Válka v Jižní Osetii (2008)

Válka v Jižní Osetii(známá též jakorusko-gruzínská válka) bylválečný konfliktmeziGruziína jedné straně aRuskem,Jižní OsetiíaAbcháziína straně druhé.
Začal 1. srpna těžkým ostřelováním gruzínských vesnic ze strany osetijských separatistů.
V noci z7.na8. srpna2008se rozhořely těžké boje mezi gruzínskými armádními silami a jihoosetskými jednotkami, které se snaží o odtržení (secesi) gruzínskéautonomní republikyJižní Osetie. Rusko obvinilo Gruzii z „agrese proti Jižní Osetii“ a zahájilo rozsáhlou pozemní, leteckou a námořní invazi do Gruzie s deklarovaným cílem „operace vynucení míru“.
Jižní Osetie aAbcháziev roce1991vyhlásila jednostranně nezávislost, která nebyla Gruzií ani jiným státem až do skončení této války uznána. Přesto byla obě území podfaktickou kontrolou Ruské federace.
Podrobnější informace naleznete v článkuGruzínsko-osetský konflikt
Na základě dohody z roku1992byly v Jižní Osetii umístěny ruské, gruzínské a jiho- i severoosetské mírové jednotky.Válka skončila a situace se uklidnila, ale problém byl pouze odložen. Osetinci v převážné většině nestáli o reintegraciJižní Osetiedo Gruzie, v letech 1992 a 2006 uspořádalireferendum, kde se vyslovili pro nezávislost.Gruzie se naopak snažila nad odtrženými oblastmi obnovit kontrolu.Když se v Gruzii dostal k mociSaakašvili, obnovil v roce 2004 po mimořádných volbách kontrolu nadAdžárií.Z původních tří separatistických oblastí si tak faktickou nezávislost udržely jenAbcháziea Jižní Osetie.Ruskosledovalo gruzínské snahy o obnovení územní svrchovanosti se znepokojením.Gruzii tradičně považuje za blízké zahraničí, navíc jí procházíropovodzÁzerbájdžánu. Po ukončení války vČečenskuza vládyVladimira PutinaRusko posílilo. Saakašvili orientoval Gruzii výrazně prozápadně, snažil se směřovat zemi doEUa zejména doNATO.NATOv roce 2008 na summitu vBukureštiodmítlo pozvat Gruzii (stejně jakoUkrajinu) do aliance, s tím že případnou pozvánku v budoucnu nijak nevylučuje.Západ včetněČeské republikyjí dodával zbraně, Rusko naopak ekonomicky,politicky i vojenskypodporovalo odtržené regiony, většina jejich obyvatel vlastnila ruské pasy. Záminku pro větší angažování v regionu dalo Rusku uznání nezávislostiKosova,kde většina zemíNATOaEUuznala nezávislost provincie odtržené proti vůli mateřské země a v rozporu s rezolucíRady bezpečnosti OSNč. 1244.
V pozdních hodinách1. srpnanapadly Osetijské jednotky gruzínské civilní vesnice.Tím došlo ze strany Rusy podporovaných separatistů k porušení příměří z roku 1992.
Následně propukly intenzívní boje mezi gruzínskou armádou a jihoosetskými bojovníky, mající za následek několik mrtvých a raněných. Obě bojující strany se vzájemně obvinily ze zahájení střelby. V důsledku bojů několik stovek až tisíc Osetinců opustilo své domovy a uprchlo na území Ruska, které jim poskytlo azyl.
Dne 4. srpna ruská 58. armáda zaujala pozice na hranicích s Gruzií (respektive Jižní Osetií). Během následujících dní pokračovaly sporadické přestřelky a gruzínská armáda soustavně zvyšovala počet vojáků a vojenské techniky v oblasti.
Dne7. srpnagruzínský prezidentMichail Saakašvilivyhlásil jednostranné zastavení palby, vyslovil ochotu vyjednávat o autonomii Jižní Osetie a navrhl, aby Rusko garantovalo řešení, které by přineslo mír oblasti.
V noci na 8. srpna (den zahájeníletních olympijských herv čínském Pekingu) již byla ruská armáda podle gruzínských zpravodajských složeka některých ruských médií na tažení do Gruzie.To oznámila i Abchazská státní televize.
Gruzínské úřady neoznámily vstup ruských vojsk do země v tu dobu, protože doufaly že západní země ještě mohou situaci deeskalovat.
