Moldavsko

Moldavsko, oficiálněMoldavská republika(rumunskyRepublica Moldova), jevýchodoevropskývnitrozemskýstát na severovýchodním okrajiBalkánu.Rozkládá se na ploše 33 483 kma k lednu 2024 v něm žilo přibližně 2,4 milionuobyvatel.Moldavsko sousedí na západě sRumunskema na severu, východě a jihu sUkrajinou.Na východní hranici s Ukrajinou leží za řekouDněstrneuznaný separatistický státPodněstří. Moldavsko jeunitárníparlamentnízastupitelskádemokratickárepublikashlavním městemKišiněvem, které jenejvětším městema hlavním kulturním a obchodním centrem země. Úředním jazykem jerumunština, dříve nazývanámoldavštinou.
Většina moldavského území byla součástíMoldavského knížectvíod 14. století až do roku 1812, kdy bylaOsmanskou říší(jejímž vazalem Moldávie byla)postoupenaRuské říšia stala se známou jakoBesarábie. V roce 1856 byla jižní Besarábie vrácena Moldavsku, které se o tři roky později spojilo sValašskema vytvořiloRumunsko, ale v roce 1878 byla nad celým regionem obnovena ruská vláda. Běhemruské revolucev roce 1917 se Besarábie nakrátko stalaautonomním státemv rámciRuské republiky.V únoru 1918 vyhlásila nezávislost a později téhož roku se na základě hlasování svého shromáždění začlenila do Rumunska. Toto rozhodnutí bylo zpochybněnosovětským Ruskem, které v roce 1924 zřídilo v rámciUkrajinské sovětské socialistické republikytakzvanouMoldavskou autonomní republikuna územích částečně obývaných Moldavany na východ od Besarábie. V roce 1940 bylo Rumunsko v důsledkupaktu Molotov-Ribbentropnuceno postoupit Besarábii aseverní BukovinuSovětskému svazu, což vedlo ke vznikuMoldavské sovětské socialistické republiky(Moldavská SSR).
Dne 27. srpna 1991, kdy probíhalrozpad Sovětského svazu, vyhlásila Moldavská SSR nezávislost a přijala název Moldavsko.Pás moldavského území na východním břehu Dněstru je však od roku 1990pod faktickoukontrolou separatistické vlády Podněstří. V roce 1994 byla přijata moldavská ústava a země se stalaparlamentní republikousprezidentemjakohlavou státuapremiéremvčele vlády. Za prezidentstvíMaii Sanduové,zvolené v roce 2020na prozápadní a protikorupční kandidátce, usiluje Moldavsko o členství vEvropské uniia v červnu 2022 získalo statuskandidátské země.Sanduová rovněž navrhla ukončení moldavského ústavního závazku vojenské neutrality ve prospěch užšího spojenectví sNATOa důrazně odsoudilaruskou invazi na sousední Ukrajinu.V červnu 2024 zahájilo Moldavsko přístupové rozhovory o vstupu do EU.
Moldavsko je po Ukrajině druhou nejchudší zemí v Evropě podle hrubého domácího produktu na obyvatele a velkou část jeho hrubého domácího produktu tvořísektor služeb.Má jeden z nejnižšíchindexů lidského rozvojev Evropě a na světě je na 76. místě (2022).V globálním inovačním indexu je Moldavsko k roku 2023 na 60. místě na světě.Moldavsko je členským státemOrganizace spojených národů,Rady Evropy,Světové obchodní organizace,Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě,GUAM – Organizace pro demokracii a ekonomický rozvoj,Organizace černomořské ekonomické spoluprácea Asociačního tria.
Název Moldavsko je odvozen od řekyMoldova(německyMoldau), jejíž údolí sloužilo jako politické centrum v době založeníMoldavského knížectvív roce 1359.Původ názvu řeky zůstává nejasný. Podle legendy, kterou vyprávějí moldavští kronikářiDimitrie CantemiraGrigore Ureche, pojmenoval řeku kníže Dragoș podle lovu napratury: po honbě se v řece utopil vyčerpaný knížecí ohařMolda(Seva). Jméno psa, které řeka získala, se rozšířilo na celé knížectví.
V 90. letech 20. století, při vznikuSpolečenství nezávislých států, se název současné Moldavské republiky krátce psal také Moldávie,po rozpaduSovětského svazuse začal používat rumunský názevMoldova. Oficiálně název používaný v České republice jeMoldavská republika,stejně je označována iOrganizací spojených národů.
Historie Moldavska sahá až do 50. let 13. století, kdy bylo založenoMoldavské knížectví, středověký předchůdce dnešního Moldavska a Rumunska. Od roku 1538 až do 19. století bylo knížectví vazalem Osmanské říše. V roce 1812, pojedné z několika rusko-tureckých válek, byla východní polovina knížectví,Besarábie, připojena kRuské říši. V roce 1918 se Besarábie nakrátko osamostatnila jakoMoldavská demokratická republikaa na základě rozhodnutí parlamentu (Sfatul Țării) se spojila s Rumunskem. Běhemdruhé světové válkybyla okupovánaSovětským svazem, který ji od Rumunska získal zpět. Dorozpadu Sovětského svazuk němu byla připojena jakoMoldavská sovětská socialistická republika. V roce 1991 země vyhlásila nezávislost pod názvem Moldavská republika.
V roce 2010 byly na moldavském území objevenyoldovansképazourkovénástroje staré 800 000–1,2 milionu let.Homo sapiensse v oblasti objevil zhruba před 44 000 lety.
Vneolitu(asi 5500 až 2750 př. n. l.) se na moldavském území rozvíjelacucutensko-tripolská kultura.V obdobíantikyoblast obývaliDákovéaKarpové. Mezi 1. a 7. stoletím se oblast dostala pod kontroluŘímské říše. Nejvýznamnější památkou na římské časy v Moldavsku jsou zbytkyTrajánova valu.Po rozdělení Říma se oblast dostala pod kontrolu Východořímské, posléze tedyByzantské říše.
V pozdním starověku araném středověkuhistorikové zaznamenávají nesčetně invazí:Gótů,Hunů,Avarů,Bulharů,Maďarů,Pečeněhů,Kumánů,Mongolů,Tatarů. Okolo 11. století se významným etnikem v oblasti staliValaši, kteří se etnicky zformovali zdáckého(a možnáilyrského) obyvatelstva, dlouho žili v archaických rodových společenstvích a obývalikarpatskéhorské oblasti. Po sestupu z nich se pokoušeli odrazit byzantský vliv. V roce 1164 byl budoucí byzantský císařAndronikos I. KomnenosValachy zajat právě na moldavském území. Valaši jsou dnes považováni za předkymoldavskéhonároda. Dostali se nejprve pod nadvládumongolsko-tatarských kmenů(13. století) a poslézeUher(14. století).
Ipatěvský spisz 15. století hovoří rovněž oslovanskémkmeniBolochovců, který se měl v této oblasti v této éře pohybovat a snad mít i knížectví, někteří historikové ale jeho slovanský původ zpochybňují a domnívají se, že šlo o Valachy.Další podobnou historickou záhadou je kmenBrodníků, který se v oblasti také vyskytoval, a jehož název také svádí k tomu považovat ho za slovanský, avšak historických zdrojů je minimum.
Prvním moldavským knížetem se roku 1359 (tradiční datace, dnes historici hovoří spíše o časnějším nástupu) stalDragoș, který byl ještě uherskýmvazalem.ZaložilMoldavské knížectví. Hlavním městem se stal Siret, nechal ho postavit první významný knížeBohdan I., který setřásl uherský vliv.Jeho syn a knížeLațcupřestoupil nakatolictví, aby si naklonil Poláky. Petru I. se stal roku 1387 přímo vazalem polského krále.Alexandr Dobrýje znám tím, že bojoval po boku Poláků vbitvě u Grunwaldu.Byl také prvním moldavským knížetem, který se dostal do konfliktu sOsmany, suverenitu ještě uhájil.
Jeho synPetr III. Áronvšak již byl na podzim roku1455přinucen platit tureckémusultánovitribut. Jeho nástupce, nejvýznamnější moldavským vládceŠtěpán III. Veliký(1457–1504), se proti tomu vzbouřil a svého předchůdce sesadil z trůnu. Sultán se odhodlal moldavského panovníka podřídit si silou,Štěpán III.ho však v bitvě uVasluiporazil.
Podpisem smlouvy a manželským svazkem syna velkoknížeteRuského impériaIvana III. Velikéhoa dceryŠtěpána III. Velikéhobyly během jeho vlády upevněny zahraničněpolitické vztahy moldavského knížectví aRuského impéria.
Až Štěpánův nástupce uznal lenní závislost své země naOsmanské říši. Moldavského panovníka na trůn schvaloval turecký sultán. Na znak věrnosti mu knížata posílala své syny a příbuzné, kteří se vIstanbuluzdržovali jakorukojmí. V průběhu16.a17. stoletíse na trůnu moldavského knížectví vystřídalo více než 50 panovníků. Ústřední moc byla slabá, v zemi vládlabojarskáoligarchie– představitelé 75 nejvlivnějších šlechtických rodin.
V roce1711seDimitrie Cantemirs ruským caremPetrem I. Velikýmdohodl na vazalském vztahu moldavského a ruského panovníka; ruský panovník navíc přislíbil obnovit hranice moldavského knížectví z doby před tureckým jařmem. Společný postup ruské a moldavské armády protiOsmanůmvšak skončil neúspěchem a plán vazalského vztahu moldavského knížectví k ruskému nevyšel. V obdobírusko-tureckých válekv18. stoletíruská armáda třikrát osvobozovala území Moldavska zpod nadvládyOsmanské říše. Osmani přestali věřit místní šlechtě a na klíčové mocenské pozice počali dosazovatfanarioty, k Turkům loajální Řeky zKonstantinopole.
Podle mírové smlouvy zKüçük Kaynarcaz roku1774, kterou podepsalaOsmanská říšeaRuské impérium, získalo Rusko právo chránit křesťany žijící v Osmanské říši a zasáhnout v případě špatného zacházení s nimi.Osmanská říše musela moldavskému panovníkovi vrátit odebraná území a osvobodit podrobené obyvatelstvo od daní. Později od něj nemohla požadovat platbu daní během trvánírusko-turecké válkyv letech1768až1774. Výsledkem těchto opatření bylo oslabení osmanského vlivu a posílení ekonomických vztahů s Ruským impériem. Na základěBukurešťské smlouvyz roku 1812 bylo území Moldavska získáno Ruskem plně.Zprvu mělo velkou míru autonomie. Po roce 1828 byla tato autonomie omezována a v roce 1873 se země stalapouhou gubernií. V rámcirusifikačníhoprocesu carská administrativa postupně odstranila rumunštinu z úřadů i církevního života.
Území dnešního Moldavska zahrnuje převážnou částBesarábie– historické ruskéguberniemeziDněstrem,PrutemaČerným mořem, vzniklé v důsledku připojení východní části Moldavského knížectví kRuskému impériuv roce1812, zatímco zbylé území Moldávie se později stalo součástíRumunska.
V roce1856, na základě rozhodnutíkongresu v Paříži, byla jihovýchodní část Besarábie s městyBolhrad,IzmajlaCahulpřipojena k Moldavskému knížectví a v roce1859se v důsledku spojení Moldavska aValašskastala součástíSpojených knížectví Moldávie a Valašska(rumunskyPrincipatele Unite ale Moldovei și Țării Românești, od roku1866Rumunské knížectví).V roce1878, na základě rozhodnutíkongresu v Berlíně, byla opět přičleněna k Rusku.
V průběhu 19. století podporovaly ruské úřady kolonizaci BesarábieUkrajinci,Němci,Bulhary,Poláky,GagauzyaŽidy.Rumunský podíl populace se snížil z odhadovaných 86% v roce 1816 na přibližně 52% v roce 1905. Moldavci odpověděli útoky na nejzranitelnější skupinu – Židy.Antisemitskénepokoje vedly k exodu tisíců Židů doSpojených států.
V říjnu 1917 vznikla Rada země (Sfatul Țării), která vyhlásila nejprveautonomiiMoldavska a následně 2. prosince 1917 i nezávislouMoldavskou demokratickou republiku. Rada poté požádala rumunskou armádu, aby obsadila Besarábii. Když se tak stalo, vyhlásila Besarábie 6. února nezávislost na Rusku a připojení k Moldavské demokratické republice. 9. dubna 1918 se Rada země rozhodla o připojení celého státu kRumunskému království.To potvrdila iVersailleská mírová smlouva(1919), jejíž rozhodnutí všakSovětský svazneuznával.
V meziválečném období, pod správou rumunské administrace, bylo území Besarábie rozděleno na 13žup. Hotin (Chotim),Soroca,Bălți,Orhei,Lăpușna,Tighina,Cahul,Cetatea Albă, Ismail (Izmail),Fălciu, Iași (Jasy),BotoșaniaDorohoi.
