Moskva (raketový křižník)

Moskva(ruskyМосква) bylraketovýkřižníkruského námořnictvaavedoucí loďtřídyprojektu 1164 Atlant. Do služby byl přijat roku 1982 jako raketový křižníksovětského námořnictvaSlava(ruskyСлава).Po rozpaduSovětského svazupřešel do nástupnickéhoruskéhonámořnictva a roku 1996 byl přejmenován naMoskva. Bylvlajkovou lodíČernomořského loďstva. Běhemruské invaze na Ukrajinubyl 13. dubna 2022 poškozen a den poté se potopil.Podle ruské verze byl příčinou jeho zkázy požár na palubě, podle ukrajinské verze jej zasáhly dvě ukrajinské protilodní střelyNeptun.
Jde o největší válečnou ztrátu lodi ruského námořnictva od útokuLuftwaffenabitevní loďMaratběhemdruhé světové válkya první ztrátouvlajkové lodiod potopení bitevní lodiKňaz Suvorovvbitvě u Cušimyběhemrusko-japonské války.Poslední potopenou válečnou lodí podobné velikosti byl argentinský křižníkARAGeneral Belgrano(ex USSPhoenix(CL-46)) potopený běhemválky o Falklandyv roce 1982.
Křižník byl prototypovou jednotkou své třídy. Postavila jejLoděnice 61 komunardův ukrajinském (tehdy sovětském)Mykolajivu. Jeho kýl byl založen 5. listopadu 1976. Na vodu byl spuštěn 27. července 1979 a do služby byl přijat 30. prosince 1982 pod jménemSlava.
KřižníkSlavaměl být využit přiMaltském summitu, při setkání amerického prezidentaGeorge Busheagenerálního tajemníka ÚV KSSSMichaila Gorbačovave dnech 2. až 3. prosince 1989. Americká delegace přitom měla svou odpočinkovou zónu na palubě raketového křižníkuUSSBelknap(CG-26). Kvůli rozbouřenému moři se setkání nakonec konalo na palubě sovětské výletní lodiMaxim Gorkij.V prosinci 1990 se loď navrátila doMykolajivuna generální opravu.
15. května 1996 byl křižník přejmenován naMoskva.Do služby se vrátil až v srpnu 1999.Ve funkcivlajkové lodiČernomořské flotynahradil raketový křižníkprojektu 58Admiral Golovko. V dubnu 2003 se účastnil cvičení sIndickým námořnictvemvIndickém oceánu. Bylo to největší cvičeníza posledních 10 let. Od té doby jsou ruské lodě pravidelnými účastníky indických cvičení.
Zarusko-gruzínské válkykřižníkMoskvaoperoval v oblasti a zúčastnil se střetu sgruzínskými hlídkovými loděmi.Po ruském uznání nezávislostiAbcháziev roce 2008 byla loď umístěna u hlavního města AbcházieSuchumi. Na konci srpna 2013 byl křižník nasazen doStředozemního mořev reakci na nahromaděníamerických válečných lodípodél pobřežíSýrie.
Mezi 17. a 21. květnem 2015 se podílela na společném rusko-čínskémnámořním cvičení veStředozemním mořiJoint Sea 2015,a poté v červnu téhož roku operovala spolu s eskortní lodíPytlivija remorkéremŠachťorvAtlantiku.
Posestřelení ruského bombardéru Suchoj Su-2424. listopadu 2015tureckým letectvembylaMoskva, vybavená protiletadlovým raketovým systémemS-300,nasazena nedaleko syrsko-tureckéhranice,aby poskytla krytí protileteckou obranou ruským letadlům v oblasti.V lednu 2016 se vrátila doSevastopolu, v její úloze u syrských břehů ji vystřídal sesterský křižníkVarjag.
Dne 24. února 2022 se při zahájeníruské invaze na Ukrajinupodílela spolu s hlídkovou lodíProjektu 22160Vasilij Bykovnaostřelování ukrajinského Hadího ostrova.PosádkaMoskvytehdy vyzvalaukrajinské obránceHadího ostrova, aby se vzdali, což tito odmítli slovy překládanými jako„Ruská válečná lodi, jdi do prdele!“
Dne 13. dubna vypukl na lodi požár následovaný explozí uložené munice. Loď se 14. dubna potopila.
Podle ukrajinských zdrojů byl křižník zasažen dvojicí protilodních střelNeptun, vypálených z pobřeží.Loď se v té době nacházela asi 60 až 65 námořních mil (111 až 120 km) odOděsy.Útok střel byl koordinován s útokem dronuBayraktar TB2, který měl zaměstnat protileteckou obranu křižníku a umožnit střelám proniknout k cíli.
Ruské zdroje připustily, že na lodi vypukl požár a následně explodovala munice. Příčinu požáru však neuvedly. Loď byla vážně poškozena a posádka údajně zcela evakuována.Později ministerstvo obrany oznámilo, že se loď potopila při vlečení do cílového přístavu. Podle ministerstva ztratila na rozbouřeném moři stabilitu.
V pondělí 18. dubna se na sociálních sítích objevily fotografie a krátké video, údajně zachycujícíMoskvukrátce před potopením. Loď třídySlavana snímcích je viditelně těžce poškozená a naklání se na levobok. Z trupu stoupá hustý černý kouř. Loď je zřejmě opuštěná, neboť není vidět posádka a chybí záchranné čluny. Oslovení analytici potvrdili CNN, že loď na snímcích skutečně vypadá jakoMoskva. Na záběrech je rovněž vidět velký ruskýremorkér, který se pokouší loď hasit. Kreml potvrdil, že jeho lidé záběry viděli, ale k jejich autentičnosti se odmítl vyjádřit.