Gruzínské dělostřelectvo zahájilo bombardování osetských vesnic a gruzínská armáda začala s vojenskou operaci s cílem dobýt hlavní město Jižní OsetieCchinvali. To se jim 8. srpna v noci a dopoledne téměř povedlo. Do rána jihoosetinské orgány oznámily, že gruzínské ostřelování zabilo nejméně 15 civilistů.
Při útoku gruzínská armáda použila raketometyBM-21 Grada děla velké ráže, kterými ostřelovala centrum města. Během útoku ale došlo i k napadení základny ruských mírových sil, což si vyžádalo i mrtvé a raněné. První dny si konflikt vyžádal 15 mrtvých vojáků z ruských mírových sil v Jižní Osetii a několika set civilistů, Sergej Lavrov mluvil o 1500 mrtvých.
Rusko na to odpovědělo několika nálety na gruzínské vojenské cíle, přičemž podle gruzínských zdrojů byly zasaženy i sousední civilní objekty.Odpoledne8. srpnaRuskoposlalo svédělostřeleckéatankovépozemní sílyRokským tunelempřeshlavní kavkazský hřebendo Cchinvali. Podle ruského prezidenta Dmitrije Medveděva mělo Rusko v úmyslu chránit obyvateleJižní Osetie(přes 90 %), kteří mají ruské občanství a kteří o pomoc požádali.Do druhého dne, tj. 9. srpna, jejich počet podle ruských zdrojů vzrostl na 2000. I Gruzie zaznamenala civilní oběti. ZpravodajAP, který navštívil městoGorikrátce po ruském bombardování, viděl několik rozbořených obytných domů (některé ještě hořely), množství mrtvých a zakrvácených civilistů včetně starců, žen i děti.
Gruzínská vláda v pátek 8. srpna oznámila, že stáhne svůj vojenský kontingent zIrákua chce ho nasadit do případných bojů s Ruskem.Podle prezidenta Jižní OsetieEduarda Kokojtydorazilo na pomoc proti Gruzíncům asi 300 dobrovolníků ze Severní Osetie a tisíce dalších se očekávalo ze severního Kavkazu.Gruzínský olympijský výbor zvažoval stažení svých 35 sportovců zolympijských hervPekingu,avšak 10. srpna Gruzínci i Rusové oznámili, že na LOH zůstanou.
Gruzínský prezidentMichail Saakašvilipřirovnal invazi ruských vojenských sil doJižní Osetieksovětské invazi do Československav roce1968.V reakci na invazi z oblasti gruzínsko-ruské hranice uprchla většinažidovskéhoobyvatelstva do hlavního městaTbilisi.Naopak prezidentAbcházieSergej Bagapšoznačil útok Gruzie za genocidu malého osetinského národa.Ruský prezidentDmitrij Medveděvoznačil bombardování města Cchinvali za genocidu civilního obyvatelstva.
V neděli odpoledne pokračovala ruská vojenská letadla v bombardování území Gruzie. PodleBBCočití svědci potvrdili bombardování
mezinárodního civilního letiště vTbilisiněkolik hodin před tím, než na něm měla přistát mírová miseEUv jejímž čele byl francouzský ministr zahraničíBernard Kouchnera jeho finský kolegaAlexander Stubb.
Americké deníkyThe New York TimesaInternational Herald Tribunepřinesly, s odvoláním na vysoce postavený zdroj v americké administrativě informaci, že ruská armáda rozmisťuje vJižní Osetiiútočné balistické střely krátkého doletuSS-21.Střely jsou rozmisťovány severně od městaCchinvali. Rakety jsou podle informací s to zasáhnout jakékoliv místo v Gruzii, včetněTbilisi.Prezident Jižní OsetieEduard Kokojtydále prohlásil, že má v plánu požádat Rusko o vybudování stálé vojenské základny v Jižní Osetii.Poté vyhlásil výjimečný stav a rozpustil vládu. Kokojty dále prohlásil, že Jižní Osetie neumožní na své území vstup pozorovatelům zOrganizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě(OBSE).
Z analýzy satelitních záběrů, kterou na požádání organizaceAmnesty International(AI) provedlo Americké sdružení pro rozvoj vědy byly stovky domů v gruzínských obcích v Jižní Osetii vypáleny v srpnu 2008 až po skončení rusko-gruzínského ozbrojeného konfliktu, kdy oblast ovládly ruské jednotky. Ze snímků ale nelze jednoznačně určit, kdo je odpovědný za škody, zdaRusko,Gruzienebo někdo jiný. Podle AI mohou ale být snímky důkazem o spáchání válečných zločinů.
