Telegram (software)

Telegramjecloudováslužbainstant messaging, zaměřená na rychlost a bezpečnost, která je dostupná prostřednictvímopen sourceklientů pro mobilní zařízení s operačními systémyAndroid,iOS,Windows PhoneaFirefox OS, pro osobní počítače s operačními systémyMicrosoft Windows,macOSaLinuxa pro webové prohlížeče. Uživatelé si mohou zasílat zprávy, fotografie, videa a soubory libovolných formátů velikosti až 2 GB, vytvářet skupiny až do 200 000 uživatelů a kanály pro libovolný počet uživatelů.
Aplikace Telegram byla uvedena na trh 14. srpna 2013 nejprve pro mobilní zařízení Apple. Vyvinula ji americká firma Digital Fortress s vlastníkemPavlem Durovem, zakladatelem ruské sociální sítěVKontakte. Pro přenos zpráv je použitý datový protokolMTProto, jehož autorem jeNikolaj Durov, bratr Pavla Durova.Oba bratři začali Telegram vyvíjet v roce 2012 jako výzkumný projekt, jehož význam vzrostl v červnu následujícího roku, kdyEdward Snowdenpředal novinářům informace o tajných programechNárodní bezpečnostní agentury (NSA)Spojených států.
Obliba Telegramu se rychle zvyšovala ze 100 000 aktivních uživatelů denně v říjnu 2013, kdy byla vydána alfa verze pro druhou platformu Android, na 15 miliónů o pět měsíců později.Další prudký nárůst uživatelů Telegramu, který umožňuje použití šifrované výměny zpráv, nastal v září 2014 po hrozběPak Kun-hje, prezidentkyJižní Koreje, že bude stíhat osoby, které o ní šíří lži a pomluvy přes elektronická média včetně chatu, a aktivním monitoringu internetu jihokorejskými úřady. Během sedmi dnů přibylo v Jižní Koreji 1,5 miliónu uživatelů Telegramu, takže celkový počet uživatelů na celém světě dosáhl hodnoty 50 miliónů.V roce 2015 se počet uživatelů, kteří alespoň jednou za měsíc použili Telegram, ustálil na 60 miliónech. Počet doručených zpráv za den se však zvýšil z jedné miliardy v únoru 2015 na 12 miliard v září téhož roku.V únoru 2016 dosáhl počet aktivních uživatelů za měsíc již 100 miliónů, přičemž se každý den registrovalo 350 tisíc nových uživatelů a denně bylo doručeno 15 miliard zpráv.
V roce 2017 společnost začala vyvíjetblockchainovouplatformu TON (Telegram Open Network), na které měla být provozovánakryptoměnaGram.Na vývoj a spuštění společnost prostřednictvím neveřejně nabízenéICOvybrala 1,7 mld. dolarů od investorů z celého světa. V roce 2020 se ukázalo, že v první fázi šlo mimo jiné o americké investiční fondy,v druhé pak převážně investoři z Ruska (a jimi ovládané společnosti), mj. ruský oligarchaRoman Abramovič, bývalý ruský ministrMichail Abyzovov, ukrajinský proruský podnikatelSerhij Kurčenkonebo rakouský finančníkJan Marsalek.V roce 2020Komise pro kontrolu cenných papírů Spojených státůrozhodla, že šlo o nedovolenou veřejnou nabídku cenných papírů.Společnost zaplatila pokutu ve výši 18,5 mil. dolarů a slíbila vrátit investorům všechny peníze.Projekt přezvala TON Foundation, které ho přejmenovala na The Open Network (kryptoměnu pak na Toncoin) a dále ho rozvíjí.
Na konci roku 2024 má Telegram téměř 1 miliardu uživatelů.
Telegram používá pro identifikaci uživatelů telefonní číslo podobně jakoWhatsApp. Uživatelé mohou využít služby chatu, zasílat textové nebo hlasové zprávy, dokumenty, fotografie, videa nebo údaje o své geografické poloze dalším uživatelům individuálně nebo skupinově, šifrovat přenášená data a nastavit automatické smazání přenesených dat po uplynutí definované doby.
