěnách dnešní stanice metra Nieuwmarkt jsou připomínkou těchto protestů. Metro bylo postaveno, ale plány na vybudovánídálnicepřes tuto čtvrť v centru byly zrušeny. 22. července 2018 byla otevřena nová severojižní linka 52.
Amsterdamské metroje jedním ze dvou systémůpodzemních drahvNizozemsku. Kromě samotného Amsterdamu vede i do okolních obcí Diemen a Ouder-Amstel. Do roku 2019 vedlo i do obceAmstelveen, ale tato trasa byla uzavřena a upravena na tramvajovou linku. Síť je ve vlastnictví města Amsterdam, provozuje ji městská společnost veřejné dopravyGemeente Vervoerbedrijf(GVB).
Síť metra se skládá z pětilineko celkové délce 42,7kilometrůobsluhujících 39stanic. Linky 53 a 54 spojují centrum a hlavní nádražíAmsterdam Centraals předměstími Diemen, Duivendrecht a Amsterdam-Zuidoost najihovýchodě. Linka 51 také začíná na hlavním nádraží a vede paralelně s linkami 53 a 54, ale dále se stáčí směrem naseverozápad. Linka 50 je jediná, která nevede přes hlavní nádraží, spojuje právě severozápad a jihovýchod. Pátá trasa, linka 52, vede z obvodu Amsterdam-Noord na sever od řeky IJ do obvodu Amsterdam-Zuid na jihu. I tato linka vede přes hlavní nádraží. Do provozu byla uvedena 21. července 2018. Na rozdíl od ostatních linek vede převážnětunelya nesdílíkolejes žádnou jinou linkou.
První plány na podzemní dráhu v Amsterdamu pocházejí z20. let20. století. Magistrát v letech 1923 a 1929 vypracoval zprávy o možnosti stavby podzemní dráhy. Plány se však zastavily ve fázi úvah, což trvalo až do50. let20. století, kdy se v Amsterdamu znovu začalo o výstavbě metra diskutovat.
Poválečný populační boom a nárůst motorizované dopravy značně posunuly vnímání podzemní železniční dopravy v Amsterdamu. V roce 1960 komise jmenovaná městem doporučila zahájit stavbu metra. Zastupitelé a starosta Amsterdamu souhlasili se závěry komise. V dubnu 1963 započalo zkoumánítechnické proveditelnosti, plánování sítě tras a pořadí výstavby i studium nepříznivých dopadů výstavby.
V březnu 1968 starosta a rada Amsterdamu předložili návrh na výstavbu městskémuzastupitelstvu, což bylo schváleno 16. května 1968, 38 hlasů bylo pro a 3 proti.Podle původního plánu měly být vybudovány čtyři linky, které měly spojit celé město a nahradit mnoho tramvajových linek. Plány měly být dokončeny do konce90. let.
Ve městě jezdí 15 tramvajových linek. Ty obsluhují všechnyměstské obvodykromě Amsterdam-Noord na sever od IJ.Některé linky jezdí i mimo Amsterdam, konkrétně do obcíAmstelveena Diemen.
Vozový parkse od dubna 2022 skládá z 227 souprav. Na linkách 5 a 25 jezdí obousměrné soupravy, neboť na jejichkonečnýchnestojítramvajové obratiště.Všechny ostatní linky je mají, tudíž mohou využívat jednosměrné tramvaje.
Prvníkoněspřežná dráha(tramvaj) byla ve městě otevřena 3. června 1875. Ke konci 19. století už tramvaje jezdily po většině Amsterdamu. K 1. lednu 1900 byla síť převzata městem a do roku 1906 byly všechny úseky až na jedenelektrifikovány. Největšího rozmachu dosáhla síť ve30. letech20. století. Podruhé světové válcebyla obnovena, ale mnohé úseky byly zrušeny, protožeautobusová dopravabyla považována za výhodnější.
Zajímavostí je, že linky mají i svá barevná označení, aby je mohli rozlišit i ti, kteří nerozeznají čísla.
Společnost GVB také provozuje přes 30 autobusových linek. Do tohoto počtu nejsou započítánynoční spojeani dočasné linky nahrazujícímetročitramvaje. Nočních linek je celkem 11.
K prvnímu neúspěšnému pokusu zavedeníautobusové dopravyve městě došlo v roce1908. Úspěšné bylo město až v roce1922. V50.a60. letechv souvislosti s výstavbou nových čtvrtí došlo k rozmachu sítě. Po otevření metra však došlo k jejímu zmenšení.
Některé oblasti města, zejména typrůmyslové, již nejsou dnes obsluhovány. Do části metropole jezdí také jen soukromé společnosti jako Connexxion, EBS či Keolis.
V roce 2018 disponovala společnost GVB 218autobusypro normální provoz. Vrcholu toto číslo dosáhlo v roce 1977, kdy firma vlastnila 419 autobusů.