V pondělí11. srpnaruské úřady potvrdily, že její síly pokračují v přesunu zAbcháziedále na územíGruzie, k městuSenaki. Podle ruského ministerstva obrany proto, aby bylo zabráněno gruzínské armádě v ostřelování konfliktních oblastí a reorganizaci. Gruzínské úřady obvinily Rusy, že obsadili městoGori, které se nachází přibližně 60 km od hlavního městaTbilisi. Ruské ministerstvo obrany sice obvinění odmítlo, ale zpravodaj České televize v živém vstupu v hlavní zpravodajské relaci potvrdil obsazení města ruskými tankovými jednotkami.Gruzínské síly byly odvolány k obraněTbilisi.Podle některých informací ruské letectvo bombardovalo město Gori.
V pondělí večer agenturaReuterss odvoláním na gruzínského premiéra uvedla, že ruské invazní jednotky vstoupily do černomořského přístavuPoti.Ruské jednotky postupují na gruzínské území také ze separatistickéAbcháziea obsadily vojenskou základnu ve městěSenaki. Ruské ministerstvo obrany potvrdilo operaci na území v hloubce 40 km od gruzínsko-abchazské hranice.
12. srpna ruský prezidentDmitrij Medveděvprohlásil, že nařídil ozbrojeným silám ukončit vojenské operace vGruzii,ale velitelé ruské armády se tímto údajným nařízením ruského prezidenta neřídili.
Podle zpravodajBBCGavina Hewitta došlo ve městěGorik násilnostem a lidé z něj prchající si stěžovali na rabování, jehož se účastnili i separatisté zJižní Osetie. Obyvatelům bylo údajně vyhrožováno smrtí, pokud rabujícím neodevzdají své cennosti.Přes slib ruského prezidenta o stažení vojsk informuje BBC a televizeAl-Jazeerao pohybu obrněných jednotek na jih do vnitrozemí Gruzie.Podle organizace Human Rights Watch (HRW) byly během ruského bombardování použitykazetové bomby.Hlavní nebezpečí těchto bomb spočívá v tom, že bomby jsou naplněné množstvím malých náloží. Na zákazu použití kazetových bomb se na konferenci vDublinuv roce2008dohodlo více než 100 států, včetně většiny členůNATO.Ruskoale podpis odmítlo, stejně jakoČínaaUSA.
V pátek 15. srpna ruský vojenský konvoj se vzdušnou podporou bitevních vrtulníků pronikl přes sliby prezidenta Medveděva až na 55 km od hlavního městaTbilisi. Podle agenturyReutersšlo o nejhlubší průnik invazních vojsk do vnitrozemíGruzie. Akce se časově shodovala s návštěvou ministryně zahraničíUSACondoleezzy RiceovévTbilisi.
Ruská armáda i přes příměří cíleně ničí gruzínskou infrastrukturu a drancuje zemi.Rusové údajně založili úmyslněpožárvNárodnín parku Bordžomi-Charagauli, načež zamezili hasičům zTureckaaUkrajinyzásah při plánovaném hašení.Ruská armáda rovněž obsadila nejdůležitějšívodní elektrárnyna řeceInguri.
Ruský ministr obrany Anatolij Serďukov 22. srpna oznámil, že Rusko dokončilo stahování své invazní armády z Gruzie. Americký Pentagon ale tvrdil, že žádné výrazné známky stažení ruských jednotek nezaznamenal.
Jižní Osetievyhlásila nezávislost na Gruzii už v roce 1990, což vedlo k první válce v roce 1991–1992. Po této druhé válce dne 26. srpna 2008 byla Jižní Osetie uznanáRuskema několika dalšími státy (většinou také neuznanými) za nezávislý stát.
Konfliktu vJižní Osetiivyužila i další separatistická oblastAbcházie, která zahájila vojenské akce protiGruziive sporné soutěsceKodori. Otevřeli tak druhou frontu bojů proti gruzínské vládě.Podle gruzínských zdrojů došlo v oblastiAbcháziev přístavuOčamčyrak vylodění ruské černomořské flotily o síle až čtyř tisíc mužů.