V roce1940, na základědohodyuzavřené sNěmeckemv srpnu1939, SSSR obsadil celou Besarábii. Pod sovětskou správou byla severní a jižní část Besarábie (Budžak) připojena kUkrajinské SSR, centrální část byla sloučena sMoldavskou autonomní SSR(Podněstřím). Ze sloučených oblastí vzniklaMoldavská SSR. Poté, co roku1941NěmeckoaRumunskozahájilo válku proti SSSR, obsadily Besarábii vojska fašistické koalice. Celá Besarábie se znovu ocitla pod rumunskou správou. Tento stav trval do roku1944, kdyRudá armádavytlačila německá a rumunská vojska z Besarábie, jež se opět stala součástí SSSR.
Válka zemi těžce zasáhla. DoRudé armádybylo naverbováno 256 800 Moldavanů, z nichž přes 40 procent padlo (asi 110 000).Další desetitisíce padly v řadách armády rumunské. Sovětský vůdceStalinnechal přesídlit desetitisíce Moldavanů doKazachstánua Ruska. Němečtí okupanti posléze zabili asi 60 000 civilistů, značná část z nich byli místníŽidé.Ve výsledku se tak po válce snížil počet obyvatel území z 2,7 milionu na 2 miliony.
Od roku1944do roku1991bylo Moldavsko součástí Sovětského svazu jakoMoldavská SSR, která byla na území Besarábie vytvořena již v roce 1940. Hegemonní silou se stalaKomunistická strana Moldavska, kterou v 50. letech krátce vedl i budoucí vůdce SSSRLeonid Brežněv. Téměř dvě desetiletí stál v jejím čele jediný muž,Ivan Bodjul. Sověti po válce popravili přes 8000 Moldavanů v rámci "denacifikačního" procesu.V letech 1946-1947 vypukl v důsledku sucha hladomor, jehož obětí bylo nejméně 216 000 Moldavanů (tedy asi 10 procent obyvatel).Roku 1949 přišla největší vlna nucených deportací obyvatelstva, ty probíhaly ale kontinuálně od roku 1944 až do roku 1953. Naopak byli v Moldavsku usídlováni příslušníci jiných národůSSSR, zejménaUkrajinci, proto má Moldavsko dnes velkou ukrajinskou menšinu.Největší opoziční hnutí vzniklo roku 1969, kdy skupina studentů založila Moldavskou vlasteneckou frontu. Aktivisté byli roku 1971 pozatýkáni a odsouzeni k trestům 4–7 let.V jakési kompenzaci a k uklidnění situace uvolnilo moskevské vedení právě v tom roce miliardurublů(přibližně 6,8 miliardyamerických dolarův hodnotě z roku 2018) k investičním projektům v Moldávii, zejména na výstavbu v Kišiněvě. Sověti se v ideologické rovině soustředili na zdůrazňování svébytné moldavské národnosti a "moldavštiny", údajně odlišné od rumunštiny.S tím souviselo i přijetícyrilice, kterou se Moldavanům podařilo odvrhnout až v roce 1989, mimo jiné díky tlaku velké demonstrace ze srpna 1989 nazývané obvykle "velké národní shromáždění" (Marea Adunare Națională).Změny byly umožněny reformamiMichaila Gorbačova. Jejich nezamýšleným důsledkem ale bylo také zdvižení vlny nacionalismu v Moldavsku.
V únoru a březnu 1990 se v Moldavsku uskutečnilyprvní svobodné volby, z nichž vzešel první demokratický premiérMircea Druc. 23. června 1990 moldavský parlament vyhlásil "deklaraci suverenity", tedy nadřazenost moldavských zákonů nad sovětskými. 27. srpna 1991, v přímé reakci nasrpnový pučkonzervativních komunistů v Moskvě, vyhlásilo Moldavsko samostatnost a od Sovětského svazu se odtrhlo.Vstoupilo poté do nově vznikléhoSpolečenství nezávislých států, odmítlo ale vstoupit do jeho vojenské části, s odkazem na svou neutralitu. Projekt Společenství ale nakonec stejně nesplnil naděje, které do něj Rusové vkládali, a brzy bylo zřejmé, že Moskva přes něj žádnou kontrolu nad bývalými koloniemi nezískala.
První léta nezávislosti vyplnily spory mezi pan-romanismem amoldovanismem, tedy spor, zda jsou Moldavci Rumuny nebo nezávislým národem. V roce1994se uskutečnilo referendum, ve kterém většina obyvatelstva odmítla spojení s Rumunskem (viz téžSjednocení Rumunska a Moldavska).Téma se ale neustále vrací a země je rozdělena na "proevropské" zastánce připojení k Rumunsku a "proruské" zastánce nezávislosti.
Dalším problémem současného Moldavska jePodněstří(moldavskyNistreană, rumunskyTransnistria), oblast východního břehu řekyDněstrs převahou rusky mluvícího obyvatelstva. Podněstří bylo součástí SSSR již od 20. let 20. století, v roce1990jakoPodněsterská moldavská republikavyhlásilo nezávislost na Moldavské republice. Nezávislost Podněsterské republiky, která značně destabilizuje celý region, není mezinárodně uznávána.Rusko má v Podněstří 1500 svých vojáků.
V roce 2001 se Moldavsko stalo první postkomunistickou zemí, kde se nereformovaní komunisté (Strana komunistů Moldavské republiky) demokratickou cestou znovu vrátili k moci. Osm let drželi post premiéra (Vasile Tarlev,Zinaida Greceanîi), jejich předsedaVladimir Voroninnavíc v letech 2001 až 2009 zastával funkciprezidenta.Komunisté byli proruští, ale proruské postoje zastávaly i jiné strany, které víceméně držely mocdo roku 2021, kdy získali navrch prozápadní politici.
Ruský vpád na Ukrajinuv roce 2022 ještě více posílil v Moldavsku proevropské tendence.Krátce po invazi podalo Moldavsko přihlášku doEvropské uniea stalo se její kandidátskou zemí.Dne 24. května 2022 byl zatčen bývalý prezident MoldavskaIgor Dodon, vůdce proruské opozice. Oficiálně byl obviněn z braní úplatků.Ruský ideový vliv mělo oslabit též přejmenování úředního jazyka země v roce 2023, parlament oficiálně zrušil tzv. "moldavštinu" (sporný sovětský konstrukt) a vyhlásil za oficiální jazyk zeměrumunštinu.Nervozitu v zemi zvýšil fakt, že již několik ruských raket vypálených na Ukrajinu dopadlo na moldavské území, nebo přes jeho území přelétalo.Příliv ukrajinských uprchlíků dostal Moldavsko rovněž do ekonomických potíží.Moldavští prozápadní politici již několikrát od začátku ukrajinské krize vyjádřili obavy z toho, že se v zemi chystá proruský státní převrat.Ovládnutí Moldavska je podle uniklých tajných dokumentů skutečně dlouhodobým strategickým cílem Ruska.Přesto v říjnu 2024referendumpotvrdilo směřování země do Evropské unie, navzdory mohutnému protitlaku Ruska.
Moldavská vlajka tvořena listem o poměru stran 1:2, se třemi svislými pruhy v barvě modré, žluté a červené, uprostřed je umístěný moldavský státní znak.
Moldavský státní znak je tvořen heraldicky vpravo hledící zlatouorlicís červenou zbrojí, se zlatým křížem v zobáku aolivovouratolestí a palcátem v pařátech. Srdeční štítek na prsou zobrazuje zlatou hlavuzubrana červeno-modrém štítu, hlava má vedle sebe stříbrnou růži a měsíc, nad sebou zlatou osmicípou hvězdu.
Moldavská hymna je píseňLimba noastră(českyNáš jazyk). Slova napsal rumunský pravoslavný kněz moldavského původuAlexei Mateevicia hudbu složil moldavský skladatelAlexandru Cristea.
Moldavsko je vnitrozemský stát ležící ve východní Evropě, na severovýchodním okrajiBalkánuvpovodí Černého moře, mezi 45° a 49° severní šířky a převážně mezi poledníky 26° a 30° východní délky (malá oblast leží východně od 30°). Země leží východně odKarpata na západě sousedí sRumunskema na severu, východě a jihu sUkrajinou. Celková délka státních hranic je 1 389 km, z toho 939 km s Ukrajinou a 450 km s Rumunskem. Od Rumunska je země oddělena na západě řekouPruta na východě od Ukrajiny řekouDněstr. Celková rozloha země je 33 843,5 km, z toho 960 kmtvoří vodní plochy. Největší část země (asi 88 % rozlohy) leží vBesarábii, zatímco úzký pruh na východě se nachází vneuznaném separatistickém státěPodněstřína východním břehu Dněstru.
Ačkoli je země technicky vnitrozemská, přístavGiurgiuleștina krajním jihozápadě země leží nasoutokuřekDunaja Prut, což jí umožňuje přístup domezinárodních vodprostřednictvím Dunaje, který se vlévá doČerného moře. Moldavskem protéká řekaDněstr, která pramení na Ukrajině u městaDrohobyč, odděluje hlavní území od neuznaného separatistického regionu Podněstří a ústí do Černého moře na Ukrajině. V nejbližším místě je Moldavsko odDněsterského limanu, ústí Černého moře, odděleno pouhými 3 km ukrajinského území.
Ačkoli je většina země kopcovitá, nadmořská výška nikdy nepřesahuje 430 m, nejvyšším bodem je vrchDealul Bălănești. Moldavské pahorkatiny jsou součástí Moldavské plošiny, která geologicky vychází z Karpat. K jejím podcelkům v Moldavsku patří Dněsterská pahorkatina (Severní moldavská pahorkatina a Dněsterský hřbet), Moldavská rovina (Středoprutské údolí a Bălțská step) a Střední moldavská plošina (Ciulucko-Solonețská pahorkatina, Corneștijská pahorkatina – Codri Massive, "Codri" znamená "lesy" - Dolní dněsterská pahorkatina, Dolní prutské údolí a Tighecká pahorkatina). Na jihu země se rozkládá malá rovina, Bugeacká nížina. Typickými prvky reliéfu jsou četné úžlabiny a údolí – výsledekerozníčinnosti vody.
Pozoruhodností reliéfu jsou vyvýšeniny nazývanétovtre, které se nad okolím zvedají do výšky cca 100 m, ale nevzniklytektonickou činností. Jde o rify, podmořské útesy, vytvořené živočichy, kteří žili ve zdejších mořích před 20 miliony let. Oblast tovtrů leží na ukrajinsko-moldavském pomezí, na horním toku řekyPrut(cca 200 km odKišiněva). Je protkána údolími a kaňony přítoků této řeky Prutu. Zvláštností reliéfu je i oblast Sto pahorků mezi Prutem aDněstrem(asi 200 km od Kišiněva). Je zde asi 3500 pahorků, jejichž výše dosahuje od 1,5 do cca 30 m.
Území Moldavska na východ od řeky Dněstr je rozděleno na část Podolské plošiny a částeuroasijské stepi. Výjimečně bohatáčernozemní půdapokrývá přibližně tři čtvrtiny rozlohy Moldavska,naopak lesy jsou v důsledku intenzivní zemědělské činnosti vykácené a tvoří pouze 11 %plochy.
Hlavním a největším městem Moldavska jeKišiněv, v jehožmetropolitní oblastižije přibližně třetina obyvatel země. Kišiněv je hlavním průmyslovým a obchodním centrem Moldavska a leží uprostřed země na řeceBîc, přítoku Dněstru. Druhým největším moldavským městem jeTiraspol, který leží na východním břehu Dněstru a je hlavním městem neuznaného separatistického regionu Podněstří. Třetím největším městem v zemi jeBălți, často označované jako "hlavní město severu". Nachází se 127 km severně od hlavního města Kišiněva a leží na řeceRăut, přítoku Dněstru, v kopcovité krajině v bălțské stepi.Comratje správním střediskemautonomní oblasti Gagauzie.
Moldavsko má mírněkontinentální podnebí; blízkost Černého moře způsobuje, že na podzim a v zimě je podnebí mírně chladné a na jaře a v létě poměrně chladné..
Léta jsou teplá a dlouhá, průměrné teploty se pohybují kolem 20 °C, zimy jsou poměrně mírné a suché, průměrné lednové teploty dosahují -4 °C. Roční úhrn srážek, který se pohybuje od přibližně 600 mm na severu po 400 mm na jihu, se může značně lišit; dlouhá období sucha nejsou neobvyklá. Nejvíce srážek spadne na začátku léta a v říjnu; časté jsou silné přeháňky a bouřky. Vzhledem k nepravidelnému terénu způsobují silné letní deště často erozi a zanášení řek.
Nejvyšší teplota, která kdy byla v Moldavsku zaznamenána, byla 41,5 °C 21. července 2007 vKamence. Nejnižší teplota, která kdy byla zaznamenána, byla -35,5 °C 20. ledna 1963 v Brătușeni v okrese Edineț.Průměrná teplota v Kišiněvu v lednu -5 °C, v červenci 23 °C.
Fytogeografickyje Moldavsko rozděleno meziVýchodoevropskou rovinuapontsko-kaspickou stepvcirkumboreální oblastiv boreální říši. Nacházejí se zde tři terestrickéekoregiony: Středoevropské smíšené lesy, východoevropské lesostepi apontsko-kaspické stepi.Lesy v současné době pokrývají pouze 11 %Moldavska, ačkoli se stát snaží jejich rozlohu zvýšit. Průměrná hodnota indexu integrity lesní krajiny v roce 2019 byla 2,2/10, což ji řadí na 158. místo na světě ze 172 zemí.V těchto zalesněných oblastech se vyskytuje lovná zvěř, jako jsoujeleni,srnciadivoká prasata.