Amsterdam je dobře známý jako jedno z měst nejvíce přátelskýchcyklistům, cyklistická infrastruktura je zde na velmi vysoké úrovni.Jízdní kola jsou pro svou rychlost a praktičnost používána jakodopravní prostředekvšemisocioekonomickými skupinami.
Jak je v nizozemských městech běžné, Amsterdam má širokou síťcyklostezek,jízdních pruhů pro cyklisty,stojanů na kolai hlídaných parkovišť pro kola, které jsou k dispozici za poplatek. Podle údajů zveřejněných Ústředním statistickým úřadem (CBS) vlastnilo v roce 2015 442 693domácnostív Amsterdamu celkem 847 000 jízdních kol, což je 1,91 jízdního kola na domácnost a 0,99 na obyvatele.
Jízdní kola využívají všechny socioekonomické skupiny díky jejich pohodlí, malé rozloze města, 400 km cyklostezek,rovinatémuterénua nevýhodnosti jízd autem kvůlijednosměrným komunikacími vysokým parkovacím poplatkům. Amsterdamské cyklostezky mají červený povrch, aby se odlišily jak odsilnic, tak odchodníků.
Obyvatelé Amsterdamu používají mnoho druhů jízdních kol, včetně tradičního omafiet, což je spíše roadsterové kolo. Populární jsousilniční kola,horská kolailehokola.
I mnoho turistů jezdí po Amsterdamu na kole. Ve městě se konají cyklistické výlety s průvodcem.Cyklistická doprava, celkově doprava obecně je relativně bezpečná, v roce 2007 došlo v Amsterdamu jen k 18smrtímv důsledkudopravních nehod.
Cyklistická doprava se podílí na 32 % z celkového počtu cest po městě.
Rozšířené jsou ikrádežejízdních kol, v roce 2005 jich bylo ukradeno asi 54 tisíc.Každý rok je navíc zvodních kanálůvyzvednuto 12 000 až 15 000 jízdních kol.
Nejvýznamnější elektrárnou v Amsterdamu je Hemweg 9, nachází v západních částech města v oblasti přístavu. Elektřina je zde vyráběna zezemního plynu. Princip je založen naparoplynovémkombinovaném cyklu. Elektrárnu vlastní a provozuje Nuon, dceřiná společnost firmyVattenfall.
Instalovaný výkonv současnosti dosahuje až 435 MW. Elektrárna byla uvedena do provozu v květnu 2012. Do roku 2019 fungoval ještě starší blok Hemweg 8, ale jeho provoz byl již ukončen. Výkon obou bloků dohromady dosahoval až 1065 MW. Současný blok Hemweg 9 byl postaven jako náhrada staré elektrárny Hemweg 7. Nový blok má vyššíúčinnosta menším ekologické dopady. V budoucnu bude kromě elektřiny dodávat i teplo.
Amsterdam podporuje rozvojobnovitelných zdrojůenergií. Počet solárních panelů v Amsterdamu roste, mezi lety 2012 a 2019 rostl počet solárních panelů v Amsterdamu přibližně o 50 % ročně. Do roku 2030 je v plánu využít 50 % vhodné střešní plochy pro výrobu udržitelné energie a za pomocísolární energievyrábět až 400 MW. Za tímto účelem se město zaměřuje především na velké střechy a solární panely instaluje například v lokalitáchP+Rparkovišť a podél stávající infrastruktury.
V témže roce 2030 chce město vyrábět celkem 127 MW vevětrných elektrárnách. Současná kapacita je 66 MW. Nové turbíny chce Amsterdam vybudovat především v oblasti přístavu a severních částech metropole.
Dvě velké nemocnice ve městě spolupracují s místními univerzitami. Academisch Medisch Centrum sídlí na jihovýchodě města. Vznikla v roce 1983 sloučením dvou starších nemocnic v centru města a výstavbou nové budovy. Tato nemocnice úzce spolupracuje sAmsterdamskou univerzitou.Nemocnice zajišťuje ileteckou záchrannou službua disponuje jedním z nizozemských traumatologických týmů. Nabízí i očkování proti tropickým chorobám.
Nemocnice VUmc spolupracuje se Svobodnou univerzitou v Amsterdamu. Sídlí na jihu města u dálnice A10. Stejně jako Academisch Medisch Centrum zajišťuje leteckou záchrannou službu a nabízí traumatologický tým. Tato instituce zaujímá výsadní postavení v oblasti zdravotnického výzkumu vNizozemsku, drží totiž první místo v počtu publikací.
V Amsterdamu působí dvě univerzity, a toAmsterdamská univerzitaa Svobodná univerzita v Amsterdamu. Mezi další vysokoškolské instituce patří umělecká AkademieGerrita Rietvelda, Univerzita aplikovaných věd či Amsterdamská univerzita umění.