Provoz služby po dlouhou dobu nebyl nijak monetizován, i když pouze v roce 2017 činily náklady na provozování služby 70 mil. dolarů.V roce 2021 se začala objevovat reklama v kanálech, které mají více než tisíc uživatelů.
Aplikace Telegram ve výchozím nastavení obsah komunikace nešifruje,šifrování end-to-endsi uživatelé musejí výslovně zapnout.
Telegram si zakládá na zachování soukromí uživatelů. Do září 2024 nebyla spolupráce se státními orgány příliš vstřícná. Společnost podle svých podmínek užití předávala IP adresy a telefonní čísla uživatelů orgánům činným v trestním řízení pouze v případě, že byl dotyčný podezřelý z terorismu s tím, že společnost uvede tuto skutečnost v pololetní zprávě o transparentnosti, která bude zveřejněna na adresehttps://t.me/transparency.
Pavel Durov byl v srpnu 2024 zatčen v Pařížia na několik dní uvězněn kvůli obviněn z podezření, že Telegram dělá příliš málo pro boj s kriminalitou a zamezování šíření dezinformací. Následně se v září 2024 změnily zásady ochrany osobních údajů platformy Telegram v bodu 8.3 takto:
Data o uživatelích za podobných podmínek předává například i službaWhatsApp, ale neomezuje se výslovně na IP adresy a telefonní čísla. KomunikátorThreemaposkytuje o uživateli informace o jeho ID Threema, včetně data jeho vytvoření a posledního použití, přičemž lze také poskytnout též informace o propojených mobilních telefonních číslech a e-mailových adresách. Podobně je to u službySignal.
Společnost Telegram vyhlásila dvě soutěže o ceny 200 000 a 300 000 dolarů pro toho, kdo prolomí šifrování zpráv Telegramu, ale v daných termínech (1. března 2014 a 4. února 2015) se to nikomu nepodařilo.Přesto se zabezpečení šifrovaných zpráv Telegramu stalo terčem kritiky. Podle oponentů byly soutěže nastaveny tak, aby vyhovovaly podmínkám ve prospěch Telegramu, avšak neumožnily využít nedostatky zvoleného řešení.Slabé místo v zabezpečení bylo rovněž identifikováno ve způsobu přechodu do režimu šifrované komunikace a v ověřování identity pomocí SMS zpráv.
Teroristické organizace včetněIslámského státupoužívaly šifrované komunikace prostřednictvím služby Telegram pro propagandu a přípravu teroristických útoků v roce 2015 a 2016, např. zničení ruského dopravního letadla nad Sinajským poloostrovem,bombového útoku v Pařížia indonéské Jakartě.Společnost Telegram proto začala blokovat kanály používané Islámským státem.
Právě s odkazem na údajnou hrozbu napomáhání teroristům se snažily Telegram blokovat ruské i íránské úřady, v Íránu vznikla aplikace „Soroush“, která ho má nahradit.Na Telegramu funguje takéNexta, nejvýznamnějšíběloruskéopoziční médium běhemprotestů v letech 2020–2021.
Dne 8. července 2024 zahájily francouzské justiční orgány vyšetřování šířenídětské pornografie, umožněníobchodu s drogami,podvodůa jiných závažných forempočítačové kriminalityna Telegramu.
V sobotu24. srpna2024byl napařížskémletištiLe BourgetzatčenPavel Durov. Zatykač na něj francouzské úřady již dříve vydaly pro absenci moderace obsahu na Telegramu, hrozí mu 20 let.Proti zadržení podnikatele se vyslovila řada veřejných osobností, včetněElona Muska,Tuckera Carlsona,Vitalika Buterina,Edwarda Snowdenaa mnoha dalších. Nazvali to ostudou a omezením svobody projevu. Tým Telegramu to komentoval slovy: „Durov nemá co skrývat a často cestuje po Evropě. Je absurdní tvrdit, že platforma nebo její vlastník je zodpovědný za zneužití této platformy“.