Pokud jsou výše zmíněné záběry autentické, střely zřejmě zasáhly střed trupu v blízkosti základny můstku.Experti rovněž upozornili, že střelecký radar 3R41 Volna, umístěný na zadní nástavbě a určený k navádění protiletadlových střel systémuS-300F, je na snímcích v tzv. transportní poloze (aretovaný dozadu), což by nasvědčovalo tomu, že nesledoval cíl.
Osud posádky zůstává nejasný. Jisté je, že potopení se neobešlo bez obětí na životech, neboť i ruská strana již přiznala jednoho mrtvého námořníka. Obětí však pravděpodobně bylo více. Na paluběMoskvybylo kolem 500 námořníků.
Původní údaje ukrajinské strany naznačovaly, že zemřela skoro celá posádka křižníku včetně kapitána Antona Kuprina. Podle těchto tvrzení křižník kolem 2.00 ráno 14. dubna vyslal volání o pomoc, na které reagovala turecká loď plující poblíž. Na její palubě se zachránilo 54 námořníků z celkového počtu 485, než se křižník kolem 3.00 potopil.
Ruská strana v prvních reakcích uváděla pouze, že posádka byla evakuována a oběti nezmiňovala. V sobotu 16. dubna zveřejnilo ruské ministerstvo obrany video, na kterém se vrchní velitel ruského námořnictva admirálNikolaj Jevmenovsetkává s námořníky zachráněnými zMoskvy. Záběry ukazují Jemenova stojícího venku před asi stovkou námořníků. Video mělo být natočeno vSevastopolu. Úsek filmu, kde je zmiňován počet členů posádky a mrtvých, je však bez zvuku. Pravost videa nebylo možno ověřit z nezávislých zdrojů.V úterý 19. dubna se v médiích objevilo jméno první potvrzené ruské oběti, kterou byl 19letý odvedenec Andrej Cyvov. Jeho smrt oznámilo ruské ministerstvo obrany jeho matce.Další členové posádky jsou vedeni jako nezvěstní. Podle nezávislých ruských médií mohlo být obětí kolem 40. Ve vojenské nemocnici na Krymu se údajně mělo nacházet kolem 200 zraněných námořníků zMoskvy.
Prokremelský web Readovka v pátek 22. dubna s odvoláním na zprávu ruského ministerstva zahraničí zveřejnil informace, mezi kterými byla uvedena i bilance obětí potopeníMoskvy. Podle těchto údajů zahynulo 116 námořníků a dalších více než 100 bylo stále pohřešováno. Poté, co si zprávy povšimly a převzaly jí zahraniční agentury, web zprávu smazal s odůvodněním, že údajně šlo o útok proukrajinských hackerů.
Moskvaje největší válečná loď potopená v akci od potopení argentinského křižníkuARAGeneral Belgranopo zásahu torpédy z britské ponorky běhemválky o Falklandyroku 1982.Zároveň jde o první potopenou ruskouvlajkovou loďod ztráty bitevní lodiKňaz Suvorovvbitvě u Cušimyv roce 1905.
V roce 2020 ruská tisková agenturaTASSuvedla, že vkaplina křižníku se měla nacházet „velmi vzácná a významná“ křesťanskárelikvie, částSvatého Kříže, na němž byl ukřižován Ježíš Kristus.Toto tvrzení se po potopení lodi stalo předmětem spekulací: reakce z roku 2020 obecně považovaly za nepravděpodobné, že by tak vzácný objekt byl svěřen posádce lodi do opatrování; pokud ale tvrzení bylo pravdivé, potopila se relikvie s lodí?
Ztráta křižníku je považována za významný políček ruskému prezidentu Vladimiru Putinovi, i když význam je „více psychologický než materiální“.
Moskvabyla jedinou lodí ruské černomořské floty vybavenou obrannými raketami dlouhého doletu (systémS-300F). Sama neodpalovala rakety na cíle na Ukrajině, ale zajišťovala protileteckou podporu plavidlům, které takové rakety odpalovaly. Její potopení tak přinutilo ostatní ruské lodi vzdálit se více od pobřeží. Tyto navíc ztratily efektivní obranu na větší vzdálenost proti leteckým útokům, zůstává ale otevřenou otázkou, zda ukrajinské ozbrojené síly mají ještě k dispozici prostředky, aby této výhody využily.
Ztráta lodi, údajně kvůli požáru a explozím na palubě, které vedly k potopení na „bouřlivém moři“, byla 15. dubna krátce zmíněna v hlavních ruských médiích a státní televizi.
I když Rusko oficiálně nepřiznalo, že loď se potopila následkem ukrajinského raketového útoku, 16. dubna v ranních hodinách zaútočilo na objekt v Kyjevě, popisovaný jako továrna na výrobu a opravu protilodních střel, pravděpodobně ve snaze o odplatu.
Vzhledem k tomu, žeTureckopo vypuknutí invaze uzavřelo na základěKonvence z Montreuxpro válečně lodě úžinyBosporaDardanely, které jsou jedinou vodní cestou zeStředozemníhodoČerného moře, nemá Rusko legální možnost, jak potopený křižník v oblasti nahradit jinou lodí či loděmi z jiné své floty.