Mezinárodní institut sociálních dějinje jednou z největších světových dokumentárních a výzkumných institucí, je zaměřený zejména na dějiny dělnickéhosocialistického hnutí.
Hortus Botanicus je jedna z nejstaršíchbotanických zahradna světě, založena byla již na počátku17. století.Disponuje mnoha starými a vzácnými exempláři, mezi nimi ikávovníkem, který pomohl zrodu celékávovékultury vestředníaJižníAmerice.
Amsterdamská univerzita je jedna ze dvou velkých veřejných univerzit se sídlem v Amsterdamu. S více než 40 tisíci studenty je největší vNizozemskui jednou z největších vEvropě.Hlavníkampusse nachází v centru, několikfakultse nachází i v přilehlých čtvrtích. Byla založená v roce1632, díky čemuž je třetí nejstarší univerzitou v Nizozemsku. Je také jednou z nejprestižnějších akademických institucí v zemi i na světě. Na Amsterdamské univerzitě vystudovalo šest laureátůNobelovy cenya pětpremiérůNizozemska.Univerzita se umístila mezi 100 nejlepšími univerzitami na světě hned podle pěti žebříčků.
Svobodná univerzita v Amsterdamuje veřejnáuniverzita, která byla založená v roce1880. Je druhou největšívysokou školouv Amsterdamu hned poAmsterdamské univerzitě. Slovo „svobodná" odkazuje na nezávislost univerzity jak nastátu, tak na nizozemskéreformované církvi. Ačkoli byla založena jako soukromá instituce, od roku1970je financována mimo jiné ivládou. Nyní se tyto zdroje podílí na financování ze tří čtvrtin, zbytek tvoříškolné,výzkumné grantya soukromé zdroje.Univerzita se nachází vkampusuv jižní části Amsterdamu v blízkosti obchodní čtvrti Zuidas. Univerzita se podle žebříčků dlouhodobě řadí mezi 150 nejlepších univerzit na světě. K říjnu 2021 bylo zaregistrováno téměř 30 tisíc studentů, většina studovalaprezenčně.
V Amsterdamu je více než 200základních škol.Některé z nich zakládají své vzdělávací metody na konkrétních teoriích, například jako jeMontessori škola. Největší Montessori střední školou v Amsterdamu je Montessori Lyceum Amsterdam. Velká část škol je zaměřená inábožensky. Dříve se jednalo především ořímský katolicismusa různéprotestantské denominace, ale s přílivemislámskýchpřistěhovalcůdošlo i k nárůstu počtu islámských škol. Židovské školy stojí na jižním předměstí Amsterdamu.
V Amsterdamu také působí pětgymnázií. Konkrétně se jedná o Vossius Gymnasium, Barlaeus Gymnasium, St. Ignatius Gymnasium, Het 4e Gymnasium a Cygnus Gymnasium. Na posledně jmenovaném se dodnes vyučujelatinaistarořečtina.
Přestože se mnozí domnívali, že gymnázia jsouelitářskýkoncept, který brzy zanikne, v poslední době prošlaobrodou, což vedlo ke vzniku čtvrtého a pátého gymnázia. Většinastředních školv Amsterdamu nabízí různé úrovně vzdělání.
Amsterdam má bohatouarchitektonickou historii. Nejstarší budovou v Amsterdamu je kostelOude Kerkve čtvrtiDe Wallen, bylvysvěcenv roce1306.Nejstarší dřevěnou budovou je Het Houten Huys vBegijnhofu.Byla postavena kolem roku 1425 a je jednou ze dvou existujících dřevěných budov ve městě. Jedná se také o jeden z mála příkladůgotické architekturyv Amsterdamu. Z veřejných staveb nejstarší je gotická obchodní budovaWaages věží, ze 14. století, která postupně přestavována sloužila různým účelům.
V průběhu16. stoletíbyla většina dřevěných staveb zbourána a nahrazena zděnými budovami. Z tohoto období mimo jiné pochází velké množstvírenesančních památek. Ty jsou velmi snadno rozpoznatelné díky svým stupňovitýmštítovýmfasádám, což je typický rys amsterdamské renesance, která je někdy označována jakomanýrismus. Budovy byly postaveny podle principů architektaHendricka de Keysera.Jednou z nejpozoruhodnějších budov, které navrhl, jeWesterkerk.
Během17. stoletízačala, stejně jako jinde vEvropě, dominovatbarokní architektura. Toto období zhruba odpovídalo nizozemskému zlatému věku. Předními amsterdamskými architekty této éry byliJacob van Campen, Daniel Stalpaert a Philips Vingboons. Posledně jmenovaný navrhl mnoho domů obchodníků po celém městě. Slavnou barokní budovou jeKrálovský palácna náměstí Dam.
