Židovská kuchyně

Židovská kuchyněje velice unikátní, a přitom velmi rozmanitá, neboť zahrnuje množství pokrmů ovlivněných či přejatých z místních kuchyní, které obývá židovské etnikum. Největší komunita Židů žije v Izraeli, a proto je židovská kuchyně téměř identická s kuchyní izraelskou.
Židovská kuchyně je neobvyklá tím, že do ní zasahuje sama filosofiežidovskéhostravování a prvky náboženských pravidel, ty jsou konkrétně obsaženy především vTóřea jsou nazýványkašrut. Mnohdy tato pravidla nezasahují jen do jídla samotného a jeho přípravy, nýbrž i do jeho podávání (kupříkladu času podání či používání různého typu nádobí), či třeba do práce řezníků, jelikož židovská kuchyně má i svá vlastní pravidla pro usmrcení zvířat. Z židovské kuchyně též pochází slovokošer, znamenající v původním významu čistý/povolený a odkazující tedy na rozlišení potravin podle rituální čistoty.
Židovská kuchyně nemá všeobecně uznávané národní jídlo. Je to tím, že židovská komunita je rozptýlena po celém světě. VIzraelise za tradiční jídlo považují smažené a kořeně kuličky z mleté cizrny -falafel. Prodávají se celá desetiletí pouličními prodejci po celé zemi. Populární je také mezze v humus-in-pita. Pověstné jsou také izraelské snídaně, které jsou považovány za „příspěvek židovského státu ke světové kuchyni“.
Ze zvěře je absolutně zakázáno konzumovatvepřovéakoňské maso,úhořeajesetera(druh ryby) a krev jakéhokoli zvířete.
Velmi přísně se také dodržuje pravidlo oddělování jídel masitých od jídel obsahujícíchmléko(„Neuvaříš kůzle v mléce jeho matky“). Při zpracování navzájem dle pravidel neslučitelných potravin se používají různé sady nádobí, skleničky, příbory ale i třeba různé utěrky.
Zachovávají se rovněž určité stanovené odstupy při konzumaci takto různých typů jídel. Například po konzumaci byť jen minimálního množství masa je po dobu 6 hodin zapovězeno pít mléka a jíst cokoli mléčného či mléko obsahujícího. Po mléčném jídle naopak není povoleno celou hodinu konzumovathovězí maso.
Zvířata musí řezník usmrcovat vždy jedním řezem, který přetne krční tepnu.
Kuřecípolévkaje základem židovské kuchyně. Klasická kuřecí polévka se připravuje jakovývarz kuřecího masa,cibule,mrkve,celere,kopruapetržele. Složitější kuřecí polévka je sephardim s orzo nebo rýží, také polévka ashkenazim s nudlemi. Obzvláště populární je polévka kubba připravená z bulguru nebočočková polévkas masem a koriandrem. Polévka harira  je kořeněná polévka zjehněčíhonebokuřecíhomasa. v Jeruzalémě se často podává polévka z bílýchfazolívrajčatovéomáčce.
Izrael je přímořský stát a čerstvérybyjsou zde snadno dostupné. Připravují se celé, grilované nebo smažené často pouze s čerstvě vymačkanoucitronovoušťávou. Oblíbený jepstruh(forel), gilthead seabream (denisse ) a mnoho dalších ryb. Ryby se často dusí v omáčce, například pokrm hraime, kdy je ryba v omáčce sfeferonkoua jiným kořením. Ryba kufta se vaří v rajčatové nebojogurtovéomáčce. Tilapie je ryba zapečená s omáčkou tahini a přelitáolivovým olejem, koriandrem, mátou, bazalkou a piniovými oříšky. Pevné bílé ryby, jako jekapr, jsou rozemlety ​​a tvarovány do bochníků nebo kuliček a vařené v rybím vývaru.