Jedinýnárodní park Orhei(rumunskyParcul Național Orhei) leží v centrální části Moldavska, 46 km severně od Kišiněva, vyhlášen byl v roce 2013. Krajina parku je kopcovitá, zčásti pokrytá lesem. Území protínají údolí a parkem protéká řeka Răut.
Životní prostředí v Moldavsku utrpělo extrémní degradaci během sovětského období, kdy průmyslový a zemědělský rozvoj probíhal bez ohledu na ochranu životního prostředí.Nadměrné používání pesticidů vedlo k silnému znečištění horní vrstvy půdy a v průmyslu chyběly kontroly emisí.O obnovu poškozeného životního prostředí v Moldavsku usilujeEkologické hnutí Moldavska, národnínevládní nezisková organizacezaložená v roce 1990, která je členemMezinárodního svazu ochrany přírody.Hnutí je národním zástupcem centra "Naturopa" uRady Evropya uProgramu OSN pro životní prostředí.
Sajgy, které kdysi měly areál odBritských ostrovůpřesStřední AsiipřesBeringův průlivaž naAljaškua kanadskýYukona také doSeverozápadních teritorií, přežívaly v Moldavsku a Rumunsku až do konce 18. století. Odlesňování, demografický tlak a nadměrný lov vyhubily původní stáda sajgy, která je v současnosti ohrožena vyhynutím. Ve starověku byli považováni za charakteristické zvířeSkýtie. HistorikStrabónoznačil sajgu jakokolosa popsal ji jako "něco mezi jelenem a beranem co do velikosti", o níž se (pochopitelně, ale mylně) věřilo, že pije nosem.
Dalším zvířetem, které bylo v Moldavsku od 18. století až donedávna vyhubeno, bylzubr evropský. Tento druh bylreintrodukovándíky příjezdu tří zubrů zBělověžského pralesavPolskuněkolik dní před Dnem nezávislosti Moldavska 27. srpna 2005.Moldavsko má v současné době zájem o rozšíření své populace zubrů a v roce 2019 zahájilo jednání sBěloruskemo programu výměny zubrů mezi oběma zeměmi.
Moldavská republika je ústavnírepublikousjednokomorovýmparlamentním systémemvlády a volbami, v nichž se účastní více stran. Ústava stanovívýkonnouazákonodárnou moc, jakož i nezávislésoudnictvía jasnou dělbu moci. Hlavou státu jeprezident, který je volen každé čtyři roky a jednou může být zvolen znovu. V čele vlády stojípředseda vlády, kterého jmenuje prezident s podporou parlamentu. Šéf vlády zase sestavuje kabinet, který podléhá schválení parlamentem. Zákonodárnou moc má jednokomorovýmoldavský parlament, který má 101 křesel a jehož členové jsou každé čtyři roky voleni všelidovým hlasováním nastranických kandidátkách. Oficiálním sídlem prezidenta je prezidentský palác v Kišiněvě.
Poté, co v roce 2020 odstoupil premiér a vláda a prezidentovi a parlamentu se nepodařilo sestavit novou vládu, se v červenci 2021 konaly předčasné parlamentní volby. Podle pozorovatelůOrganizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropěbyly parlamentní volby v roce 2021 dobře administrované a soutěživé a základní svobody byly do značné míry dodržovány.Strana akce a solidarityzískala 63 křesel ve 101členném parlamentu, což ji stačilo na vytvoření většiny jedné strany.
Moldavská ústava z roku 1994 stanoví rámec vlády v zemi. Ke změně moldavské ústavy, kterou nelze revidovat v době války nebo výjimečného stavu, je zapotřebí nejméně dvoutřetinové parlamentní většiny. Změny ústavy, které se dotýkají suverenity, nezávislosti nebo jednoty státu, mohou být provedeny pouze poté, co návrh podpoří většina voličů v referendu. Kromě toho nelze provést žádnou revizi, která by omezila základní práva lidí vyjmenovaná v ústavě.Ústava z roku 1994 rovněž zřizuje nezávislýÚstavní soud, který se skládá ze šesti soudců (dva jmenuje prezident, dva parlament a dva Nejvyšší rada soudnictví), jejichž funkční období je šestileté, během něhož jsou neodvolatelní a nepodléhají žádné moci. Soudu je svěřena pravomoc soudního přezkumu všechaktů parlamentu, prezidentskýchdekretůamezinárodních smluvpodepsaných zemí.
Hlavou státu jemoldavský prezident, který byl v letech 2001 až 2015 volen moldavským parlamentem, k čemuž byla zapotřebí podpora tří pětin poslanců (nejméně 61 hlasů). Tento systém byl navržen tak, aby snížil výkonnou moc ve prospěch zákonodárného sboru. Ústavní soud nicméně 4. března 2016 rozhodl, že tato ústavní změna přijatá v roce 2000 týkající se volby prezidenta je protiústavní, a vrátil tak způsob volby prezidenta kpřímé volbědvoukolovým systémem.
Po získání nezávislosti na Sovětském svazu byla zahraniční politika Moldavska koncipována s ohledem na navázání vztahů s ostatními evropskými zeměmi, neutralitu a integraci do Evropské unie. V květnu 1995 země podepsala dohodu o Meziparlamentním shromážděníSpolečenství nezávislých státůa stala se jeho členem (v roce 2023 dohodu vypověděla) a v červenci 1995 byla také přijata doRady Evropy.
V roce 1992 se Moldavsko stalo členským státemOrganizace spojených národů,Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě(OBSE),Euroatlantické rady partnerství,Světové banky,Mezinárodního měnového fonduaEvropské banky pro obnovu a rozvoj. V roce 1994 se Moldavsko stalo účastníkem programuNATOPartnerství pro mír. V roce 1996 se připojilo kFrankofoniia v roce 2001 se stalo členemSvětové obchodní organizacea v roce 2002Mezinárodního trestního soudu.
V roce 2005 Moldavsko a Evropská unie vypracovaly akční plán, jehož cílem bylo zlepšit spolupráci mezi Moldavskem a Unií. Na konci roku 2005 byla na společnou žádost prezidentů Moldavska a Ukrajiny zřízena mise Evropské unie pro pomoc na hranicích Moldavska a Ukrajiny (EUBAM). EUBAM pomáhá moldavské a ukrajinské vládě při sbližování jejich hraničních a celních postupů se standardy EU a nabízí oběma zemím podporu v boji proti přeshraniční trestné činnosti.
Poválce v Podněstřív letech 1990–1992 usilovalo Moldavsko o mírové řešení konfliktu vPodněstří, a to prostřednictvím spolupráce s Rumunskem, Ukrajinou a Ruskem, výzvou k mezinárodnímu zprostředkování a spoluprací s OBSE a vyšetřovacími a pozorovatelskými misemi OSN. Moldavský ministr zahraničí Andrej Stratan opakovaně prohlásil, že ruské jednotky umístěné v separatistickém regionu jsou tam proti vůli moldavské vlády, a vyzval je k "úplnému a bezpodmínečnému odchodu".V roce 2012 došlo v bezpečnostní zóně k incidentu, při němž zemřel jeden civilista, což zvýšilo napětí ve vztazích s Ruskem.
Dokument sepsaný v roce 2021 Ředitelstvím pro přeshraniční spolupráci ruskéFederální služby bezpečnostis názvem "Strategické cíle Ruské federace v Moldavské republice" stanoví desetiletý plán destabilizace Moldavska. S využitím energetického vydírání, politických a elitních zdrojů v Moldavsku, které jsou nakloněny Rusku apravoslavné církvi. Rusko jakýkoli takový plán popírá.
Náboženští představitelé hrají roli při utváření zahraniční politiky. Odrozpadu Sovětského svazuruská vláda často využívala svých vazeb naruskou pravoslavnou církev, aby blokovala a brzdila integraci bývalých sovětských států, jako je Moldavsko, se Západem.
V únoru 2023 Rusko zrušilo dekret z roku 2012, který podpořil suverenitu Moldavska.V květnu 2023 moldavská vláda oznámila záměr vystoupit zeSpolečenství nezávislých států(SNS) a okamžité pozastavení své účasti.V červenci 2023 Moldavsko přijalo zákon o vypovězení dohody o členství Moldavska v Meziparlamentním shromáždění SNS.
Dne 25. července 2023 si moldavská vláda předvolala ruského velvyslance v Moldavsku Olega Vasněcova poté, co média informovala o údajném špionážním zařízení na střeše jejich velvyslanectví v Kišiněvě.V 26. července 2023 moldavská vláda vyhostila 45 ruských diplomatů a zaměstnanců velvyslanectví kvůli "nepřátelským akcím", jejichž cílem je podle ministra zahraničí Nicu Popescua destabilizovat Moldavskou republiku.Následně 30. července ruské velvyslanectví oznámilo, že "z technických důvodů" pozastavuje konzulární schůzky.
Moldavská Bezpečnostní a zpravodajská služba rovněž ukončila všechny dohody o partnerství s ruskouFederální službou bezpečnostipoté, co zaslala oficiální oznámení orgánům v Moskvě.
Jako cílové datum vstupu doEvropské unie(EU) si Moldavsko stanovilo rok 2030.
Moldavsko podepsalo dohodu o přidružení s Evropskou unií vBruseluv červnu 2014. K podpisu došlo poté, co byl návrh dohody vypracován v listopadu 2013 ve Vilniusu.
Moldavsko podepsalo žádost o členství v EU v březnu 2022a v červnu 2022 mu byl oficiálně udělen status kandidátské země.Rozvojový program OSNrovněž poskytuje Moldavsku pomoc při provádění nezbytných reforem pro plné přistoupení do roku 2030.Vysoký představitel Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politikuJosep Borrellpotvrdil, že cesta k přistoupení nezávisí na vyřešení konfliktu v Podněstří.
Dne 27. června 2023 podepsalo Moldavsko komplexní dohodu o volném obchodu sEvropským sdružením volného obchodu.Dne 28. června 2023 oznámila Evropská unie program podpory a investic pro Moldavsko ve výši 1,6 miliardy eur a potvrdila snížení cen mobilních datových a hlasovýchroamingovýchpoplatků v Moldavsku ze strany evropských a moldavských telekomunikačních operátorů, jakož i připojení Moldavska ke společné platformě EU pro nákup plynu.
Dne 25. června 2024 Moldavsko oficiálně zahájilo přístupové rozhovory.
Moldavsko je zařazeno mezi prioritní země české zahraničnírozvojové spolupráce. Česká republika zde působí především v sektorechochrany životního prostředí,zásobování vodoua sanitace, státní správy aobčanské společnosti, vzdělávání, sociální infrastruktury, zemědělství, lesnictví a rybolovu. Humanitární organizaceČlověk v tísnise v oblasti mimo to soustředí zejména na předávání zkušeností představitelům samosprávy a rozvoj občanské společnosti, organizaceAdrase zaměřuje na děti žijící na ulici.Dále jsou v zemi realizovány projekty Aid for Trade a moldavským studentům jsou nabízena česká vládní stipendia. Ve školním roce 2012/2013 v ČR studovalo celkem 36 moldavských vládních stipendistů.
Evropská unie zřídila v dubnu 2023 prostřednictvímSpolečné bezpečnostní a obranné politikypartnerskou misi v Moldavsku. Cílem mise je podpořit moldavskou vládu v boji proti hybridním hrozbám, kterým země čelí v důsledkuruské invaze na Ukrajinuv roce 2022.
V memorandu z března 2023 se uvádí, že cílem mise je "zvýšit odolnost moldavského bezpečnostního sektoru v oblasti krizového řízení, jakož i posílit odolnost vůči hybridním hrozbám, včetně kybernetické bezpečnosti, a čelit zahraniční manipulaci s informacemi a vměšování".Předpokládá se, že počáteční mandát mise bude dvouletý a bude ji tvořit až 40 policistů, celníků a soudních úředníků.Podporu misi vyjádřilyEstonsko,Lotyšsko,Litva,Německo,Polsko,Švédsko, Česká republika,Portugalsko, Rumunsko aDánsko.
V únoru 2023 Moldavsko přijalo zákon, který zavádí trestní postihy zaseparatismus, včetně trestu odnětí svobody. Zákon pokračuje tresty za financování a podněcování separatismu, spiknutí proti Moldavsku a shromažďování a krádež informací, které by mohly poškodit svrchovanost, nezávislost a celistvost země.
Moldavskéozbrojené sílyse skládají z pozemních sil a letectva. Moldavsko udržuje stálou malou armádu čítající 6 500 vojáků a na obranu ročně vynakládá pouze 0,4 %hrubého domácího produktu, což je daleko za jeho regionálními sousedy.
Moldavsko přijalo všechny příslušné závazky bývalého Sovětského svazu v oblasti kontroly zbrojení. Dne 30. října 1992 Moldavsko ratifikovaloSmlouvu o konvenčních ozbrojených silách v Evropě, která stanoví komplexní limity pro klíčové kategorie konvenčního vojenského vybavení a zajišťuje zničení zbraní překračujících tyto limity. V říjnu 1994 přistoupilo Moldavsko veWashingtonuk ustanovenímSmlouvy o nešíření jaderných zbranía nevlastní jaderné, biologické, chemické ani radiologické zbraně. Moldavsko se 16. března 1994 připojilo kPartnerství pro mír NATO.