Během18. stoletíbyl Amsterdam silně ovlivněn francouzskou kulturou. To se odráží v architektuře té doby. Kolem roku 1815 se architekti opustilibarokoa začali navrhovat stavby v různýchneo-stylech.Z tohoto období také pochází většina gotických budov, které jsou označovány jakonovogotické. Kostely 19. století jsou například jezuitský kostel sv. Františka Xaverského a dodnes katolický farní kostel sv. Mikuláše s novobarokníkupolí.
Na konci19. stoletíse stala populárnísecese. Vzhledem k tomu, že se Amsterdam během tohoto období rychle rozrůstal, bylo v tomto stylu postaveno mnoho nových budov. Stavby v okolí Muzejního náměstí (Museumplein) jsou ukázkovým příkladem.
Posledním stylem, který byl v Amsterdamu populární před nástupemmoderní architektury, byloart deco. V Amsterdamu vznikl speciální druh tohoto stylu, je nazýván Amsterdamse School. Postavené v něm byly celé čtvrti, jako například Rivierenbuurt.Pozoruhodnými rysy tohoto slohu je vysoká zdobnostfasáda netradiční tvarování oken a dveří.
Systémamsterdamských kanálůje výsledkem dlouhodobého cíleného plánování města.Na počátku17. století, kdy počet obyvatel rostl nejprudčeji, byl vyvinut komplexní plán, který byl založen na čtyřech soustředných půlkruhových kanálech, které končily v zálivu IJ. Oblast okolo nich je známá jakoGrachtengordel. Tři z těchto kanálů byly určeny primárně pro výstavbu obytných domů. Jedná se oHerengracht(v doslovném překladu kanálLordů),Keizersgracht(Císařův kanál) aPrinsengracht(Princův kanál).Čtvrtým kanálem, který je nejvzdálenější od centra, je Singelgracht. Ten se namapáchani často neuvádí, protože jde také o souhrnný název pro všechny vnější kanály. Singelgracht by také neměl být zaměňován s nejstarším kanálem Singel, který je také nejblíže centru.
Kanály sloužily k obraně,vodnímu hospodářstvíadopravě. Jednalo se ovodní příkopyshliněnýmihrázemi. Na místech určených k překonání kanálu stálybrány, ale jinak nebylo použitozdivo.Původní plány byly ztraceny, takže historici o původních záměrech výstavby jen spekulují. Má se však za to, že jejich uspořádání je mnohem spíše praktické a obranné než okrasné.
Stavba těchto vnějších kanálů byla zahájena v roce1613. Postupovala od západu k východu po celé délce, nikoliv směrem od středu ven, jak tvrdímýtus. V jižní části města byly kanály dokončeny v roce1656. Následná výstavba obytných budov postupovala pomalu. Východní části mezi řekouAmstela zálivem IJ nebyly nikdy realizovány. V následujících staletích byly pozemky bez velkého plánování využity proparky,domovy seniorů,divadla, další veřejná zařízení a jiné vodní cesty.
V Amsterdamu se nachází mnoho parků, otevřených prostranství a náměstí.Vondelparkje největším parkem ve městě, nachází se ve čtvrti Oud-Zuid. Pojmenován je poJoostu van den Vondelovi, amsterdamském dramatikovi a spisovateli z období17. století. Ročně ho navštíví kolem 10 milionů návštěvníků. V parku je i divadlo pod širým nebem,dětské hřištěa několik pohostinských zařízení. Ve čtvrti Zuid na jihu města se nachází Beatrixpark, který je pojmenovaný po bývalé královněBeatrix. Mezi obcemi Amsterdam a Amstelveen se rozkládá Amsterdamse Bos (Amsterdamský les), největší rekreační oblast v Amsterdamu. Se svými 1000hektaryje přibližně třikrát větší nežCentral ParkvNew Yorku. Navštíví ho téměř 4,5 milionu lidí.
V Amstelparku, který se také nachází ve čtvrti Zuid, se nacházívětrný mlýnRieker postavený v roce1636,labyrint,oranžerie,minigolfovéhřiště ipěnišníkovázahrada. Mezi další parky patří Sarphatipark ve čtvrti De Pijp, Oosterpark ve čtvrti Oost a Westerpark ve stejnojmenné čtvrti. Ve městě se nachází i třipláže, všechny v centru.
Ve městě je i mnoho rozsáhlých otevřených prostranství (plein v nizozemštině) a náměstí.Náměstí Damje hlavním náměstím v centru, nachází se zdeKrálovský paláca Národní památník. V okolí náměstíMuseumpleinstojí různá muzea, včetněRijksmuzea,Van Goghova muzeači muzea Stedelijk. Mezi další náměstí patří Rembrandtplein, Muntplein, Nieuwmarkt, Leidseplein, Spui a Waterlooplein.
Po výstavbě vodních kanálů v průběhu 17. století se město nerozšířilo za své hranice po dobu delší než dvě století.
