Rum (Tyrolsko)

Rumje obec vRakouskuve spolkové zemiTyrolskovokrese Innsbruck-venkov. V obci žijepřibližně 9 300obyvatel.
Obec se nachází na severovýchod odInnsbruckuv podhůří Nordkette, ohraničené na západě Brandjochem a na východě Bettelwurfem. Nejvyšším bodem je Rumer Spitze (2453 m n. m.) a nejnižším jeInnve výšce 563 m n. m. Původní centrum obce leží v nadmořské výšce 600–700 m nanáplavovém kuželuRum Mur. Tato oblast trpěla častými bahnotoky (mury). Největší mury byly zaznamenány v letech 1729, 1769, 1770, 1788, 1875, 1894 a 1905.
Rozloha obce je 856ha, z toho 48 % připadá nalesy, 12,3 % je prozemědělství, 9,3 % tvořízahradya pět procent připadá na zástavbu. Z celkové rozlohy je 36,1 % územíosídleno.
Obec se skládá z jedné katastrální obce – stejnojmenné vesnice. Části jsou následující: Hoch-Rum, Rum-Dorf a Neu-Rum.
Jižně od hlavní silnice doHalluleží čtvrť Neu-Rum s obytnou zástavbou budovanou od sedmdesátých let 20. století, která na západě přímo sousedí s innsbruckou čtvrtíOlympisches Dorf, a rozsáhlou průmyslovou a obchodní zónou (obchodní podniky). Díky tomu je Rum jednou z nejbohatších obcí v Tyrolsku. Čtvrť Hoch-Rum leží nad starým centrem města a kromě obytné čtvrti, která se rozvíjí od roku 1955, se zde nachází soukromá klinika.
Původ místního jména Rum (resp. dřívějšíhoRumnea alternativníhoRumb) nebyl jednoznačně objasněn. Za možnou se považuje souvislost s mury, v němž se Rum nachází. Pravděpodobné vysvětlení by spočívalo vindogermánskémslověreup, které znamená roztrhnout nebo utrhnout, tj. v nejširším smyslu pro přívalovou, divoce tekoucí vodu. Další možná řešení se předpokládají vrétorománštiněaetruštině.
První známky osídlení v okolí Rumu pocházejí z doby ranéantiky; předpokládá se, žeterasovité zemědělské plochybyly vytyčeny již v předřímské době. První písemná zmínka o obci jakoRumnepochází z let 1152–1158 listiny (církevního kopiáře) z kláštera Polling.V 13. století jsou doloženy dvaschwaighöfy: Garzanhof a Rechenhof. V roce 1313 je obec zmiňována jako samostatná ves. V roce 1337 je zde první zmínka o kostelíku. V letech 1460 až 1480 byl v Rumu postaven novýgotickýkostel. Krátce poté je poprvé zmiňována malá zemědělská osada Garneid, jejíž počátky sahají až k latinskému *cornetum(třešňový korbel).
V letech 1611–1612 řádila v Innsbruckumorová epidemie, která však výrazně nezvýšila počet úmrtí. V roce 1765 byl vesnický kostelzbarokizována v roce 1775 se v Rumu poprvé vyučovalo. Zpočátku se vyučovalo u sedláků,školní budovabyla postavena až v roce 1818. V roce 1826 dostal Rum vlastníhofarářea v letech 1862–1865 byl kostel opět obnoven a rozšířen.
V důsledkuprvní světové válkyzemřelo v Rumu 23 lidí a na vesnici dolehly těžké časy. Kolem roku 1920 měl jeden z proutkařů podezření, že se pod farností nachází ložisko uhlí. Vrt 200 m hluboký však žádnéuhlíneodhalil, ale pramen vody zartéské studny, který byl vysoký až dvacet metrů, musel být za těžkých okolností opět uzavřen.
Vedruhé světové válcepřišlo o život 91 mužů. V roce 1938 byl na západním konci Rumu německýmwehrmachtemzřízen vojenský tábor, který se v květnu 1945 dostal do rukouUSAa od srpna bylfrancouzskouokupací využíván jako zajatecký tábor. Tábor, který byl v letech 1953–1955 opět využíván USA, přešel v září 1955 do vlastnictví Rakouska. Po roce 1955 bylo na místě tábora postaveno sídliště a soukromá klinikaKřížových sester.
V roce 1940 získal Rum farní vikariát a v roce 1948 se stal samostatnou farností. V letech 1966–1967 byl kostel obnoven do barokní podoby.
V poslední třetině 20. století byly vybudovány protipovodňové a protilavinové bariéry, štěrkové záchytné nádrže a zabezpečil se vodní tok Rumer Bach. V této době se také začalo stavět na pozemcích, které byly dříve neosídlené kvůli nebezpečí sesuvu půdy. Blízkost Innsbrucku podnítila již tak velký nárůst počtu obyvatel, takže vznikla zcela nová čtvrť Neu-Rum, pro kterou bylo třeba vybudovat obdobně nový infrastrukturní systém. V roce 1976 zde byla zřízena samostatná farnost, která se v roce 1988 stala sídlem nově založené místní farnosti. V roce 1987 získal Rum status tržního města.
Blason: v modré barvě tři stříbrná břevna prohloubená uprostřed vždy o dva šikmé stupně.
Znakbyl obci udělen tyrolskou zemskou vládu 3. října 1972. Stylizované vyobrazení ochranné bariéry ve znaku obce Rum je připomínkou boje s přírodními silami Rum Muru, který probíhá od počátku osídlení.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuRum (Tirol)na německé Wikipedii.