Seychely

Seychely(výslovnost [sejšely]), plným názvemSeychelská republika, jestátna stejnojmennémsouostrovívIndickém oceánu, východně odafrického kontinentua severně odMadagaskaru.
Třebaže ostrovy byly známy již vestředověkuarabskýmkupcům a na počátku16. stoletízde jako první Evropané přistáliPortugalci, zůstávaly dlouho bez trvalého osídlení. Teprve v polovině18. stoletízdeFranciezřídila kolonii, nazvanou podle tehdejšího ministra financíJeana Moreaua de Séchelles. Vzhledem ke strategické poloze při námořní cestě doIndiezačali o ostrovy usilovatBritové. Ti se Seychel zmocnili zanapoleonských váleka do jejich držení ostrovy přešlyPařížským míremroku1814. Britové zde po napoleonských válkách zrušili otroctví. Na oslavu tohoto aktu byla na předměstí Victorie postavena socha muže, jenž symbolicky přetrhává své řetězy.Ostrovy byly dlouho spravovány zMauriciaa teprve v roce1903vyčleněny jako samostatná kolonie. Roku1976získaly Seychely nezávislost jako republika v rámciBritského společenství národů.
Seychelská vlajka má poměr stran 1:2 a tvoří ji pět paprsků vycházejících z levého dolního rohu (dlevexilologického názvoslovíz dolního rohu) v barvách (po směru hodinových ručiček) modré, světle žluté, tmavě červené, bílé a zelené.
Seychelský státní znak je tvořen štítem s ostrovní krajinou. Předpalmou seychelskouje na trávníku seychelskýendemit,želva obrovská. V pozadí je na moři dvoustěžník s plnými plachtami, za ním pak další ostrovy. Štít přidržují dvě ryby rodu Histiophorus (plachetníkovití) a korunuje ho přilba se stříbrně-modro-červenýmipřikryvadlya stejnobarevnoutočenicí. Nad ní jsou dvě modré a mezi nimi jedna stříbrná vlna a nad ní ptákFaeton žlutozobý. Pod štítem je zlatá stuha s latinskýmmottemFINIS • CORONAT • OPUS (českyKonec korunuje dílo).
Seychelská republika se rozkládá jižně odrovníkuna 115 malých ostrovech, rozesetých v několika skupinách na ploše zhruba 1100 krát 800 km severovýchodně odMadagaskaru. Ostrovy jsou dvojího druhu – vlastní Seychelské ostrovy nebo téžVnitřní ostrovy(Mahé,Praslin,La Digue,Silhouetteaj.), ležící na severovýchodě státu, jsou tvořeny masivnímižulovýmiskalisky, zatímco ostatek souostroví, souhrnně označovaný jakoVnější ostrovy, představují ploché korálovéatoly(Amiranty,Coetivy,Providence,FarquharaAldabry). Obydleno je 33 ostrovů, přičemž ⅘ obyvatelstva se soustřeďují na největším ostrověMahé, kde leží i hlavní městoVictoria. Na Vnějších ostrovech, které představují téměř polovinu plochy země, ale postrádajívodní zdrojepitné vody, žijí zde pouze 2 % seychelského obyvatelstva.
Seychely se těší poměrně stálému tropickémupodnebís průměrnými denními teplotami mezi 24 a 30 °C a hojnému množstvísrážek(průměrné roční úhrny činí kolem 3 000 mm). Srážky jsou časté zejména během zimní sezóny, v letních měsících převažuje sucho. Ačkoliv vzhledem k blízkosti rovníku Seychely leží mimo oblast obvyklého výskytutropických bouří, bouře od prosince do března v jiných oblastech indického oceánu mohou způsobit šedivé a větrné dny. Nejtepleji bývá v březnu až dubnu, relativně nejchladnějším obdobím roku je pak léto od července do srpna.
Ostrovy (zvláště Vnitřní) jsou dosud z části pokryty hustým tropickýmlesema pro svou odlehlost od pevniny jsou domovem mnohaendemickýchživočichů a rostlin. Vědecká studie, vypracovaná v 90. letech, udává jako endemické „přinejmenším“ 75 druhů kvetoucích rostlin, 15 druhů ptáků, 3 druhy savců, 30 druhů obojživelníků a plazů a několik stovek druhů bezobratlých. V tomto směru vyniká zejména atolAldabra, na němž žije největší světová populaceobřích želv(150 až 180 tisíc jedinců), a který byl roku1982prohlášen zasvětové přírodní dědictvíUNESCO. Dalším unikátním symbolem země je palmaLodoicea seychelská(Lodoicea maldivica) s obřími plody, vážícími kolem 20 kg. Také háj 4 000 těchto stromů veVallée de Maina ostrověPraslinje od roku1983zapsán na seznam světového dědictví. Seychelská vláda vynakládá velké úsilí na uchování místní přírody; 42 % rozlohy země pokrývajínárodní parkyapřírodní rezervace.
Velkou většinu obyvatelstva, necelých 87 %, představujímíšenci, potomci francouzských kolonistů a afrických otroků, hovořícíseychelskou kreolštinou(Seselwa), odvozenou zfrancouzštiny. Zbytek tvoří především menšinyIndů,MalgašůaČíňanů.Gramotnostdosahuje 92 %, u mladších ročníků je téměř úplná. Naprostá většina Seychelanů žije na trojici ostrovůMahé,PraslinaLa Digue. Dědictvím francouzské koloniální éry je příslušnost většiny obyvatel kŘímskokatolické církvi. Britské dědictví se promítá do náboženské příslušnosti menšiny obyvatel kanglikánům. Malé skupiny obyvatelstva patří kpresbyteriánům,metodistům,baptistůma dalším evangelickým církvím. Indové jsou zčástihinduisté, zčástimuslimové. Číňané jsou zčástikonfuciáninebotaoisté, zčástibuddhisté.
Seychely jsou poměrně blahobytnou zemí. Nejdůležitější zdroj příjmů představujeluxusníturistický ruch. Ročně stráví na Seychelách dovolenou zhruba 150 tisíc zahraničních hostů. Dalším významným hospodářským odvětvím je lov a zpracování ryb, zvláštětuňáků. Na Seychelách se nachází jedna z největších tuňákových konzerváren na světě. Zemědělsky země již není soběstačná, velká část potravin se dováží, naopak důležitými vývoznímikomoditamijsoukokosové ořechy,palmová vlákna,kopra,skořiceavanilka. Dlouhodobými problémy jsou nadhodnocený kurs místní měny, vysoká závislost na dovozu zboží a surovin a také velký schodek veřejných financí.