Během 19. století vytvořil lékař a urbanista Samuel Sarphati plán inspirovaný velkolepostí tehdejšíPařížeaLondýna. Plán počítal s výstavbou nových domů, veřejných budov a ulic jižně od kanálu Grachtengordel. Asi největším dopadem bylo zlepšenízdravotnictví. Výstavba byla financována bohatými obyvateli města. Ulice v této nové čtvrti jsou širší než ve starém městě. Byly postaveny i kulturní budovy, jedna výstavní je inspirovanáKřišťálovým palácem.
Po Sarphatovi navrhli stavební inženýři Jacobus van Niftrik a Jan Kalff celý prstenec čtvrtí obklopující centrum města. Ty byly postaveny taktéž během 19. století a staly se domovem pro příslušníkydělnické třídy, ačkoliv byly původně plánovány prostřední třídu. Díky vlastnictví pozemků město striktně kontrolovaloúzemní rozvoj.
V reakci napřelidněnívznikly na počátku 20. století dva plány, které se velmi lišily od všech minulých. Plan Zuid předložil městské radě architektHenrik Petrus Berlage. Ačkoliv byl původně zamítnut, po úpravách byl přijat. Ulice byly naplánovány mnohem širší, v plánu bylo i mnoho náměstí a zeleně. Rozsáhlé obytné bloky měly obývat lidé všechsocio-ekonomických tříd, čímž se snažil prolomit segregaci.Tímto plánem se později inspiroval Plan West, který zahrnoval rozšíření města směrem na západ.
Nové čtvrti byly vybudovány i podruhé světové válce. Ty byly postaveny, aby zmírnily nedostatek prostoru ve městě a poskytly lidem cenově dostupné bydlení s moderními vymoženostmi. Čtvrti se skládaly převážně z velkých obytných bloků umístěných mezi zelenými prostranstvími napojených na široké silnice, které zajišťovaly snadnou dostupnost autem. Západní předměstí, která byla postavena v tomto období, se souhrnně nazývají Westelijke Tuinsteden. Oblast na jihovýchodě města postavená ve stejném období je známá jako Bijlmer.
Město je proslaveno svými početnými a významnýmimuzeia galeriemi. Na rozlehlém Muzejním náměstíMuseumpleinstojí blízko sebe situována tři muzea:Rijksmuseum Amsterdam,Van Goghovo muzeuma Stedelijk Museum. Toto prostranství vzniklo během konání mezinárodní koloniální výstavy v roce 1883. Rijksmuseum stojí naseverovýchodnístraně za rozsáhlýmrybníkem. To se v průběhu zimy mění v kluziště.Naseverozápaděstojí Van Goghovo muzeum, Stedelijk Museum a další muzea.jihozápadnístranu ohraničuje Van Baerlestraat, jedna z hlavních dopravních tepen v této části města. Na druhé straně ulice se nacházíConcertgebouw. Najihovýchoděstojí několik velkých domů, některé slouží různým zahraničnímdiplomatickým misímvčetněgenerálního konzulátuSpojených států amerických. Pod náměstím se nacházígarážeasupermarket. Plocha je pokrytatrávníkema z menší částištěrkem. V této podobě bylo zrealizováno v roce 1999. Slouží také jako místo konání mnohafestivalůakoncertů.
Rijksmuseum(česky Říšské muzeum) je největší muzeum umění v Nizozemsku. Vlastní nejrozsáhlejší sbírku nizozemského umění.Se svými 2,2 miliony návštěvníky v roce 2016 a 2,16 miliony v roce 2017 bylo nejnavštěvovanějším muzeem v Amsterdamu.Vzniklo v doběBatávské republikyroku 1798 poté, co byl roku 1795 svržen místodržitel princVilém V. Oranžskýa jeho umělecké sbírky zabaveny. Sbírka 200 nejvýznamnějších objektů byla otevřena roku 1800. Velké zásluhy o toto muzeum si získal holandský králLudvík Bonaparte, bratr francouzského císařeNapoleona Bonaparte.
V úvodních sálech Rijksmusea jsou na modelech lodí, portrétech námořních hrdinů, mapách a uměleckořemeslných výrobcích včetnědelftskékeramiky ilustrovány nizozemské dějiny 16.–18. století. Dále jsou představeny portréty a emblémy vlády princůdynastie Oranžsko-Nasavskéa skupinové portréty představitelů města. K největším plátnům patří Hostina Svatojiřského spolku ostrostřelců odBartholomea van der Helst. Tato hostina se konala v Amsterdamu u příležitosti podepsánímírové dohodypo skončenítřicetileté válkyroku 1648 vevestfálskémMünsteru. Největší část sbírek tvoří obrazy a sochy, především olejomalby a kresby nizozemských a vlámských malířů počínaje17. stoletím. Nejznámějšími obrazy jsou dílaRembrandta van Rijna, napříkladNoční hlídka,Židovská svatba, jeho portréty, autoportréty a zátiší. Další vrcholná umělecká díla vystavená v Rijksmuseu jsou mimo jiné obrazy Mlékařka a Žena čtoucí dopis odJana Vermeera, portrétyFranse Halsea také Žena s lékařem a Veselá rodina odJana Steena. Vystavena jsou i díla odPauluse Pottera,Aelberta Cuypa,Franse Halse,Jacoba van RuisdaelačiFerdinanda Bola.