Podle gruzínského ministerstva vnitra začalo Rusko 9. srpna útok na Kodorskou soutěsku, kterou v separatistické Abcházii dosud kontrolovala gruzínská armáda. I podle agentury AFP Kodorskou soutěsku bombardovalo ruské letectvo.Abcházievyhlásila mobilizaci vojenských záloh a abchazský parlament schválil výnos prezidenta o vyhlášení válečného stavu. Prezident AbcházieSergej Bagapšposlal tisíce bojovníků do Kodorské soutěsky a potvrdil, že požádal Rusko, aby posílilo vojenskou přítomnost na gruzínsko-abchazské hranici. Bagapš také uvedl: ...„koordinujeme naše akce s Ruskem, naším největším přítelem“.
Asistentgenerálního tajemníka OSNPan Ki-munaoznámil, že abchazské úřady požádaly o odchod vojenských pozorovatelů OSN (UNOMIG) z údolí Horní Kodori.
Dne 26. srpna 2008 byla Abcházie uznanáRuskemza nezávislý stát.
Válka se projevila také na internetu. Stránky Gruzínské národní banky byly napadeny a nahrazeny přehledemdiktátorů20. století.
Napaden byl také jeden z gruzínských zpravodajských portálů a stránky gruzínského ministerstva obrany. Útoky byly provedeny podobnými technikami jako kyberútoky vEstonskuv roce 2007, v době konfliktu o pomník ruských vojáků v zemi. Kyberútočníci nahradili také stránky gruzínského ministerstva zahraničních věcí koláží fotografií Saakašviliho aHitlera. Útoky byly však vedeny i na ruské servery, kdy se v Gruzii nebylo možné dostat nadoménu.ru.
Podle listuNew York Timesbyly gruzínské weby systematicky napadány od 8. srpna. Úřad polského prezidenta v reakci na kyberútoky nabídl gruzínské vládě pomoc s přístupem na internet.
Podle odborníků na internetovou bezpečnost bylo prý přenesení války dokyberprostorupředvídatelné. Hlavní důvod viděli v tom, žeRuskopatří spolu sČínouaBrazíliík lídrům v internetové kriminalitě.
Válečné loděruskéčernomořské flotydorazily ráno10. srpnado gruzínských vodČerného mořea začaly blokovat námořní dodávky do Gruzie. Transportníkonvojs ruskými vojáky pro Abcházii tvořilyvýsadkové loděJamal(156, exBDK-67),Saratov(150, exBDK-65) aCesar Kunikov(158, exBDK-64) a dopravní loďGeneral Rjabikov.Svaz hlídkující u gruzínských břehů popisují různé zdroje různě:
Do sporu se vložilo také ukrajinské ministerstvo zahraničí, které uvedlo:„Ukrajinasi vyhrazuje právo uzavřít svoje území před návratem ruských válečných lodí, které mohou zasáhnout v Gruzii, dokud nebude konflikt vyřešen.“V ukrajinskémpřístavuSevastopolmělo přitomRuskonámořní základnu.Pro operace u gruzínských břehů ale zúčastněné jednotky používaly bližšíNovorossijsk.
Abcháziepotvrdila, že se v sobotu9. srpnaněkolik gruzínských válečných lodí pokusilo dostat kpobřežíAbcházie, ale jejich pokus zmařily ruské lodě.
V ranních hodinách 10. srpna vyrazily zNovorossijskuvýsadkové loděSaratovaCesar Kunikova dvě plavidla eskorty. Jejich cílem měl být přístavSuchumiv Abcházii a na jejich palubách bylo 500 vojáků ruských „mírových sil“.Proti tomuto konvoji vyplulo z Poti pět gruzínských rychlýchčlunů. V 18:39 se gruzínské čluny poprvé objevily naradarechruských plavidel. V nastalém boji si Rusové nárokovali potopení gruzínského člunuTbilisi(302, ex ukrajinskýU150 Konotop, ex sovětskýR-15) korvetouMiražz eskorty konvoje. Ve skutečnosti byl zasaženým (a potopeným) plavidlem pravděpodobněhlídkový člunpobřežní strážeGeorgy Toreli(P-21, exPSKR-629). Po této ztrátě se gruzínské čluny stáhly.
Ukrajinatrvala na tom, aby ruské válečné loďstvo opustilo její vody, ale ruská generalita označila tento požadavek za irelevantní.