Moldavsko se zavázalo dodržovat řadu mezinárodních a regionálních předpisů o kontrole zbraní, jako je protokol OSN o střelných zbraních, regionální prováděcí plán Paktu stability, akční program OSN a dokumenty OBSE o zásobách konvenční munice.Od vyhlášení nezávislosti v roce 1991 se Moldavsko účastnilo mírových misí OSN vLibérii,Pobřeží slonoviny,SúdánuaGruzii.Moldavsko podepsalo v roce 2015 vojenskou dohodu s Rumunskem o posílení regionální bezpečnosti. Dohoda je součástí moldavské strategie reformy armády a spolupráce se sousedy.
Od roku 2022 zahájila armáda proces modernizace a prostřednictvím Evropského mírového nástroje jí byla poskytnuta podpora ve výši více než 87 milionů eur na modernizaci obranného sektoru a posílení bezpečnosti.V říjnu 2022 ministr obrany Anatolie Nosatii prohlásil, že 90 % vojenského vybavení země je zastaralé a sovětského původu, pocházející z 60. a 80. let 20. století.V dubnu 2023 Valeriu Mija, státní tajemník pro obrannou politiku a reformu národní armády na ministerstvu obrany, prohlásil, že Moldavsko potřebuje 275 milionů dolarů na modernizaci svých ozbrojených sil, zejména s ohledem na ruskou invazi na Ukrajinu a přítomnost 1 500 ruských vojáků v Podněstří.V červnu 2023 poslalo Polsko moldavské policii také transport vojenského vybavení v hodnotě 8 milionů eur (včetnědronů, výpočetní techniky, zařízení na likvidaci výbušnin a ultrazvukového vybavení), aby zvýšilo vnitřní bezpečnost země.Analytici z Centra pro analýzu evropské politiky vyzvali k dalším darům západních zbraní.
OrganizaceFreedom Housezařadila Moldavsko v roce 2023 mezi "částečně svobodné" země se skóre 62 ze 100. Své závěry shrnuli následovně: "Moldavsko má konkurenční volební prostředí asvobody shromažďování,projevuanáboženského vyznáníjsou většinou chráněny. Nicméně všudypřítomnákorupce, vazby mezi významnými politickými představiteli a mocnými ekonomickými zájmy a kritické nedostatky v oblasti justice a právního státu nadále brání demokratickému vládnutí."PodleTransparency Internationalse moldavskýindex vnímání korupcev roce 2022 zlepšil z 34 bodů v roce 2020 na 39 bodů.OrganizaceReportéři bez hraniczlepšila hodnocení moldavského indexu svobody tisku z 89. místa v roce 2020 na 40. místo v roce 2022, přičemž upozornila, že "moldavská média jsou různorodá, ale extrémně polarizovaná, stejně jako samotná země, která je poznamenána politickou nestabilitou a nadměrným vlivem oligarchů".
Podle zprávyAmnesty Internationalz roku 2022/23 "nebylo dosaženo žádného viditelného pokroku ve snižování případů mučení a jiného špatného zacházení ve vazbě. Nadále přetrvávala beztrestnost za porušování lidských práv v minulosti ze strany orgánů činných v trestním řízení. Byla zavedena nová "dočasná" omezení veřejných shromáždění. PrávaLGBTIosob nebyla plně realizována, což vedlo k případům obtěžování, diskriminace a násilí. Některá přijímací střediska pro uprchlíky odmítala uprchlíky z náboženských a etnických menšin. V separatistickém Podněstří pokračovalo stíhání a věznění za pokojný nesouhlas."V červnu 2023 uspořádalo asi 500 aktivistů a příznivců LGBT v hlavním městě Kišiněvěprůvod hrdosti, který poprvé nepotřeboval těžké policejní kordony na ochranu před protestujícími, z velké části spojenými s pravoslavnou církví.
Podle Zprávy o lidských právechMinisterstva zahraničí Spojených států amerických, vydané v roce 2022, "úřady sice vyšetřovaly zprávy o porušování lidských práv a korupci, které se dopouštěli úředníci, ale proces byl pomalý a zatěžující. V průběhu roku úřady obvinily a zadržely několik bývalých vysoce postavených úředníků, včetně bývalého prezidentaIgora Dodona, bývalého poslance parlamentu Vladimira Andronachiho, poslankyně strany Shor Mariny Tauberové a bývalého ředitele moldavských železnic Anatolie Topaly. V žádném z těchto případů nebyl na konci roku vynesen soudní rozsudek. Úřady podnikly některé kroky k identifikaci, vyšetřování a stíhání úředníků za porušování lidských práv, ale pokrok byl pomalý."
Na setkání s Evropskou unií v říjnu 2022 zástupci EU "uvítali pozitivní vývoj v Moldavsku, jako je ratifikaceIstanbulské úmluvy o prevenci a potírání násilí na ženách, přijetí právních předpisů o trestných činech z nenávisti a pokračující práce na reformě volebního zákoníku. Vyzvali moldavské orgány, aby se zabývaly nedostatky zjištěnýmiOBSE/ODIHRaBenátskou komisíve všech oblastech a zajistily účinné a průběžné provádění právních předpisů v oblasti lidských práv."DoporučeníÚřadu pro demokratické instituce a lidská práva(ODIHR) z roku 2016 týkající se trestných činů z nenávisti byla "z velké části zohledněna ve změnách trestního zákoníku přijatých moldavským parlamentem a zveřejněných 3. června 2022", ale zpráva konstatuje, že moldavští policisté často nezaznamenávají předsudečné motivy trestných činů z nenávisti, a navíc doporučuje "rozvíjet svůj systém podpory obětí, aby byl zajištěn účinný přístup ke spravedlnosti, pomoci a ochranným službám pro oběti trestných činů z nenávisti".V roce 2021 bylo zaznamenáno 8 trestných činů z nenávisti, z nichž 7 dosáhlo úspěšného odsouzení, přičemž jeden se dostal k trestnímu stíhání, ale bez odsouzení.
Moldavsko je rozděleno na 32 okresů (raioane, v jednotném čísleraion), tři obce a dvě autonomní oblasti (GagauzskoaLevý břeh Dněstru).Konečný status Podněstří je sporný, protože centrální vláda toto území nekontroluje. Statut obce má také 10 dalších měst, včetněComratuaTiraspolu, správních sídel dvou autonomních oblastí.
Moldavsko má 66 měst, z toho 13 se statusem obce, a 916 celkem obcí. Dalších 700 obcí je příliš malých na to, aby měly samostatnou správu, a jsou administrativně součástí buď měst (41 z nich), nebo obcí (659). Celkem je tedy v Moldavsku 1 682 obcí, z nichž dvě jsou neobydlené.
Největším moldavským městem jeKišiněvs přibližně 695 400 obyvateli. Druhým největším městem jeTiraspols 129 500 obyvateli, který je součástí neuznaného separatistického regionu Podněstří, následujeBălți(146 900) aBender(91 000), ležící též Podněstří.
Moldavská policie (Generální policejní inspekce) podléhá ministerstvu vnitra a je hlavním donucovacím orgánem odpovědným za vnitřní bezpečnost, veřejný pořádek, dopravu a vyšetřování trestných činů. Ministerstvu podléhá také několik agentur odpovědných za správu hranic, mimořádné situace, migraci a azyl. Civilní orgány si udržely účinnou kontrolu nad bezpečnostními složkami. Moldavská policie se dělí na státní a městské organizace. Státní policie zajišťuje vymáhání práva na celém území Moldavska, zatímco obecní policie působí na místnísprávníúrovni. Státní a městské policejní složky často úzce spolupracují za účelem vymáhání práva. Brigáda speciálních sil "Fulger" je specializovanou policejní jednotkou připravenou k boji, která je primárně zodpovědná za řešení organizovaného zločinu, závažné násilné trestné činnosti a situací s rukojmími. Jsou podřízeny Generální policejní inspekci, a proto podléhají přísné civilní kontrole.
Existuje také řada specializovanějších policejních institucí, včetně policejního oddělení Kišiněvského magistrátu a Generálního ředitelství kriminálního vyšetřování. Moldavská pohraniční policie je zodpovědná za ochranu hranic. Až do roku 2012, kdy přešla pod kontrolu ministerstva vnitra, byla vojenským útvarem. Podle zákona o použití policejní síly ve světě "Moldavsko nereguluje a neomezuje použití střelných zbraní příslušníky donucovacích orgánů, jak to vyžaduje mezinárodní právo. Použití střelné zbraně policií může být zákonné pouze v případě, že je nezbytné čelit bezprostřední hrozbě smrti nebo vážného zranění nebo vážnému a bezprostřednímu ohrožení života".
Bezpečnostní a zpravodajská služba (SIS) je moldavský státní orgán specializovaný na zajišťování národní bezpečnosti uplatňováním všech vhodných zpravodajských akontrarozvědnýchopatření, jako např: shromažďování, zpracovávání, prověřování a kapitalizace informací potřebných k identifikaci, prevenci a potírání jakýchkoli akcí, které podle zákona představují vnitřní nebo vnější ohroženínezávislosti,svrchovanosti, jednoty, územní celistvosti, ústavního pořádku, demokratického vývoje, vnitřní bezpečnosti státu, společnosti a občanů, státnosti Moldavské republiky, stabilního fungování životně důležitých odvětví národního hospodářství, a to jak na území Moldavské republiky, tak v zahraničí.
Pohotovostní služby v Moldavsku tvoří zdravotnická záchranná služba, pátrací a záchranné jednotky a státní hasičská služba. V hlavním městě Kišiněvě jsou dvě nemocnice, z nichž hlavní jeSpitalul Internaţional Medpark, a všeobecné nemocnice vBălți,Briceni,CahuluaCălărași.Moldavsko má všeobecný systém zdravotní péče prostřednictvím systémupovinného zdravotního pojištění. Casa Mariorei, založená v roce 2002, jeazylový důmpro ženy sdomácím násilímv Kišiněvě, který poskytuje přístřeší, zdravotní péči, právní poradenství a psychosociální podporu rodilým Moldavankám, imigrantkám a uprchlicím.
Moldavsko jerozvíjející se ekonomikous vyššími středními příjmy a vysokýmindexem lidského rozvoje. Od získání nezávislosti naSovětském svazuv roce 1992 země postupně přešla natržní ekonomiku. PodleSvětové bankypatří Moldavsko navzdory silnému hospodářskému výkonu v posledních dvou desetiletích stále mezi nejchudší země Evropy. Růst zůstává od 90. let 20. století relativně vysoký, nezaměstnanost nízká a míra chudoby klesá, ale kombinace demografických faktorů, zejménastárnutí populacea značná míraemigrace, a nedávné regionální události, zejménaruská invaze na Ukrajinu, představují pro moldavskou ekonomiku vážné hospodářské problémy, zejména v důsledku inflace a rostoucích cen energií. Růstproduktivityzůstal nízký a značná část obyvatelstva je závislá na státních důchodech a sociální pomoci.Vzhledem k historické závislosti Moldavska na ruské ropě a zemním plynu představuje energetický sektor pro ekonomiku země obzvláštní výzvu.
Ač jeindex lidského rozvojevysoký (0,77), má v rámci Evropy třetí nejnižší hodnotu (zaÁzerbájdžánemaArménii, které se občas řadí do Evropy). Nejvyšší index mají Švýcarsko, Norsko a Island, 0,96.
Hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatelese téměř zdvojnásobil z 2749 $ v roce 2015 na 5 562 $ v roce 2022.Po pandemii covidu-19 a následných výlukách se roční růst HDP v roce 2021 opět zvýšil na 13,9 %, než ruská invaze na Ukrajinu, energetická auprchlická krizezpůsobily propad růstu na -5,9 %. V roce 2022 zůstalanezaměstnanostna nízké úrovni 2,3 %, aleinflacedramaticky vzrostla na 28,7 % v důsledku energetické krize způsobené invazí.V posledních letech země obdržela významnou hospodářskou pomoc odEvropské unie,Mezinárodního měnového fonduaSvětové banky, zejména po ruské invazi na Ukrajinu. Mezinárodní měnový fond předpovídá, že v roce 2023 se ekonomika zlepší z 1,5 % poklesu na 1,5 % růst.
Moldavsko zůstává velmi zranitelné vůči výkyvům vpřevodech peněz od pracovníků ze zahraničí(remitance), které tvoří 25 % HDP), vývozu doSpolečenství nezávislých států(SNS) a Evropské unie (88 % celkového vývozu) a dárcovské podpoře (asi 10 % vládních výdajů). Hlavními transmisními kanály, jimiž mohou nepříznivé exogenní šoky ovlivnit moldavskou ekonomiku, jsou převody peněz (také kvůli potenciálně se vracejícím migrantům), zahraniční obchod a kapitálové toky.