Van Goghovo muzeumprezentuje největší sbírku obrazůVincenta van Goghana světě. Je v něm uložena také velká část dopisů, které malíř psal svému bratruTheovi, svým sestrám a spřáteleným umělcům. Ve sbírce jsou uloženy některé z jeho nejslavnějších obrazů, jako napříkladSlunečnicenebo Jedlíci brambor. Dále jsou v muzeu vystaveny obrazy mj.Paula Gauguina,Claude Moneta,Felixe Valottona,Pabla PicassaaHenri de Toulouse-Lautreca. V návštěvnosti nezaostává příliš za Rijksmuseem, v roce 2016 do něj zavítalo 2,1 milionu turistů.
Rembrandthuis(Rembrandtův dům) je památníkem malíře s přesně rekonstruovanými interiéry od kuchyně přes přijímací sál s vystavenými obrazy, ložnici povýtvarný ateliér. Vystavuje se také významná sbírka Rembrandtových grafických listů aměditiskovýchdesek.
Stedelijk Museum(„Městské muzeum“) prezentuje velkou sbírku moderního umění. Ve stále sbírce lze nalézt obrazy od autorů jakoPiet Mondrian,Karel AppelčiKazimir Malevič. Historické muzeum města Amsterdamu se zaměřuje na slavné etapy vývoje města, slavné rodiny a dokumenty. Židovské historické muzeum spravuje významné historické a umělecké sbírky nizozemských židovských rodin od 16. do 20. století. Sídlí v budově přistavěné ke Staré synagoze. Proti němu stojí Portugalskásynagoga.
V budově bývaléVýchodoindické námořní společnosti(VOC) sídlí Námořní muzeum. Ve čtyřech traktech budovy se představují jednak sbírky dokumentárních předmětů, dále v jižním křídle je interaktivní expozice o třech oddílech. První pojednává o dějinách nizozemskýchzámořských výprav, druhý ovelrybářství, a třetí o lodích a námořnících. Před muzeem kotví přesnákopiejedné z prvních námořních lodí společnosti VOC, je přístupná se vstupenkou do muzea.
Begijnenconventje bývalý konvent, kostel a kaple řádubekyň. Vznikl v15. stoletíz několika domů, v nichž žily neprovdané zbožné ženy ctnostným životem. Středověké domky vyhořely, budovy postavené v19. stoletípřešly podanglikánskou církeva dodnes slouží svému účelu.
Dům Anne Frankové, ve kterém se během druhé světové války ukrývala rodinažidovskéhopodnikatele v potravinářství Franka až do prozrazení v roce 1944, je věnován expozici o utajeném životě rodiny. Čtrnácti- až patnáctiletá dceraAnne Frankovázde napsala svůj deník. Po prozrazení úkrytu rodiny zahynula vkoncentračním tábořevBergen-Belsenu. Její deník byl po skončenídruhé světové válkyvydán v mnoha jazycích.
V Amsterdamu se nacházejí tři hlavní divadelní budovy.Stadsschouwburg(česky Obecní divadlo) na náměstí Leidseplein je sídlem Toneelgroep Amsterdam, což je největší divadelní společnost vNizozemsku. Současná budova byla dostavěna v roce1894. Většina her se hraje v Grote Zaal (Velký sál). Běžný program zahrnuje všechny druhy divadelních forem. V roce 2009 byl otevřen nový sál a zahájenarekonstrukcepřední části divadla.
Komplex budovStoperaz roku1986je hlavnímoperním domemv Nizozemsku. Sídlí zde Nizozemská národní opera a Nizozemský národní baletní soubor. Královské divadlo Carré bylo postaveno v roce1887jako stálá budovacirkusu. V současnosti se však používá hlavně promuzikálováakabaretnípředstavení akoncerty.
Jedním z nejvýznamnějších místem kulturních akcí v Amsterdamu je koncertní budovaConcertgebouws vynikajícíakustikou, která byla postavena koncem19. století. Zde sídlíKrálovský orchestr Concertgebouw, které je považováno za jeden z nejlepšíchsymfonických orchestrůsvěta.Britskýodborný časopisGramophoneuspořádal v roce2008anketu mezi hudebními kritiky, kde tento orchestr získal první místo mezi všemi světovými symfonickými tělesy.Velkou zásluhu na tomto vysokém standardu mělidirigentiBernard Haitink(1961–1988),Riccardo Chailly(1988–2004) aMariss Jansons(2004–2015). Od začátku sezóny 2016/2017 je šéfdirigentem orchestruItalDaniele Gatti.