Část jednotek gruzínského námořnictva se měla stáhnout do jižněji ležícíhoBatumi.12. srpnapak byla v Poti potopena další gruzínská plavidla příslušníkySpecnaz, včetně raketonosných člunůTbilisiaDioskuria(303, exřeckýYpoploiarchos Batsis(P-17), exKalypso(P-54)).
Značný počet států vznesl po propuknutí války požadavky na okamžité ukončení bojů. Řada z nich podpořilaGruziia kritizovala ruskou ofenzívu, mezi nimiSpojené státy americkéa některé státyEvropské unie. NávštěvouTbilisivyjádřili Gruzii podporuprezidenti Polska,Ukrajiny,LitvyaEstonskaLech Kaczynski,Viktor Juščenko,Valdas AdamkusaToomas Hendrik Ilvesapremiér LotyšskaIvars Godmanis.
Z rozpoutání války naopak obviniliGruziinapř. bývalý německý kancléřGerhard Schröder,turecký premiérRecep Tayyip Erdogan,či slovenský premiérRobert Fico
AgenturaReutersuvedla, že ministři zahraničí zemíEvropské uniese na mimořádném zasedání vBruselushodli na ochotě vyslat mírové jednotky doGruzie.
Dne 22. srpna2008uvedl americký velvyslanec v RuskuJohn Beyrlev rozhovoru pro deník Kommersant, žeSpojené státy americképovažují ruskou reakci na vpád gruzínské armády doCchinvaliza přiměřenou.„Vidíme, že odpověď ruských vojsk byla naprosto opodstatněná útokem na ruské mírové síly v Jižní Osetii,“prohlásil.Ruskoale podle něj zašlo příliš daleko, když jeho jednotky vstoupily na území Gruzie.
Gruzie podala 12. srpna 2008 na Rusko žalobu uMezinárodního soudního dvoruv Haagu, podle níž se Rusové v oblasti dopouštěli etnických čistek. Soud však nerozhodl v tom smyslu, jak ho o to žádala Gruzie, v říjnu nařídil oběma stranám, tedy Rusku i Gruzii, zdržet se jakýchkoli projevů etnické diskriminace.
V září2009byly oznámeny výsledky nezávislé vyšetřovací komiseEU, podle které válku vyvolala Gruzie, ovšem Rusko podle ní nese svou část odpovědnosti, protože týdny a měsíce před válkou provádělo strategii stupňování napětí v obou povstaleckých provinciích a kolem nich. Komise také obvinila Rusko, že porušovalo mezinárodní právo, když vtrhlo během konfliktu na gruzínské území mimo hranice Jižní Osetie. Dále Rusku vytýká, že vydávalo ruské pasy obyvatelům Abcházie a Jižní Osetie, což vedlo k nárůstu napětí s Gruzií.
Ministerstvo zahraničních věcí České republikyvydalo 9. srpna v 19:00 ke konfliktu následující prohlášení:„ČR je hluboce znepokojena eskalací ozbrojených střetů v gruzínské provinciiJižní Osetiea útoků Ruských ozbrojených sil na objekty a města mimo zónu konfliktu v Jižní Osetii v ostatních částech Gruzie. Stejně hluboce je ČR znepokojena vojenskými operacemiAbcházcůproti jednotkám gruzínské vlády v Kodorské soutěsce. ČR s politováním konstatuje, žeRuská federacese stala díky svým vojenským krokům proti Gruzii stranou v konfliktu. Přenesením bojů na celé územíGruziedošlo k vytvoření situace, která ohrožuje mír a stabilitu v celém regionu JižníhoKavkazu. ČR proto vyzývá všechny strany v konfliktu, aby přerušily vojenské operace, uzavřelypříměřía zahájily jednání. ČR plně podporujeúzemní celistvosta suverenitu Gruzie a podporuje vyslání mezinárodních jednotek za účelem nastolení a udržení míru a bezpečnosti v zónách konfliktu. MZV ČR vyzývá všechny české občany, kteří se nacházejí na území Gruzie, aby se přihlásili, pokud tak ještě neučinili, na českém zastupitelském úřadě vTbilisi.“
Z Gruzie byla 11. 8. evakuována další část českých občanů. Asi dvacet lidí, převážně turistů nebo zaměstnanců firem pracujících v Gruzii, se přidalo k transportu, kterou organizovala polská ambasáda vTbilisi. S evakuací českých občanů pomáhala společnostČlověk v tísni.
Nicméně podle zpráv z hlavního městaTbilisiz 11. srpna byla situace vcelku klidná.