Hlavním vývozním artiklem ekonomiky jezemědělství,oděvya sportovní vybavení.V roce 2021 Moldavsko vyvezlo víno v hodnotě 140 milionů dolarů a je 21. největším vývozcem vína na světě, přičemž vývoz vína je pátým největším vývozním artiklem země.Díky 300 slunečným dnům v roce je klima v Moldavsku ideální pro zemědělství a zejména vinice. Vinařství je významným hospodářským odvětvím, které podle vládních údajů představuje tři procenta moldavského HDP a osm procent celkového vývozu země.V roce 2021 se hlavním odběratelem moldavských vín stala EU.Informační a komunikační technologiejsou v Moldavsku jedním z nejperspektivnějších hospodářských odvětví, které se na HDP podílí více než 10 procenty. Více než 2 000 studentů ročně absolvuje studium v oboruvýpočetní technikynebo příbuzných oborech.ITspolečnosti vyvážejí přibližně 80 % své celkové produkce do Spojených států, Spojeného království, Francie, Německa, Nizozemska a Rumunska.
Moldavsko má jen málo přírodních zdrojů energie, a proto téměř všechny své dodávky energie dováží. Padesát procent národní energetické společnosti Moldovagaz vlastní ruský dodavatel ropy a zemního plynuGazprom, zbylých 36 % si rozdělila moldavská vláda (36,6 %) a neuznaná vládaPodněstří(13,4 %).Historickou závislost Moldavska na ruské energii podtrhuje dluh vůči Gazpromu ve výši více než 709 milionů dolarů a také dalších 7 miliard dolarů ze strany Podněstří. Rusko dodává separatistickému proruskému regionu ropu a zemní plyn, aniž by po něm požadovalo zaplacení, přičemž náklady jsou účtovány jako dluh vůči moldavskému státu jako forma ekonomické války.Moldavská vláda tyto údaje zpochybňuje a identifikovala více než 100 milionů USD v podvodných pohledávkách Gazpromu.
V srpnu 2013 byly zahájeny práce na novém plynovodu mezi Moldavskem a Rumunskem, který byl nyní dokončen a prolomil ruský monopol na dodávky plynu do Moldavska.V roce 2022 se začala dovážet elektřina z Rumunska, čímž odpadla nutnost nakupovat elektřinu vyrobenou z ruského plynu v Podněstří. Zlepšené propojení má být dokončeno do roku 2025.Od června 2023 již Moldavsko nedováží ropu ani zemní plyn z Ruska a získalo přístup ke společné nákupní platformě Evropské unie pro plyn.Finanční pomoc na urychlení tohoto přechodu poskytla Evropská unie, Světová banka a MMF.
Moldavsko patří mezi nejméně navštěvované země v Evropě, a cestovní ruch proto hraje v celkové ekonomice země poměrně malou roli.Navzdory dopadům ruské invaze na sousední Ukrajinu zaznamenalo Moldavsko v prvním čtvrtletí roku 2022 více zahraničních návštěvníků než před pandemií, a to z 31 000 nerezidentních turistů v roce 2019 na 36 100 v roce 2022.Stále se tak jedná o jednu z nejméně navštěvovaných zemí v Evropě, nicméně v posledních letech začala řada západních médií vyzdvihovat Moldavsko a jeho hlavní město Kišiněv jako atraktivní turistickou destinaci díky malebným přírodním scenériím, 300 slunečným dnům v roce, nízkým cenám, starobylé vinařské kultuře a směsici regionálních kulturních vlivů.Cestovní ruch v Moldavsku se zaměřuje na přírodní scenérie, historické památky a historickou vinařskou tradici země. Vláda podporuje mezinárodní cestovní ruch v zemi prostřednictvím své značky Moldova Travel.Moldavsko má mezinárodní letecké spojení přesmezinárodní letiště v Kišiněvě, odkud létají přímé lety do mnoha evropských destinací, včetně amsterdamského letiště Schiphol, berlínského letiště Brandenburg, londýnského letiště Stansted, letiště Charlese de Gaulla v Paříži, letiště Ben Gurion v Tel Avivu, letiště Řím-Fiumicino, istanbulského letiště a mezinárodního letiště v Dubaji. Železniční spojení zajišťují přímé noční vlaky do sousední Bukurešti, Kyjeva, Oděsy a dříve i do Moskvy.Moldavští občané také mohou cestovat bez víz po celém schengenském prostoru.
Jako významný vývozce vína s více než 142 vinařstvími a největším vinným sklepem na světě nabízí turistům po celé zemi prohlídky vinic. K významným místům patří vinařství Cricova, jehož vinný sklep měří více než 120 kilometrů, zámek Castel Mimi z 19. století s vinicemi, muzeem, uměleckou galerií, lázněmi, hotelem a restaurací a Mileștii Mici, který se pyšní největší sbírkou vína na světě.Jako země s hlubokou historií východníhopravoslavímá země také více než 50 klášterů a 700 kostelů.Mezi nejznámější a nejnavštěvovanější patří jeskynní klášterOrheiul Vechi, vytesaný ve 13. století do skalní stěny a dodnes používaný, akatedrála Narození Páněz 19. století v centru Kišiněva.UNESCOzařadilo na svůj předběžnýseznam světového dědictvíjak archeologickou krajinu Starý Orhei s doklady osídlení nejméně z 12. století, tak typickoučernozemna moldavské stepi Bălți (nejobdělávanější půda na světě).V hlavním městě Kišiněvě se nachází většina národních muzeí, včetně Národního muzea výtvarných umění,Moldavské státní univerzity,Brancusiho galerie, Národního muzea historie Moldavska s více než 236 000 exponáty, a také rušné trhy na severu města, včetně domu, kde kdysi pobývalAlexandr Puškinv exilu před ruskýmcarema který byl později přeměněn na muzeum. Každý rok 3.–4. října se v zemi slaví Národní den vína, kdy vinaři otevírají svá vinařství široké veřejnosti a zajišťují kyvadlovou dopravu mezi jednotlivými místy.
Díky 300 slunečným dnům v roce je podnebí v Moldavsku ideální pro zemědělství a zejména pro pěstování vinné révy. Vinařský průmysl je významným hospodářským odvětvím, které podle vládních údajů představuje tři procenta moldavského HDP a osm procent celkového vývozu země. Moldavské víno se vyváží do více než 70 států světa. Ačkoli je Moldavsko sotva větší nežBelgie, má země 122 000 hektarů vinic a podle zprávy Mezinárodní organizace pro révu a víno (OIV) patří mezi 20 největších producentů na světě.
Před ruskou invazí na Ukrajinu a obratem Moldavska k Evropě směřovala většina jeho vývozu vína do Ruska, ale to se nyní změnilo: "Podle údajů moldavského ministerstva zemědělství se Rusko v roce 2021 podílelo na vývozu moldavského vína pouze 10 %, což je pokles oproti 80 % na počátku roku 2000."EU liberalizovala svůj trh s moldavskými víny a podepsala s Moldavskem dvoustrannou dohodu o volném obchodu, v důsledku čehož země v roce 2021 vyvezla do evropských zemí více než 120 milionů litrů vína, zatímco do Ruska 8,6 milionu litrů.
Mnoho rodin má své vlastní recepty a odrůdy hroznů, které se dědí z generace na generaci. Existují 3 historické vinařské oblasti: Valul lui Traian (jihozápad), Stefan Voda (jihovýchod) a Codru (střed).V Mileștii Mici se nachází největší vinný sklep na světě, který je určen pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením. Táhne se v délce 200 km (i když v provozu je pouze 55 km a uchovává asi 2 miliony i více lahví vína.Od roku 2005 držíGuinnessův rekordv kategorii největší vinný sklep podle počtu lahví.Nejstarší vína v jeho sbírce pocházejí z roku 1969. Mimi Castle na jihovýchodě je vinařství a architektonická památka, která byla postavena na konci 19. století ve vesnici Bulboaca v okrese Anenii Noi a je považována za první vinařství v Besarábii. Od té doby se z něj stal také turistický komplex s muzeem, uměleckou galerií, hotelem, lázněmi a degustačními místnostmi.
Moldavsko je agrárně-průmyslový stát, jehož zemědělská půda zabírá 24 990 kmz celkové rozlohy 33 846 km. Odhaduje se, že 18 105 kmz této rozlohy je orná půda.Patří k nejúrodnějším zemím v Evropě, přičemžčernozeměna území Bălți stepi patří k nejúrodnějším půdám na světě.Díky více než 300 slunečním dnům v roce, které podporují pěstování vinné révy, je Moldavsko také jedním z největších producentů vína na světě. Moldavský zemědělský sektor těží z geografické blízkosti velkých trhů, zejména Evropské unie. 280] V roce 2021 tvořilo zemědělství 12 % celkového moldavského vývozu a 21 % celkové zaměstnanosti.Mezi nejvyváženější potraviny patří kukuřice, pšenice, slunečnicová semínka, hrozny, jablka, cukrová řepa, mléko, brambory,ječmen, švestky/slané ovoce, zatímco mezi relevantní a důležitá domácí odvětví patří zpracování cukru, rostlinného oleje, potravinářství a zemědělské stroje.Mezi lety 2015 a 2022 se zemědělská produkce téměř zdvojnásobila, zejména v produkci zeleniny a ovoce.V červenci 2023 byla po celém Moldavsku za pomociMinisterstva zahraničních věcí České republiky, nevládních organizací aRozvojového programu OSNvytvořena síť 20 semenných knihoven zahrnující více než 1 000 semen, jejímž cílem je zlepšit místní zemědělskou biodiverzitu, odolnost vůči klimatu a schopnost místní samosprávy a zemědělců účinně reagovat na měnící se environmentální podmínky.
Zemědělský sektor v zemi nicméně čelí vážným dlouhodobým výzvám. Přestože má Moldavsko relativně nízké emise skleníkových plynů na obyvatele a nižší, než je světový průměr, je velmi zranitelné vůčizměně klimatua souvisejícím ekologickým katastrofám, které zemi již nyní stojí 2,13 % ročního HDP."Podle Climate-KIC, který provozuje Evropský inovační a technologický institut, "může stejný region v Moldavsku během několika měsíců zažít intenzivní sucha a ničivé povodně, což je hlavní obava místních lidí, když mluví o klimatu. Kvůli nepravidelnosti těchto událostí je však obtížné udržet dlouhodobý zájem Moldavanů nebo nasměrovat peníze od dárců."
Hlavními dopravními prostředky v Moldavsku jsouželeznicev délce 1 138 km a síť silnic (celkem 12 730 km, z toho 10 937 km asfaltových povrchů).Železničníspojení zajišťují přímé noční vlaky do sousední Bukurešti, Kyjeva, Oděsy a dříve také do Moskvy.
Terminál vGiurgiuleștina Dunaji je vyhovující pro malá námořní plavidla.Lodní dopravana dolním tokuPrutuaDněstruhraje v dopravním systému země jen malou roli. Nejdůležitějšími vnitrozemskýmipřístavyjsouTighinaaRybnicana Dněstru aUnghenina Prutu.
Jedinou mezinárodní leteckou bránou Moldavska jeMezinárodní kišiněvské letiště, odkud létají přímé lety do mnoha evropských destinací.
Internetv Moldavsku patří od roku 2023 k nejrychlejším a nejlevnějším na světě.Země se řadí na 3. místo na světě podle gigabitového pokrytí, přičemž přibližně 90 % obyvatel má možnost objednat si širokopásmový tarif sgigabitovou rychlostíoptických vláken.Rozvojový program OSNho vyhodnotil jako zemi s vysoce rozvinutou digitální infrastrukturou, jejíž území je z 98 % pokrytosítí 4G.K červenci 2022 byly v Moldavsku více než 3 miliony uživatelů internetu, což představuje přibližně 76 % obyvatelstva.Moldavsko zvažuje nabídku na zahájení zavádění5Gv roce 2024, přičemž testování by mělo začít v roce 2019. Satelitní internetStarlinkbyl v Moldavsku spuštěn v srpnu 2022.Informační a komunikační technologiejsou v Moldavsku jedním z nejperspektivnějších hospodářských odvětví, které se na HDP podílí více než 10 %. Více než 2 000 moldavských studentů ročně absolvuje studium v oboru výpočetní techniky nebo příbuzném oboru.
Globální index kybernetické bezpečnostiMezinárodní telekomunikační unieřadí Moldavsko na 33. místo v Evropě a 63. místo na světě. Připojení země kÚmluvě o počítačové kriminalitěv roce 2009 a přijetí Národního programu kybernetické bezpečnosti na období 2016–2020 stanovilo legislativní parametry pro bezpečnější digitální prostředí. Od ruské invaze na sousední Ukrajinu a její kampaně kybernetické války proti Moldavsku investovala moldavská vláda s pomocí Evropské unie a Spojených států amerických značné finanční prostředky a zdroje do rozvoje silnějších postupů a předpisů v oblastipočítačové bezpečnosti.Evropská unierovněž zřídila a financovala moldavskou jednotku rychlé pomoci v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem zlepšit kybernetickou odolnost moldavských organizací veřejného sektoru a klíčových odvětví kritické infrastruktury. Moldavsko přijalo nové právní předpisy částečně vypracované touto jednotkou, které vstoupí v platnost 1. ledna 2025.Země rovněž přijala právní předpisy, aby se více přizpůsobila předpisům Evropské unie oGDPR, a v současné době je s nimi převážně v souladu.