Amsterdam je známý svým rozmanitým nočním životem. Ve městě působí mnohokavárenčibarůrůzných velikostí. Typická Bruine Kroeg (hnědá kavárna) dýchá staromódní atmosférou s tlumenými světly,svíčkamia její klientela je poněkud starší. Nabízejí širokou škálu místních i mezinárodníchpiv. Většina z nich má v létě otevřenou terasu. V Amsterdamu je i mnohorestaurací. Vzhledem k tomu, že se jedná omultikulturníměsto, jsou zde i podniky zaměřené na zahraniční kuchyně. I cenová škála je rozmanitá.
V metropoli se koná také mnohodiskoték. Dvě hlavní oblasti nočního života pro turisty jsou Leidseplein a Rembrandtplein. Paradiso, Melkweg a Sugar Factory jsou příklady takových nočních barů na Leidseplein a Escape, Air, John Doe a Club Abe lze nalézt v okolí Rembrandtplein. V posledních letech narostl počet klubů otevřených po 24 hodin, například Radion De School, Shelter a Marktkantine. Klub Bimhuis se nachází v blízkostihlavního nádraží, díky bohatému programu je považován za jeden z nejlepšíchjazzovýchklubů na světě. Reguliersdwarsstraat je ulice známá pro svou LGBT komunitu a noční život.
Jen v roce2008se v Amsterdamu konalo 140 různých festivalů a akcí.Ve stejném roce byla také nizozemská metropole organizacíUNESCOpo období jednoho roku jako světové hlavní město knihy.
Mezi slavné festivaly a události v Amsterdamu patříKrálův den(Koningsdag). Až dokorunovacekráleViléma Alexandra Nizozemskéhov roce 2013 se jmenoval Královnin den (Koninginnedag), neboť tehdy úřadovala královnaBeatrix Nizozemská. Koná se každý rok27. dubna. Obvykle do města přijíždí statisíce lidí, aby slavili společně s obyvateli města. Celé město je přeplněné lidmi nakupujícími produkty nableších trzíchnebo navštěvujícími některý z mnoha hudebních koncertů.
V roce 1987 byl založen festival zabývající se prodejem semínekkonopí. Každý rok porota vyhlašuje společnost, která vypěstovala nejlepšímarihuanu, předvedla nejlepší nový produkt či měla nejlepší stánek. Užívání marihuany je legální ve většiněNizozemska. Účast v porotě se nedoporučuje nepravidelným kuřákům kvůli vyššímu obsahuTHC.
Holandský festival je nejstarším a největším festivalem divadelních umění. Koná se každýčerven. Zahrnujedivadlo,hudbu,operuimoderní scénický tanec. Přitahuje mezinárodní umělce a návštěvníky z celé Evropy. Každoroční Prinsengrachtconcert (klasický koncert na Princově kanálu) se koná v srpnu. Stille Omgang, tichýliturgický průvod, se koná každýbřezen. Během Uitmarktu, který se koná každoročně na konci srpna, se zdarma otevírají mnohá divadla. Uvádí nejrůznější žánry jako jeklasická hudba,balet,kabaret, ale ihip hop. Mnohá vystoupení se odehrávají i na venkovním pódiu.
Vzhledem k množství vodních ploch a pastvin, nezbytných pro chov skotu produkujícího mléko, je oblast okolí města známá svýmimléčnými výrobky, mezi které patří sýry, jako jegouda, kořeněný sýr skmínemleyden, neboeidam, tradičně v podobě malých koulí. Novější značkové sýry jsou třebaLeerdammera Beemster. Typickým produktem této oblasti je i vedlejší produkt procesu výroby másla,podmáslí(karnemelk).
Mořské plody a ryby, jako jsou nakládanísledi,mušle,úhoři,ústřicečikrevetyjsou široce dostupné a typické pro tento region. Kibbeling, kdysi jen místní pochoutka skládající se z malých kouskůbílé ryby, se stala celonárodním rychlým občerstvením, stejně jako Lekkerbekje neboli holandská verzefish and chips.
Specialitou samotného Amsterdamu je Ossenworst neboli volská klobása. Jedná se o syrovouhovězíklobásu, která se dříve vyráběla především z volského masa. Tento pokrm vznikl v 17. století, kdy sevolive velkém dováželi zDánskaaNěmecka. Jako koření je využit napříkladpepř,hřebíčekčimuškátový oříšekpocházející zNizozemské východní Indie. Dříve se pro výrobu této klobásy používalo také vyzrálé hovězí maso, které se následněudilopři nízké teplotě, aby zůstalo syrové. Současná amsterdamská ossenworst se vyrábí z libového hovězího masa, často se neudí ani nezraje. Často se jí s Amsterdamse uitjes, druhem nakládané cibule .