ZČeské republiky13. srpna odpoledne odletěl armádní speciál s pomocí proGruzii, který přistál v arménskémJerevanua přivezl zdravotnický materiál, zejména obvazy, balíčky první pomoci a možná i krev. Ministr zahraničíKarel Schwarzenberg11. srpna rozhodl o uvolnění finančních prostředků na humanitární pomoc do výše pěti milionů korun. Letoun odvezl české občany, kteří se rozhodli válkou zmítanýKavkazopustit. Dle českého velvyslance v Gruzii šlo asi o 25 lidí. Volná místa v letadle české velvyslanectví nabídlo i polským občanům, kteří se stále nacházeli v Gruzii. Podobně v předchozích dnech polskými speciály odcestovalo asi 50 českých občanů.
Dne18. srpna2008prohlásilprezident České republikyVáclav Klaus, že za rozpoutání války můžeGruzie, resp. gruzínský prezident Saakašvili. Doslova prohlásil: „V zodpovědnosti za vyvolání války je role gruzínského prezidenta, vlády a parlamentu neoddiskutovatelná a evidentně fatální.“PremiérMirek Topolánekvšak slova prezidenta republiky zkritizoval a česká vláda se postavila za Gruzii.
Dne 13. srpna informovalaČeská televize, žeČeská republikapatří mezi hlavní dodavatele zbraní doGruzie.Podle informací, které uveřejnil deník Právo na podkladě článku z ruského deníkuKomsomolskaja pravda, dodala ČR doGruzietěžkou i lehkou bojovou techniku a munici. Jednalo se oraketomety RM-70,samohybné houfnice ShKH vz.77 Dana,houfnice D-30 ráže 122 mm,tanky T-55aT-72, bitevní letounySuchoj Su-25. Počty dodané techniky se dle různých zdrojů lišily.
Franciejako předsednická zeměEUusilovala o ukončení konfliktu. EU nabídla oběma stranám tříbodový plán zahrnující respektování územní celistvostiGruzie, okamžité zastavení nepřátelství a obnovení situace před vypuknutím konfliktu.
V neděli 10. srpna doTbilisipřiletěla mírová miseEvropské unie. V pondělí 11. srpna francouzský ministr zahraničíBernard Kouchneroznámil, že gruzínský prezidentMichail Saakašvilipřistoupil na všechny návrhy k ukončení konfliktu sRuskemvJižní Osetii.„Prezident Saakašvili přijal všechny návrhy, které jsem přednesl,“uvedl ministr Kouchner před tím, než odletěl do Moskvy na jednáním s ruským prezidentemDmitrijem Medveděvem.
V úterý měl o situaci jednat i generální tajemníkNATOJaap de Hoop Scheffers gruzínskou ministryní zahraničíEkou Tkešelašvili.
V úterý 12. srpna doMoskvypřiletěl francouzský prezidentNicolas Sarkozy, aby vyjednávání o příměří dokončil.
Odpoledne na tiskové konferenci ruský prezidentDmitrij Medveděvpotvrdil, žeRuskoakceptuje mírový návrhEvropské uniea stáhne své vojenské jednotky zGruziedo postavení před 6. srpnem.
V reakci na konflikt se ceny ruských akcií na burze propadly na nejnižší hodnoty od roku 2006. Dolarový index RTS v pátek 8. srpna ztratil 6,5 % a klesal i během pondělního dopoledne. Hlavní analytik rozvíjejících se trhů Danske Bank řekl agentuře Reuters:„Myslím, že dokud se nepohneme k nějakému řešení, dokud budou ruské síly útočit a bombardovat na území Gruzie, tlak na ruské trhy bude pokračovat“. Největší gruzínská banka Bank of Georgia na burze v Londýně ztratila 8. srpna čtvrtinu své hodnoty a ratingové agentury zemi snížily hodnocení.
Ačkoli oficiálně se již ruská invazní armáda v poslední dekádě srpna 2008 částečně stáhla z obsazených částíGruzie, negativní ekonomické dopady proRuskose prohloubily. Investoři totiž stáhli z Ruska peníze, oslabila i ruská měna a peněžní i akciové trhy utrpěly značný pokles po začátku konfliktu 8. srpna. Rychlost útěku financí byla podleFinancial Timesvůbec nejrychlejší od krize rublu v roce1998.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článku2008 South Ossetia Warna anglické Wikipedii.