Anglická republika

Anglická republikabylo období v letech1649až1653a poté1659až1660, kdy byla nejdříveAnglie(včetněWalesu) a později iIrskoaSkotskospravována jako republika, oficiálněAnglické společenství(anglickyCommonwealth of England, nezaměňovat zaSpolečenství národů). Po popravěKarla I. Stuartav roce 1649 prohlásil19. květnaanglický parlament (označovaný jako Kusý parlament, anglickyRump Parliament) Anglii za republiku.Období let 1653 až 1659je nazývánoprotektorátem, a země byla řízena přímoOliverem Cromwellema po jeho smrti jeho synem Richardem jako lordy protektory.
Kusý parlament (anglickyRump Parliament) byl vytvořen poPridově čistcepůvodního parlamentu odstraněním těch, kteří nepodporovali špičky armády a nesouhlasili s myšlenkou nutnosti soudit krále. Tento parlament tak neměl nikdy více než 200 členů (méně než polovina původního parlamentu). Členy byli příslušníci šlechty, i když zastoupení nižší šlechty a právníků bylo větší než u předchozího. Těsně před a po popravě Karla I. vydal mnoho zákonů, které vytvořily právní základ pro republiku. Spolu se zákazem tajné rady aSněmovny lordůzískala dolní komora nekontrolovatelnou výkonnou a zákonodárnou moc. Větší část výkonné moci převzala vytvořená státní rada. Její členové byli jmenování Dolní sněmovnou a většina z nich byli poslanci této komory. Nicméně parlament byl závislý na podpoře armády, s níž měl napjaté vztahy.
V prvních dvou letech musel parlament čelit ekonomickému poklesu a nebezpečí invaze ze Skotska a Irska. I v samotném parlamentu existovaly různé frakce. Některé chtěly ustanovit republiku, zatímco jiné měly zájem o zachování nějakého systému monarchie. Většina tradiční vládnoucí třídy považovala vládu vytvořenou parlamentem za nelegální. Nicméně obávali se, že je to jediná překážka k možnému vzniku vojenské diktatury. Vysoké daně, jejichž příjemcem byla hlavně armáda, a omezené reformy byly důvodem odporu vrstvy bohatých, ale nebyly dostatečné pro radikály. Navzdory jeho nepopularitě byl tento parlament pokračovatelem původního zřízení, pomohl uklidnit zemi po občanské válce a roku1653byla vláda uznána jakFrancií, tak iŠpanělskem.
I když národní církev (nyní presbyteriánská) byla zachována, zákon z roku1559, určující povinnou návštěvu bohoslužeb, byl novelizován roku1650. Začaly být tolerovány mnohé nezávislé církve, ačkoli každý musel platitdesátky. Byly realizovány i menší procedurální soudní reformy, například jednání soudu bylo vedeno v angličtině (dříve v právnífrancouzštiněnebolatině). Reformy se ale nedotklyzvykového práva, protože to by dále popudilo šlechtu. Místo toho byly vydávány zákony upravující morální kodex, například byla uzavřena divadla.
Cromwell, podporovaný Thomasem Harrisonem, rozpustil parlament20. dubna1653. Důvody tohoto opatření nejsou zřejmé, možná se domníval, že by tento parlament začal vládnout bez ohledu na armádu, nebo cítil riziko nárůstu odporu proti republikovému zřízení. Členové parlamentu s jeho rozpuštěním nesouhlasili a jako oporu zmiňovali zákon přijatý těsně před vypuknutím občanské války, který podmiňoval rozpuštění parlamentu jeho souhlasem.
Po rozpuštění parlamentu následovalo krátké období, kdy Cromwell a armáda vládla samostatně. Nikdo neměl ústavní právo vypsat nové volby, ale Cromwell nechtěl být označován jako vojenský diktátor. Místo toho vládl prostřednictvím jmenovaného sněmu, jehož kontrolu armádou považoval za snadnou, protože jeho členové byli jmenováni armádními důstojníky. Tento parlament je označován jakoBarebonův parlament(po zástupci londýnskéCity).
Tento parlament byl napadán jak členy původního Kusého parlamentu, tak i větší částí šlechty. Nicméně asi 110 ze 140 členů tohoto parlamentu bylo příslušníky nižší šlechty nebo bohatých měšťanů a mnoho z nich mělo kvalitní vzdělání.
Tento sbor odrážel různorodost názorů důstojníků, kteří jej navrhli. Někteří z nich (radikálové) se chtěli zbavit zvykového práva a státních zásahů do církve, jiní (umírnění) chtěli některé drobné změny systému a poslední (konzervativci) chtěli uchovat dosavadní stav. Cromwell považoval tento parlament za přechodný orgán, který vytvoří právní rámec pro republiku, čemuž ale bránily rozdíly v názorech jednotlivých skupin a mizivá zkušenost s prací v parlamentu (pouze 25 z nich byli členové některého z předchozích parlamentů). Cromwell zřejmě chtěl, aby titoamatéřivyprodukovali zákony bez jeho přímého řízení. Poté, co radikální reforma neprošla jen o 2 hlasy, si parlament při absenci radikálů odhlasoval „návrat moci do rukou Cromwella“ a tímto byl rozpuštěn.
Roku1653Cromwell ustanovil protektorát a vládl zemi jako lord protektor až do své smrti roku1658.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuCommonwealth of Englandna anglické Wikipedii.