Průměrná mzda v Moldavsku v roce 2007 dosahovala pouze 100 USD.V roce 2018 byl průměrný plat v zemi 3,2krát nižší než v sousedním Rumunsku. Odhadem až 25 % práceschopného obyvatelstva pracuje v zahraničí. Proto je oficiální nezaměstnanost pouhé 2,3 %.
Moldavsko je prioritní zemí české zahraničnírozvojové spolupráce. Česká republika se tak podílí na řešení některých problémů země, především v oblasti životního prostředí,vzdělánía prevencemigrace.
Nejaktuálnější a nejspolehlivější informace o obyvatelstvu jsou k dispozici na internetových stránkách Národního statistického úřadu Moldavské republiky, které jsou průběžně měsíčně a ročně aktualizovány. Poslední celostátnísčítání liduv Moldavsku proběhlo v roce 2014 (bez Podněstří). Další celostátní sčítání lidu by se mělo uskutečnit v roce 2024.
Odhadovaný počet obyvatel Moldavska k 1. lednu 2024 byl 2 423 300 osob, což je o 69 000 osob méně než na začátku roku 2023, čímž se Moldavsko řadí mezi nejméně lidnaté země vEvropě.Moldavsko je poměrněurbanizované, v roce 2022 žilo 43,4 % Moldavanů ve městech a míra urbanizace činila 0,09 %.Přibližně třetina moldavské populace žije v metropolitní oblasti hlavního městaKišiněva. Hustota zalidnění v zemi k roku 2022 činila 82,8 obyvatel na 1 kma průměrná délka života byla 71,5 roku (67,2 roku u mužů a 75,7 roku u žen).V Moldavsku připadá na 90 mužů 100 žen a zaměstnané ženy mají výrazně vyšší úroveň vzdělání, přestože ženy nadále vydělávají v průměru o 13,6 % méně než muži. Počet starších osob (60 let a více) na 100 obyvatel Moldavska se meziročně zvýšil.Státním jazykem jerumunština, románský jazyk, ačkoli přibližně 15 % moldavské populace hovoří k roku 2014 takérusky.
Země dlouhodobě trpí úbytkem obyvatelstva v důsledku vysoké míry emigrace (v roce 2022 zemi opustilo o 43 000 lidí více, než kolik jich přišlo) a také nízké porodnosti. PodleBalkan Insightse počet obyvatel od roku 1990 snížil o téměř 33 % a v roce 2035 může být celkový počet obyvatel poloviční oproti roku 1990.Od roku 2018 počet zemřelých převyšuje počet živěnarozených dětí, i když od roku 2021 se tento rozdíl snižuje. V roce 2022 byl průměrný počet dětí na jednu ženu vplodném věku1,69, což je výrazně pod mírou reprodukce 2,1, oproti 1,78 v roce 2019. Celkový počet zemřelých se v roce 2022 oproti roku 2019 snížil o 20,5 %.Nezaměstnanostzůstala nízká a v roce 2022 činila přibližně 3 %.
Podle celostátního sčítání lidu z roku 2014 tvořili etničtí Moldavané přibližně 75 % obyvatel země, zatímco nejvýznamnější etnické menšiny tvořili Rumuni (7 %), Ukrajinci (6,6 %), Gagauzové (4,6 %) a Rusové (4,1 %). K menším patří Bulhaři (1,9 %), Romové (0,3 %), Bělorusové (0,1 %), Židé (0,06 %) a Poláci (0,05 %).
NedalekoCahuluna samém jihu země se nachází jediná česká vesnice v zemi,Huluboaia(českyHolubinka).
Od března 2023 je jedinýmúředním jazykemMoldavskarumunštinaa všechny odkazy namoldavštinuv ústavě a zákonech byly změněny na rumunštinu.Při sčítání lidu v Moldavsku v roce 2014 byly poprvé shromážděny informace o jazycích, kterými obyvatelé země hovoří. Vedou se spory o to, zda by moldavština a rumunština měly být považovány za samostatné jazyky, moldavská vláda jakékoli rozlišování odmítá, nicméně sčítání umožnilo respondentům odpovědět preferovaným označením. Výsledky byly následující: moldavština (54,6 %), rumunština (24,0 %),ruština(14,5 %),ukrajinština(2,7 %),gagauzština(2,7 %),bulharština(1,7 %) a jiné (0,5 %).
Emigraceje v Moldavsku masovým jevem a má zásadní vliv nademografickýa hospodářský vývoj země. Odhaduje se, že v zahraničí žije a pracuje více než 1,2 až 2 miliony moldavských občanů (více než 25 % populace).Moldavská ekonomika je stále do značné míry závislá napřevodech jejich peněz. Moldavané žijí na celémBalkáně, v západní Evropě a Severní Americe. Mezi nejvýznamnější moldavské diaspory patří např: 285 000 osob v Rumunsku (2020), 258 600 osob na Ukrajině (2002), 156 400 osob v Rusku (2010), 188 923 osob vItálii(2019), 122 000 osob vNěmecku(2022), 26 300 osob veFrancii(2019) a 20 470 osob vKanadě(2021).
Současné trendy naznačují, že počet obyvatel Moldavska bude i nadále klesat, přičemž emigrace zůstává dlouhodobá a je vyšší nežimigracenebo přirozenáporodnost. V roce 2020 klesla čistá emigrace na minimum 7 000 osob, ale k roku 2022 zemi opustilo o 43 000 osob více, než se do ní přistěhovalo, i když oproti čisté emigraci 45 000 osob v roce 2021 došlo k mírnému poklesu. K nárůstu v letech 2020 až 2022 mohla přispětruská invaze na sousední Ukrajinua její ekonomický dopad na Moldavsko. Existují však náznaky, že invaze na Ukrajinu a kroky země směřující ke vstupu do Evropské unie mohly vést k nárůstu počtu moldavských emigrantů, kteří se vracejí do země svého narození a snaží se pomoci zemi vstoupit do EU.Moldavskádiasporaměla také významný vliv na nedávné moldavské volby, když v roce 2020 hlasovala v drtivé většině pro prezidentkuMaiu Sanduovoua v parlamentních volbách v roce 2021 pro jejíStranu akce a solidarity.
Moldavská ústava stanoví svobodu náboženského vyznání a úplnou odluku církve od státu, ačkoli ústava zmiňuje "výjimečný význam"východního pravoslavného křesťanství.Diskriminace na základě náboženské příslušnosti je nezákonná apodněcování k náboženské a etnické nenávistibylo v květnu 2022 prohlášeno za nezákonné.Náboženství v Moldavsku dominuje východnípravoslavná větevkřesťanství. Podle moldavského sčítání lidu z roku 2014 se 90 % obyvatel země hlásilo k východní pravoslavné větvi křesťanství.Z tohoto počtu přibližně 80–90 % pravoslavných Moldavanů patří kMoldavské pravoslavné církvi, která je podřízenaRuské pravoslavné církvia hraje silnou roli v prohlubování vlivuRuskav Moldavsku.Zbývajících 10-20 % pravoslavných Moldavanů patří k metropolii Besarábie, která je podřízenarumunské pravoslavné církvi.
Ministerstvo zahraničí Spojených států americkýchodhaduje, že v roce 2022 se k žádnému náboženství nepřihlásilo přibližně 7 % obyvatel Moldavska. Početbaptistů,svědků Jehovovýchaletničníchse pohybuje mezi 15 000 a 30 000; organizace Židovská obec Moldavské republiky odhaduje početžidovské populacena přibližně 20 000; a Islámská liga Moldavska (nevládní organizace, kterou moldavské ministerstvo spravedlnosti v roce 2011 uznalo jako organizaci zastupující moldavské muslimy) odhaduje početmuslimůna přibližně 15 000–17 000.VKišiněvěse nachází šestsynagog, dále jedna v Orhei, jedna vSorocea jedna vTiraspolua jedna mešita v Kišiněvě. Zbývajících necelých 5 % moldavského obyvatelstva tvoříadventisté sedmého dne,evangelíci,římští katolíci,luterániaateisté.Podněsterskéúřady odhadují, že 80 % tamějšího obyvatelstva se hlásí k moldavské pravoslavné církvi.
Moldavsko poskytujevšeobecnou zdravotní péčiprostřednictvím systému povinného zdravotního pojištění. Podle posledních oficiálních údajů z roku 2022 připadá na 10 000 obyvatel 48,4 lékaře a 91 jednotek středního zdravotnického personálu.Přibližně 53 % osob starších 16 let ve městech označilo svůj zdravotní stav za "dobrý" nebo "velmi dobrý", zatímco na venkově je to přibližně 33 % osob stejného věku.V zemi je 86nemocnic, 1 524lékárena poboček, 12 600lékařů, 23 687zdravotníkůa 17 293 nemocničních lůžek. Moldavsko vydává na zdravotní péči 6 % svého ročního HDP, v roce 2019 to bylo 4,9 %.
K roku 2022 bylastřední délka života71,5 roku (67,2 roku u mužů a 75,7 roku u žen), což je o něco méně než ve srovnatelných zemích, jako jeAlbánie,Bulharsko,LotyšskoaUkrajina. Počet starších osob (ve věku 60 let a více) v přepočtu na 100 obyvatel v Moldavsku meziročně vzrostl.Úhrnná plodnostna jednu ženu v roce 2022 činila 1,69, což představuje pokles z 1,78 v roce 2019 a je nižší než míra reprodukce 2,1. Na 1 000 obyvatel připadalo v roce 2022 10,6 živě narozených dětí, což je pokles z 12,2 v roce 2019, a 14,2 zemřelých na 1 000 obyvatel, což je nárůst z 13,7 v roce 2019, ale výrazný pokles ze 17,5 v roce 2019.Kojenecká úmrtnostna 1 000 živě narozených byla 9,0, což představuje mírný nárůst oproti 8,7 v roce 2020.
Celkový počet zemřelých se oproti roku 2021 snížil o 20,5 %.Podle Národní agentury pro veřejné zdraví byly v roce 2022 hlavními příčinami úmrtínemoci oběhové soustavy(58 %),rakovinné nádory(15,8 %),onemocnění trávicího traktu(7,8 %), vnější příčiny (4,8 %) a ostatní příčiny (13,9 %).Konkrétně byly v roce 2019 hlavními příčinami úmrtíischemická choroba srdeční,cévní mozková příhoda, hypertenzní choroba srdeční,cirhóza jatera rakovina průdušnice, průdušek aplic."
Moldavský parlament 19. prosince 2016 schválil zvýšení věku odchodu do důchodu na 63 let[ze stávajících 57 let pro ženy a 62 let pro muže, což bylo součástí tři roky starého programu pomoci dohodnutého sMezinárodním měnovým fondem. Věk odchodu do důchodu se postupně zvyšuje o několik měsíců každý rok, až do roku 2028, kdy bude plně platit.
Ve školním roce 2022/23 fungovalo v Moldavsku 1 218základníchastředních škol, 90odborných škola 21vysokých škola 12 soukromých vysokých škol,které navštěvovalo celkem 437 000 žáků a studentů. Od roku 2015 Rumunsko přiděluje moldavským studentům 5 000 stipendijních míst na středních a vysokých školách.Stejně tak více než polovina předškolních dětí v Moldavsku využívá program na rekonstrukci a vybavenímateřských školfinancovaný Rumunskem.Téměř všichni obyvatelé jsou gramotní: míragramotnostiobyvatelstva staršího 15 let se odhaduje na 99,6 %.
Hlavními vysokoškolskými institucemi v Moldavsku jsouMoldavská státní univerzita(založena v roce 1946) a Moldavská akademie věd (založena v roce 1961), které se nacházejí v Kišiněvě. Moldavská akademie ekonomických studií (založena v roce 1991) se umístila na žebříčkuTimes Higher Education World University Rankingsa vychovala řadu národních představitelů včetně současné moldavské prezidentky Maiy Sandu a vůdce opoziceIgora Dodona.Mezi další významné univerzity patří Státní pedagogická univerzita Iona Creangă v Kišiněvě (založena v roce 1940), Státní lékařská a farmaceutická univerzita Nicolae Testemițanu (založena v roce 1945) a Moldavská technická univerzita (založena v roce 1964). Ženy tvoří 59,1 % studentů vysokých škol a 70,1 % všech zahraničních studentů doktorských programů v Moldavsku. Vysokoškolské vzdělání má v Moldavsku 32,3 % zaměstnaných žen oproti 24,5 % mužů a 16,9 % středoškolské specializované vzdělání oproti 11,3 % mužů.
Moldavsko se od získání nezávislosti vyznačuje značným rozsahem hlubokých regionálních rozdílů na svém mezinárodně uznaném území. Od získání nezávislosti se země potýká s otázkaminárodní identity,geopolitickéstrategie a spojenectví, přičemž je často rozpolcena mezi Rumunskem a Evropskou unií na západě aRuskou federacína východě. Na východě Moldavska se nachází neuznaný separatistický státPodněstří, který leží na východním břehu Dněstru a sousedí s Ukrajinou, který od roku 1992 udržuje úzké diplomatické, vojenské a hospodářské vztahy s Ruskem a v regionu je rozmístěno více než tisíc ruských vojáků. To se ukázalo jako obzvláště obtížné poruské invazi na Ukrajinuv roce 2022, neboť poloha Podněstří na jihozápadním křídle Ukrajiny a hostování více než tisíce ruských vojáků představuje potenciální hrozbu pro ukrajinské válečné operace.Vysoký představitel Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politikuJosep Borrellpotvrdil, že cesta k přistoupení nezávisí na vyřešení podněsterského konfliktu.