Kuřecí akrůtímaso se připravuje na mnoho způsobů, od jednoduchého pečeného kuřecího masa až po komplikované pokrmy s omáčkami -datlovýsirup nebo rajčatová omáčka. Známé jsou kuřecí kuličky z mletého masa (albondigas) v rajčatové omáčce nebo kufta z mletého masa, bylin a koření, vařená s rajčatovou omáčkou, datlovým sirupem, sirupem zgranátového jablkanebo tamarindovým sirupem se zeleninou nebo fazolemi. Obalovaný krůtí řízek podávaný s těstovinami je velmi oblíbeným jídlem. Židé maso rádi grilují doma i venku, nazývá se pak mangal nebo al ha-esh (v ohni). Připravují takkebab, taouk, merguez ašašlik.
Rýžikonzumují Židé od jednoduché dušené bílé až po slavnostní - složitě připravenou s mnoha ingrediencemi. Rýže se často vaří s kořením a podává smandlemia piniovými oříšky. Oblíbená je zelená rýže, která obsahuje různé čerstvě nasekané bylinky. Rýžové mísy často obsahují i tenké smažené nudle nebočočku(mujadara). Orez shu'it se připravuje z bílých fazolí vařených s rajčaty a podává se s rýži.
Kuskusse připravuje z krupice, která se pasíruje přes síto a vaří v aromatickém nálevu ve speciální parní nádobě zvané couscoussière. Na dušeném kuskusu se pak podává kuřecí nebo jehněčí maso. Kuskus se také míchá se zeleninou vařenou v polévce ochucenéšafránemnebokurkumou.
Těstoviny Putim, nazývané izraelský kuskus, vznikly jako náhrada rýže a byly připravovány z pšenice. Proto měly původně tvar rýžových zrn. Dnes mají tvar perel, smyček, hvězd nebo srdcí. Podobně jako ostatní těstoviny jsou dochuceny kořením, bylinkami a omáčkami. Další oblíbenou těstovinou jebulgur. Je to druh sušené popraskané pšenice, který se používá stejně jako rýže.
Izraelci mají v oblibě nejrůznější pikantní omáčky a koření. Podávají se především ke grilovanému masu, ale i k mnoha dalším pokrmům. Známá je červená a velmi ostrá omáčka skhug malawach chilli z chilli papriček. Omáčky harissa a filfel chuma jsou vyrobené zčesnekuachilli. Amba je nakládaná mangová omáčka.
Mezi židovskou komunitou je pitíkávykulturní záležitostí. Káva se připravuje jako instantní (nes), ledová,latte(hafuḥ), italskéespressoneboturecká káva, která se někdy ochucuje kardamomem (hel).
Čajje také velmi oblíbený a konzumovaný doma i vkavárnách. Židé jej připravují mnoha způsoby, od obyčejnéhočerného čajev ruském a tureckém stylu scukrem, po čaj s citronem nebo mlékem, také smátou(nana).
Limonána, vyrobená z čerstvě vymačkaných citronů a máty, byla vynalezena v Izraeli počátkem 90. let. Rimonana je vyrobená zdžusuz granátového jablka a máty.
Izraelcivínopěstují a vypijí asi 6,5 litru vína na osobu a rok. To je poměrně málo, ale oni jej pijí především k jídlu a s mírou. Známé jsou značky Carmel, Tishbi a Golan Heights. Většina vína vyrobeného od roku 1880 bylo sladké košer víno. V současné době jsou však oblíbená i vína suchá a polosuchá. Nyní pěstovaná košer vína jsou předevšímCabernet Sauvignon,Merlot, Sauvignon blanc,Chardonnay,Pinot noir,Ryzlink rýnskýaGewürztraminer. V Izraeli jsou stovky malých vinařství až po velké vinařské společnosti, které vyrábějí deset milionů lahví ročně a které je i vyvážejí do celého světa.
Černépivo(Bira Shḥora) je nealkoholický nápoj vyráběný v Izraeli už několik století. Známá jsou i pivaGoldstara Maccabi. Mezi nové značky patří Dancing Camel, Negev a Can'an.
Arakje alkoholický (40–63%) nápoj sanýzem; je čirý, bezbarvý a neslazený. Často se podává smíchaný s ledem a vodou, která promění likér v mléčně bílou barvu. S grapefruitovým džusem se nazýváArak eškolijot(Arak grapefruit). Nejrůznější pálenky a likéry se produkují po celé zemi.