Pečivo v okolí Amsterdamu bývá z velkého množství těsta a často obsahuje velké množství cukru, buďkaramelizovaného,práškovéhonebokrystalizovaného. Dobrým příkladem jeoliebol, smažený pokrm z kynutého těsta.I sušenky se vyrábí ve velkém množství a obsahují hodně másla a cukru, jako třebakaramelová vafle, a často i nějakou náplň, většinou mandlovou.
Tradičními alkoholickými nápoji této oblasti jsoupivo(silnýsvětlý ležák) ajenever, vysoce odolný destilát s příchutíjalovce, který je v Anglii známý spíše jakogin. Nápoj Advocaat je krémový likér vyrobený z vajec, cukru abrandy.
V Amsterdamu sídlí několik módních značek a návrhářů. Mezi návrháře působící v nizozemské metropoli patří například Mart Visser, Viktor&Rolf, Marlies Dekkers nebo Frans Molenaar. Dvojicemódních fotografůInez van Lamsweerde a Vinoodh Matadinpochází z Amsterdamu. Dvojice je známá pro práci pro módní časopisy, jako jeVogueneboHarper's Bazaar, a reklamní kampaně pro mnohé společnosti a jednotlivce. Ve městě zahájilo kariéru i mnoho modelů a modelek, například Yfke Sturm, Doutzen Kroes či Kim Noorda.
Amsterdam je sídlem fotbalového klubuAFC Ajax, který v současnosti hraje nejvyšší nizozemskou fotbalovou liguEredivisie. Domácí zápasy hraje na stadionuJohan Cruyff Arena(dříve Amsterdam ArenA). Nachází se na jihovýchodě města nedaleko nové železniční stanice Amsterdam Bijlmer ArenA. Před přestěhováním na tuto lokaci v roce 1996 hrál Ajax své pravidelné zápasy na dnes již zbořeném stadionu De Meer ve východní části města nebo přímo naolympijském stadionu.
Město pořádá Dam tot Damloop (anglicky Dam to Dam Run, česky volně přeloženo Běh z Damu do Damu). Závod začíná v Amsterdamu a končí v nedalekémZaandamu. Závod měří 16 kilometrů. V nizozemské metropoli se koná ještěAmsterdam Marathon, který začíná i končí naOlympijském stadionu. Trasa je plochá, v nejvyšším bodě se běžci ocitnou v poslední třetině závodu, konkrétně v 10 metrech nad mořem. V roce 2019 se zúčastnilo přes 13,5 tisíce běžců.
Hokejový klubAmstel Tijgershraje domácí zápasy na zimním stadionu Jaap Edenbaan. Tým soutěží v nejvyšší nizozemské lize ledního hokeje. Na čtyřsetmetrové dráze tohoto kluziště se konají i různé soutěže vrychlobruslení.
V Amsterdamu sídlí i dva kluby hrajícíamerický fotbal: Amsterdam Crusaders a Amsterdam Panthers. TýmAmsterdam Admiralsv roce 2005 vyhrál poprvé v historiiWorld Bowl. Stadion sdílel s fotbalovým klubemAFC Ajax. Později však zanikl.Baseballovýtým Amsterdam Pirates soutěží v nejvyšší nizozemskébasketbalovélize. Existují i tři týmypozemního hokeje, a to Amsterdam, Pinoké a Hurley. Všechny hrají své zápasy na stadionu Wagener v nedalekém městě Amstelveen.
V roce1928se v Amsterdamu konalyIX. letní olympijské hry. Olympijský stadion, postavený pro tyto hry, byl zrekonstruován a nyní slouží k sportovním a kulturním akcím. Mezi 6. a 10. červencem 2016 se na tomto stadionu uskutečnilomistrovství Evropy v atletice, kvalifikace některých vrhačských disciplín (hod diskem a hod oštěpem mužů i žen) však netradičně proběhly v centru města, na náměstíMuseumplein. Mezi 9. a 11. březnem 2018 se na olympijském stadionu konalomistrovství světa v rychlobruslení ve víceboji: pořadatelé netradičně instalovali na ploše stadionu dočasný rychlobruslařský ovál, aby na tomto exponovaném místě připomenuli 125. výročí rychlobruslařských světových šampionátů. Ve městě se však konala i drobná částVII. letních olympijských herv roce 1920, kdy město vypomáhaloAntverpám. Konkrétně se jednalo ojachtařskésoutěže v zálivu IJ.
Od roku 1999 město Amsterdam oceňuje nejlepší sportovce a sportovkyně na udílení cen Amsterdam Sports Awards. První jej obdrželiboxerRaymond Joval a záložnice v pozemním hokeji Carole Thate.
Amsterdam hostil World Gymnaestrada v roce 1991, což se bude opakovat v roce 2023. Jedná se o hromadná vystoupenígymnastickýchsouborů.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuAmsterdamna anglické Wikipedii.