Dále je zde otázka autonomní územní jednotkyGagauzsko.Gagauzovéjsouturkickymluvící národ žijící na jihu Moldavska a jihozápadě Ukrajiny. Ačkoli je jejich přesný původ  nejasný, mají silný pocit etnické identity odlišné od Moldavska, Rumunska a Ukrajiny, s osobitým jazykem a kulturními tradicemi. Přesto jsou silněrusifikovanouskupinou.Podpora integrace s Rumunskem a Evropskou unií je mezi Gagauzci podstatně nižší než mezi širší moldavskou populací. V roce 2014, krátce předtím, než Moldavská republika podepsala asociační dohodu s EU, hlasovalo téměř 99 % Gagauzů v referendu "pro odmítnutí užších vazeb s Evropou ve prospěch vstupu doEuroasijského ekonomického svazuvedené Ruskem."V roce 2015 "jen o něco více než polovina Gagauzů hlasovala pro Ruskem podporovanou socialistickou kandidátku Irinu Vlachovou na post guvernérky."Gagauzsko nadále představuje vážnou výzvu jak pro územní suverenitu Moldavska, tak pro jeho politickou stabilitu, a to kvůli systémovému zapojení Ruska v regionu, zejména podporou proruských místních stran a kandidátů na vedení.Evropské centrum pro otázky menšin rovněž upozornilo na roli údajně neutrálních nevládních skupin v Gagauzsku jako nové složkyhybridní válkyRuska proti Moldavsku i Ukrajině.Současná místní vůdkyně Evghenia Guțulová v červenci 2023 poděkovala uprchlému moldavskémuoligarchoviIlanu Șorovi, vůdci zakázané moldavské proruské opoziční stranyȘora, za jeho osobní a finanční podporu a "ochotu udělat vše pro to, abychom mohli splnit naše volební sliby", a vyjádřila přání prohloubit diplomatické vztahy s Ruskem.
V Moldavsku se také vedou značné spory o etnickou a jazykovou identitu, zdamoldavštinaaMoldavanétvoří samostatné jazykové aetnickéskupiny vedlerumunštinyaRumunů. Možnostsjednocení Moldavska a Rumunskazůstává v obou zemích populárním tématem od vyhlášení nezávislosti Moldavska v roce 1991. Rumunsko a Moldavsko udržují mimořádně silné diplomatické vztahy. Rumunsko podporuje rychlý vstup Moldavska do Evropské unie a poskytuje rozsáhlou hospodářskou pomoc moldavské ekonomice, která se potýká s problémy, a poskytovalo až 90 % moldavských energetických potřeb prostřednictvím zvýhodněných limitovaných cen, protože Moldavsko se snažilo snížit svou závislost na ruské ropě a zemním plynu.Vztahy se ještě více upevnily po ruské invazi na Ukrajinu.Až 74 % rumunské veřejnosti a více než 40 % moldavské veřejnosti by podpořilo začlenění Moldavska do Rumunska v té či oné formě, ačkoli většina obyvatel obou zemí se domnívá, že "nyní není ta správná chvíle".Průzkum z roku 2022 během ruské invaze na Ukrajinu ukázal, že pouze 11 % obyvatel Rumunska podporuje okamžitou unii, zatímco více než 42 % si myslí, že není vhodná chvíle.
Podle údajů sčítání lidu z roku 2014 žije v Moldavsku (v oblastech kontrolovaných ústřední vládou) 2 998 235 obyvatel, což je pokles o 11,3 % oproti údajům zjištěným při sčítání lidu v roce 2004. Míra urbanizace je 45 %. V Podněstří (k říjnu 2015) žilo 475 665 obyvatel, což je rovněž pokles, o 14,3 %, oproti číslu zaznamenanému při sčítání lidu v roce 2004. Míraurbanizacev Podněstří byla 69,9 %.Emigraceje v Moldavsku masový jev a má zásadní dopad na demografickou situaci a ekonomiku země. Moldavská zpravodajská a bezpečnostní služba odhaduje, že 600 000 až 1 milion moldavských občanů (téměř 25 % obyvatel) pracuje v zahraničí.
Zakladatelem moldavské vzdělanosti byl v 16. stoletíGrigore Ureche, který ve své kroniceLetopisețul Țării Moldoveipoprvé zaznamenal existenci moldavského jazyka a jeho románského původu.Urecheho kronikářské dílo dokončilMiron Costin. Moldavci se hrdě hlásí také k dalšímu významnému historikovi,Dimitrie Cantemirovi, který byl chvíli i moldavským knížetem (1710–1711). Připravil první vědeckou zprávu o Moldávii,Descriptio Moldaviae, v níž popsal její zeměpisné, etnografické a ekonomické podmínky. V 17. století byl významným vědcemNikolaj Gavrilovič Spafarij, největší význam mají jeho zápisky z cesty doČíny, které obsahují cenné informace o tehdejších poměrech naSibiřii v Číně.
Rumunskou filologii 19. století povýšilBogdan Petriceicu Hasdeu(rodák ze severní Besarábie, o niž Moldavsko přišlo).Lev Bergbyl významným geografem a prezidentem Ruské geografické společnosti.V Moldavsku se narodil také slavný polský statistikJerzy Neyman, jazykovědec a odborník narománské jazykyEugenio Coșeriuči chemik a otec teorie organické katalýzyNikolaj Zelinskij, mj. vynálezce první účinné filtračníplynové maskysaktivním uhlímna světě.K nejlepším vojenským teoretikům Rudé armády patřilJona Jakir, který se však nakonec stal obětí zinscenovaného soudního procesu s okruhem kolem maršálaTuchačevského.Politologem a odborníkem na geopolitiku jeOleg Serebrian.
Nejvýznamnějším vědeckými institucemi v zemi jsouNárodní knihovna Moldavska(Biblioteca Națională a Republicii Moldova) založená roku 1832,Moldavská státní univerzitav Kišiněvě (Universitatea de Stat din Moldova) a Moldavská akademie věd (Academia de Științe a Moldovei), obě posledně jmenované byly založeny roku 1946. Na Moldavské státní univerzitě studuje zhruba 20 000 studentů, mnoho Moldavců ale studuje také v Rumunsku, které v roce 2015 připravilo velkorysý projekt přijetí 5000 moldavských vysokoškolských studentů.
Kulturní tradice Moldavska je ovlivněna především rumunským původem většinového obyvatelstva, jehož kořeny sahají až do 2. století našeho letopočtu, do období římské kolonizaceDácie.Moldavsko, které se geograficky nachází na křižovatcelatinské,slovanskéa dalších kultur, obohatilo svou vlastní kulturu přejímáním a udržováním tradic sousedních regionů a dalších vlivných zdrojů.Nejpočetnější etnická skupina, která se ve 14. století začala široce identifikovat jako "moldavská", sehrála významnou roli při utváření klasické rumunské kultury. Kultura byla ovlivněna také byzantskou kulturou, sousedním uherským a slovanským obyvatelstvem a později osmanskými Turky. V 19. století převládal v moldavské literatuře a umění silný západoevropský vliv. V období 1812 až 1917 a 1944 až 1989 byli Moldavané ovlivněni také ruskou a sovětskou nadvládou a etnickou ruskou imigrací.
Kulturní dědictví země představují četnými kostely a kláštery, které nechal postavit moldavský panovníkŠtěpán III. Velikýv 15. století, díla pozdějších renesančních metropolitů Varlaama aDosofteiea učenců, jako byliGrigore Ureche,Miron Costin,Nikolaj Gavrilovič Spafarij,Dimitrie Cantemir[f] a Ion Neculce. V 19. století se na formování moderní rumunské kultury významně podíleli Moldavané z území středověkéhoMoldavského knížectví, rozděleného naBesarábii,Bukovinua Západní Moldávii (po roce 1859 Rumunsko). Patřila k nim řada Besarabů, například Alexandru Donici, Alexandru Hâjdeu, Bogdan Petriceicu Hasdeu, Constantin Stamati, Constantin Stamati-Ciurea, Costache Negruzzi, Alecu Russo a Constantin Stere.
Pozdně romantický básníkMihai Eminescua spisovatelIon Creangăjsou nejvlivnějšími rumunsky píšící umělci, kteří jsou považováni za národní spisovatele jak v Rumunsku, tak v Moldavsku.
Většina maloobchodních podniků má naNový roka Den nezávislosti zavřeno, ale o všech ostatních svátcích zůstává otevřeno.Vánocese slaví buď 7. ledna, což je tradiční datum ve starokalendářníchpravoslavných církvích, nebo 25. prosince, přičemž obě data jsou vyhlášena za státní svátky.
Na 1. března připadá obdarovávánímărțișor, což je tradice, kdy jsou ženy obdarovávány druhem talismanu, který se dává pro štěstí.
V Moldavsku se narodil významný ruský architektAlexej Ščusev. Byl klíčovým představitelem architektury stalinské éry, která je někdy nazývána stalinský imperiální styl či stalinský klasicismus.Jeho nejznámější stavbou jeLeninovo mauzoleumvMoskvě. Na území Moldavska se nachází jedna památka zapsaná naseznam světového kulturního dědictví UNESCO. Jde oStruveho geodetický oblouk, jenž byl řetězcemtriangulačních bodůvybudovaných napříč deseti státy, od norskéhoHammerfestuaž k Černému moři. 2820 kilometrů dlouhý systém byl vybudován ruským astronomemFriedrichem Georgem Wilhelmem von Struvev letech 1816–1855. Moldavsko tento zápis sdílí sBěloruskem,Estonskem,Finskem,Lotyšskem,Litvou,Norskem,Ruskem,ŠvédskemaUkrajinou.
K dalším významným historickým a architektonickým památkám patří jeskynní klášter ve vesnici Țipova. Jde o největší ortodoxní klášter celé východní Evropy.Další důležitý klášter se nachází ve vesnici Cipriana, v něm sídlímoldavská pravoslavná církev. Pověstmi je opředen klášter Svaté Trojice v Saharna.Klášter Japca je jediným klášterem, který sovětská moc nikdy neuzavřela. Pozoruhodným dokladem střídání kultur a mísení vlivů na území Rumunska je městoOrhei, v němž se dochovalo nejvíce historických budov, od muslimských mešit až po pravoslavné kláštery. Z novějších staveb se symbolem Moldavska stalaKatedrála Narození Páně v Kišiněvěz 19. století neboklášter Hâncuv Bursucu.
Moldavským rodákem je také jeden z nejslavnějších klavíristů historieAnton Rubinstein. Pěvkyní milánskéLa Scalyse stalaMaria Bieșu, meziválečnou operní hvězdou bylaMaria Cebotari. Autorem hudby k zahajovacímu i závěrečnému ceremoniáluolympijských her v Moskvě roku 1980bylEugen Doga. Skladatelem vážné hudby byli i Gavriil Musicescu, Ștefan Neaga aAlexander Goldenweiser, známou houslistkou jePatricia Kopatchinskaja.
V populární hudbě se proslaviladiscokapelaO-Zone.V oblasti elektronické hudby se prosadil kišiněvský rodákAndrew Rayel. Dětskou pěveckou hvězdou jeCleopatra Stratanová. Další populární moldavskou skupinou jeZdob și Zdub, která zemi reprezentovala v soutěžiEurovision Song Contestv roce 2005 a skončila šestá, rovněž v roce 2021 s podobným výsledkem.
V roce 2007 reprezentovala zemi na pěvecké soutěžiEurovision Song ContestNatalia Barbuováse svou písní "Fight" a obsadila desáté místo, podobně se zúčastnilo v roce 2011, kdy skončila na 12. místě. SkupinaSunStroke Projectreprezentovala zemiv ročníku 2010s písní "Run Away". Kapela se znovu objevila vročníku 2017s písní "Hey Mama", který získal třetí místo.Vročníku 2022se do finále dostalo folkové duoFrații AdvahovspolusZdob și Zdub.
V roce 2015 vzrostla popularita nového hudebního projektu s názvem Carla's Dreams v okolí Moldavska. V roce 2016 se Carla's Dreams s písní "Sub Pielea Mea" dostali na přední příčky hitparád v několika zemích Evropy. Píseň byla hojně vysílána a dostala se na první místo hitparád v Moldavsku i v Rusku. Skupina je stále aktivní a v roce 2017 vydala své poslední album. Tématem hudební skupiny jsou "Anonymous", protože vystupují s pomalovanými obličeji, mikinami a slunečními brýlemi. Identita členů skupiny je zatím neznámá.
Mezi nejvýznamnější moldavské hudebníky klasické hudby patříMaria Bieșu, jedna z předních světových sopranistek a operních pěvkyň; klavírista Mark Zeltser, vítěz Národní soutěže SSSR, soutěže Long-Thibaud-Crespin v Paříži a soutěže Busoni v italském Bolzanu.
V Moldavsku se narodil také raperCalin, který žije v České republice.Další významnou moldavskou emigrantkou do Česka je baletkaAlina Nanu, která se stala nejmladší primabalerínouNárodního divadla v Prazea je držitelkou dvouCen Thálie.
