Arumunština

Arumunština(arumunskylimba armãneascã/vlãsheascã,makedonskyвлашки јазик, též známá vSrbskujakocincarski jezik) jerománský jazykarumunskéhoobyvatelstva, jímž se mluví vSeverní Makedonii,AlbániiaŘecku. Nejbližší jerumunštině.
Vyvinula se z latiny pod vlivem sousedních jazyků (albánština,řečtina). Arumunština si zachovala, na rozdíl od většiny ostatníchrománských jazyků, zbytky původníflexe. Podobně jako makedonština má postponovaný určitýčlen(-lu, -le, -a, -ea) a navíc také neurčitý člen (unu).
Slovní zásoba obsahuje hodněslovanskýchvýpůjček a také slova z řečtiny.
Existují dvě teorie původu arumunštiny: Podle autochtonní teorie (pocházející původně z Řecka z roku 1909) jsouArumunipotomciřímskýchdůstojníků a důstojníků působících hlavně uVia Egnatia. Je nepravděpodobné, že tato teorie je správná, protože zaprvé neexistují důkazy o větší nebo trvalé přítomnosti Římanů ve výše zmíněné oblasti, zadruhé by v této oblasti měly v té době dominovat řecké jazykové vlivy nad římskými vlivy a zatřetí pro všechna místní jména sídel platí, že jejich původní slovanská jména se později změnila na arumunská, což znamená, že Arumuni se sem přemístili v6. století(tj. po příchodu Slovanů).
Podle neautochtonní teorie přišli Arumuni do Řecka ze severu někdy mezi 6. a 10. stoletím a byli potomky starověkých Rumunů. Není jisté, odkud přesně pocházeli (což souvisí i se sporností původuRumunů), ale pravděpodobně pocházeli z jižního Srbska (dokládají to místní historické geografické názvy) a zřejmě se přesídlili pod tlakem příchodů Slovanů a/nebo (v 10. století) pod tlakem expandujících starýchMaďarů.
Existuje také teorie, že jižnější část Arumunů je autochtonní (jde o místní romanizované obyvatelstvo, přestože se během stěhování národů mírně přesunulo, a to z nížin do sousedních hor), zatímco další část vznikla ústupem romanizovaného obyvatelstva během stěhování národů z území meziRodopamiaDunajemsměrem na jih a západ.V Albánii Arumuny vnímají jako romanizovanou skupinu, tj.thráckého, etnického původu jakoAlbánci.
Podle jedné části badatelů je arumunština samostatnýrománský jazyk(obvykle zařazovaný do podskupiny tzv. rumunských jazyků, nazývaných takévýchodorománské jazykyv užším smyslu nebo dákorománské jazyky), podle další části badatelů jde o nářečí (dialekt) rumunštiny.. Ani samotní Arumuni nemají na tuto otázku jednotný názor.
I když rumunští vědci Arumuny pokládají jen za podskupinu Rumunů, rozdíly mezi arumunštinou a rumunštinou jsou tak velké, že Rumuni Arumunům nerozumí (pokud hovoří nářečím a ne jazykem vzdělanců, ovlivněným rumunštinou).Rozdíly mezi rumunštinou a arumunštinou jsou hlavně ve slovní zásobě. Arumunština obsahuje o mnoho méněslovanskýcha o mnoho víceřeckýchslov.V oblasti gramatiky (morfologie a syntaxe) však shody mezi rumunštinou a arumunštinou převažují nad rozdíly.
Základní slovní zásoba arumunštiny je latinská (románská), asi 30 % slovní zásoby jsou řecká slova, méně je výpujček z turečtiny (částečně zprostředkovaně přes řečtinu) a albánštiny. Část tvoří tzv. společná karpatská slovní zásoba všech jihobalkánských pastýřů.
Gramaticky je arumunština, kromě vlivů latiny, typický zástupce balkánskeho jazykového svazu. Proto například má postponovaný určitý člen (konkrétně: -lu , -le, -a, -ea), nemá neurčitek slovesa, nadměrně používákonjunktiva podobně. Krom toho arumunština vykazuje mnohé gramatické prvky řečtiny, např. v koncovkách množného čísla.
V Řecku je Arumunů nejvíc (asi 150 000, možná ale o dost víc). Rychle se asimilují. Jazyk se nepoužívá ani ve školách ani v kostelech ani na úřadech.Jediná výjimka, pokud jde o školy, je individuální kurz na univerzitě v Soluni.
V Albánii žije druhá nejpočetnější komunita Arumunů (asi 100 000 lidí, ale národní povědomí má už jen asi 10 000 z nich). Arumunština se vyučuje na prvním stupni škol, v jedné školce a existuje církev s arumunskou liturgií.
V Makedonii je možné si na některých školách (ve městech jakoSkopje,Bitola,ŠtipaKruševo) zvolit arumunštinu jako vyučovací předmět a na soudech mohou svědkové v arumunštině vypovídat. Ve městěKruševoje arumunština druhým oficiálním úředním jazykem pomakedonštiněnavzdory tomu, že tu Arumunů žije asi jen 10 %.
V Bulharsku se arumunština vyučuje na Rumunském gymnáziu vSofii.
V závislosti od používaného písma sa Arumuni dělí na tzv. Panhelény (tj. řečtí Arumuni), kteří používají řecké písmo, a Superromány (tj. všichni ostatní Arumuni), kteří používají latinku.
Rozeznáváme tato nářečí/dialekty:
Existuje mnoho jiných způsobů rozdělení arumunských dialektů.
Gramosténské nářečí (Otčenáš):
Faršerocké nářečí (Otčenáš):