Moldavská ústava zaručuje právo nasvobodu projevuaprávo na informace. OrganizaceReportéři bez hraniczlepšila umístění Moldavska v žebříčku svobody tisku z 89. místa v roce 2020 na 28. místo v roce 2023, částečně díky vládním právním reformám, které novinářům usnadnily přístup k oficiálním informacím,nicméně upozornila, že "moldavská média jsou různorodá, ale extrémně polarizovaná, stejně jako samotná země, která je poznamenána politickou nestabilitou a nadměrným vlivem oligarchů". Moldavská média jsou rozdělena na proruské a prozápadní tábory a podle stranicko-politických linií,přičemžoligarchovéa političtí představitelé silně ovlivňují jejich redakční postoje.
Nejoblíbenějším a nejdůvěryhodnějším médiem zůstávátelevize, na druhou stranu stále větší vliv mají onlinesociální média. Většina soukromých rozhlasových stanic přebírá produkci ruských a rumunských stanic.Prvníveřejně financovaný národní rozhlasový vysílač, Radio Moldova, vysílá od roku 1939 z hlavního města Kišiněva. Rozhlasová staniceSvobodná Evropaje rovněž široce dostupná. Moldavským státním národním rozhlasovým a televizním vysílatelem jeTeleradio-Moldova, které provozuje dva televizní kanály (Moldova 1aMoldova 2) a dále tři rozhlasové stanice.
V červenci 2022 bylo v Moldavsku 3 miliony uživatelůinternetu, což je přibližně 76 % obyvatel, digitální infrastruktura je dobře rozvinutá a území je z 98 % pokryto sítí4G. V Moldavsku vychází řada deníků a týdeníků, mezi nejpopulárnější patříTimpul de dimineațăaMoldova Suverană, ale tištěná média mají v Moldavsku celkově malou čtenost. Nezávislá média se snaží zajistit finanční udržitelnost vzhledem ke klesajícím příjmům z reklamy v důsledku inflace, hospodářské stagnace a nejistoty způsobené ruskou invazí na Ukrajinu.
V roce 2022 vláda odebrala vysílací licence šestitelevizním stanicímza vysílání proruské propagandy adezinformacío ruské invazi na Ukrajinu v rozporu s kodexem audiovizuálních služeb v zemi.Vláda uvedla, že tak učinila s cílem "zabránit riziku dezinformací nebo pokusů o manipulaci s veřejným míněním".Všech šest společností bylo buď vlastněno, nebo napojeno naIlana Șhora, uprchlého proruského politika a podnikatele, který v roce 2019 utekl do Izraele poté, co byl odsouzen za podvody apraní špinavých peněza v nepřítomnosti odsouzen k 15 letům vězení.V říjnu 2023 byly také zakázány televize Orizont, ITV, Prime, Publika TV, Canal 2 a Canal 3 za podkopávání místních voleb a také zablokována řada ruských médií, mezi něž patří zpravodajské agenturyTASSaInterfax.
Moldavská kinematografie se rozvíjela v 60. letech 20. století za sovětské éry, kdy vznikl malý, ale vitální filmový průmysl.Po rozpadu Sovětského svazu a získání nezávislosti Moldavska se moldavský filmový průmysl ocitl v hospodářské stagnaci a chudobě.I přesto se některé filmy dočkaly mezinárodního úspěchu. Asi nejznámějšími jsouŠumaři(rumunsky Lăutarii, 1972), který napsal a režíroval moldavský filmařEmil Loteanu, aSvatba v Besarábii(2009), která vznikla vkoprodukciRumunska, Moldavska aLucemburska. Loteanu v roce 1975 natočil i další slavný filmCikáni jdou do nebe(Tabor uchodit v nebo). Tento film proslavil i moldavskou herečkuSvetlanu Tomu. Kišiněvským rodákem je americký režisérLewis Milestone, držitel dvouOscarů za nejlepší režii.
V posledních letech si moldavská kinematografie získala větší mezinárodní pozornost. Film Carbon (2022) režiséra Iona Borşe získal pozitivní ohlasy časopisů, jako jeVariety,a získal Cenu diváků na Mezinárodním filmovém festivalu Transilvania,na 37. ročníku Mezinárodního filmového festivalu ve Fribourgu bylo Moldavsko uvedeno v sekci "Nové území", která oslavuje málo známé kultury filmové tvorby.V červenci 2022 oznámilRozvojový program OSN, že pomocí nejmodernějšího vybavení převede více než 1 600 filmů z archivu Moldova-Film pro zachování potomků a kultury. Spojené státy americké pomohly tím, že v roce 2021 vybavilydigitalizačnílaboratoř pro restaurování a uchování archivních hraných a dokumentárních filmů, které představují důležitou součást historického, kulturního a uměleckého dědictví Moldavska, a mnoho filmů bylo odvysíláno ve státní televizi s rumunskými titulky.
Úrodnáčernozemposkytuje hojnostvinné révy, ovoce, zeleniny,obilovin, masa a mléčných výrobků, které našly své uplatnění vnárodní kuchyni. Moldavská kuchyně je podobná sousednímuRumunsku,UkrajiněaPolskua regiony mají mnoho společných tradičních jídel, často s regionálními obměnami. Moldavská kuchyně byla v minulosti ovlivněna zejména prvkyruské,tureckéaukrajinské kuchyně. Mezi hlavní jídla často patří hovězí a vepřové maso, brambory, zelí a různé obiloviny. Oblíbenými alkoholickými nápoji jsou moldavská pálenkadivin, pivo a víno, které je v zemi známé svou vysokou kvalitou.
Existuje několik tradičních moldavských jídel.Plačintaje plněné a smažené pečivo s náplní, jako je měkký sýr (často Urdă), zelí, brambory, jablka, višně a další, buď sladké, nebo slané.Sarmaleje typické moldavské jídlo, které se obvykle skládá ze zelných listů plněných rýží, paprikou, mrkví, masem a zapečených v oleji. Regionální varianty lze nalézt i v dalších bývalých částechOsmanské říše.Mămăligăje dalším základním jídlem, druhem kaše ze žlutékukuřičnémouky, která je oblíbená i v jiných zemích, ale často se jmenujepolentaa která se často podává s ovčím sýrem azakysanou smetanou.Plachyndyje druh plochého chleba, často připravovaného zkefírunebopodmáslí, obaleného do bylinek a smaženého na oleji.Zeamăje řídká kuřecípolévka, obvykle se skládá z domácího kuřecího vývaru, který se připravuje z menšího celého kuřete, vody, tenkých domácích vaječných nudlí (tăiței de casă) a různé jemně nakrájené zeleniny a bylinek.Brynzaje měkký ovčí/kozí sýr s drobivou strukturou a pikantní chutí, který se vyrábí a je oblíbený hlavně naSlovensku, v Rumunsku a Moldavsku a často se používá do salátů,koláčůaknedlíků.
Boršč, kyselá východoevropská polévka zčervené řepya zeleniny, je také oblíbený a běžně se podává v Moldavsku. Stejně jako v jiných částech regionu jsou další tradiční pochoutkoupirohy(v Moldavsku známé jakochiroște), které se v Moldavsku často plní měkkým sýrem. Těsto se připravuje z pšeničné mouky a vaří se v osolené vodě, smaží se na pánvi na oleji nebo se pečou v troubě.Ruského původuMedovik(v Moldavsku se mu říkátort smetanik) je oblíbený vrstvený dort smedemasmetanou(zakysanou smetanou) nebo kondenzovaným mlékem.
Celková evidovaná spotřebaalkoholických nápojůu dospělých je přibližně rovnoměrně rozdělena mezi lihoviny, pivo a víno. Pozoruhodné je, že Moldavsko patří kzemím s nejvyšší spotřebou alkoholuna obyvatele na světě – v roce 2016 se zde vypilo 15,2 litru čistého alkoholu (nejvíce na světě),což se v posledních letech poněkud snížilo, ale stále to představujevážný zdravotní problém.
Nejpopulárnějším kolektivním sportem v Moldavsku jefotbal. Řídícím orgánem je Moldavská fotbalová federace, která je součástíUEFA.Moldavská mužská fotbalová reprezentaceodehrála svůj první zápas v roce 1994, ale nikdy se nekvalifikovala namistrovství Evropy. Nejúspěšnějším fotbalovým klubem jeFC Šeriff Tiraspol, první a jediný moldavský klub, který se kvalifikoval do skupinové fáze Ligy mistrů (v roce 2021) a Evropské ligy. Mezi další vítěze moldavské národní divize patříZimbru Kišiněv,Dacia Kišiněv,FC TiraspolaMilsami Orhei.
Moldavští sportovci získali evropské medaile v atletice, biatlonu, fotbale a gymnastice, světové medaile vlukostřelbě,judu,plaváníataekwondua olympijské medaile vboxu,kanoistice,střelbě,vzpíráníazápase. Samostatné Moldavsko se na olympijských hrách prvně představilo naZimním olympijských hrách v roce 1994v Lillehameru. Následně vAtlantě v roce 1996, kde získalo dvě medaile. Dvojice kanoistů Nicolae Juravschi a Viktor Reneysky vybojovala stříbro (jinak má na svém kontě dvě zlata ze sovětské éry) a zápasníkSergej Murejkopřivezl bronz.Za čtyři roky naolympiádě v SydneyMoldavané tuto bilanci zopakovali, když stříbrnou medaili získal střelec Oleg Moldovan a bronzovou boxer Vitalie Grușac. Další medaili, zolympijských her v Pekingu, přivezl opět boxer,Veaceslav Gojan, a byl to znovu bronz. Gojan je i mistrem Evropy z roku 2011.Také na hrách v Tokiu konaných roku 2021 Moldavané rozšířili svou medailovou sbírku, a to díky bronzu kanoistySergheie Tarnovschiho.Ještě před vznikem samostatného Moldavska vybojoval olympijské zlato vzpěračTudor Casapu.
LukostřelkyněNatalia Valeevaje mistryní světa, roku 1995 tento titul získala pro samostatné Moldavsko, další tři tituly už ovšem proItálii, kam odešla. Má i dva bronzy zolympijských her v Barceloně 1992, kde Moldavané startovali ještě za tzv.Sjednocený týmzemí právě rozpadlého Sovětského svazu. Také zápasníkLukman Džabrajilovmá titul mistra světa, který získal v roce 1994 na istanbulském šampionátu. Jeho kolegaGhenadie Tulbeaje dvojnásobným mistrem Evropy (2001, 2005). Zápas má v Moldavsku velkou tradici, lidovou verzí zápasu v Moldavsku jetrânta.Také další bojový sport,judo, má v Moldavsku slušnou základnu,Viktor Floreskukupříkladu bral stříbro z mistrovství světa v roce 1997.TaekwondistaStepan Dimitrovje mistrem Evropy z roku 2014.Moldavsko jistý čas reprezentoval i cyklistaAndrei Tchmil, později byl jmenován i moldavským ministrem sportu.
Dalším sportem, v němž dosáhli Moldavané již řadu úspěchů, jevzpírání,Oleg Sîrghije trojnásobným mistrem Evropy (2011, 2013, 2015). Titul evropských vzpěračských šampionů mají rovněžIgor Bour(2007),Anatolie Cîrîcu(2012) aCristina Iovu(2012), jež druhý titul (2016) získala již za Rumunsko.
V roce 2021 se moldavský fotbalový klubFC Šeriff Tiraspolprobojoval jako první zástupce své země do základní skupinyLigy mistrů UEFA, když v závěrečném předkole překvapivě přehrálDinamo Záhřeb. Jeho zázemí v neuznaném Podněstří však budí rozpaky.Moldavská fotbalová reprezentacena svůj velký úspěch teprve čeká. Jejím domácím stánkem jestadion Zimbruv Kišiněvě, kde jinak hraje hlavně klubZimbru Kišiněv.
LukostřelkyněNatalia Valeevaje mistryní světa, roku 1995 tento titul získala pro samostatné Moldavsko, další tři tituly už ovšem proItálii, kam odešla. Má i dva bronzy zolympijských her v Barceloně 1992, kde Moldavané startovali ještě za tzv.Sjednocený týmzemí právě rozpadlého Sovětského svazu. Také zápasníkLukman Džabrajilovmá titul mistra světa, který získal v roce 1994 na istanbulském šampionátu. Jeho kolegaGhenadie Tulbeaje dvojnásobným mistrem Evropy (2001, 2005). Zápas má v Moldavsku velkou tradici, lidovou verzí zápasu v Moldavsku jetrânta.Také další bojový sport,judo, má v Moldavsku slušnou základnu,Viktor Floreskukupříkladu bral stříbro z mistrovství světa v roce 1997.TaekwondistaStepan Dimitrovje mistrem Evropy z roku 2014.Moldavsko jistý čas reprezentoval i cyklistaAndrei Tchmil, později byl jmenován i moldavským ministrem sportu.
Zimní sporty nemají v Moldavsku velké zázemí, ale naturalizovanáNatalija Levčenkovápro něj v roce 2008 vybojovala titulmistryně Evropy v biatlonu, ve vytrvalostním závodě.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuMoldovana anglické Wikipedii.