Singapur

Singapur, plným názvemSingapurská republika, jeměstský státvjihovýchodní Asiina stejnojmenném ostrově a přilehlých 63 ostrůvcích. Plochu některých z nich Singapur zvětšuje vysušováním moře. Leží asi jeden stupeňzeměpisné šířky(137 kilometrů) severně odrovníku, na jih odMalajského poloostrova(a tedyMalajsie), od něhož je oddělenJohorským průlivem. Na jihu hraničí sOstrovy Riau, jež náležejí kIndonésii.
Žije zdepřibližně 5,87 milionuobyvatel. Singapur tak má třetí největší hustotu osídlení na světě. Úředními jazyky jsouangličtina,čínština,malajštinaatamilština. Mnohonárodnostní charakter státu je zakotven v ústavě. Většinovým etnikem jsou nicméněČíňané. Velkými menšinami jsouMalajciaIndové.
Moderní Singapur vznikl v roce 1819 jako obchodní základnaBritského impéria. Běhemdruhé světové válkybyl okupovánJaponskem, po ní se vrátil pod britskou kontrolu. V roce 1959 získal samosprávu a v roce 1963 se stal součástí nové federace Malajsie. Ideologické rozdíly a národnostní spory vedly k tomu, že byl Singapur o dva roky později z federace vyloučen a stal se nezávislou zemí.
Po těžkých začátcích státu v 60. letech a navzdory nedostatku přírodních zdrojů se Singapur rychle rozvinul a stal se jedním ze čtyřasijských tygrůzaložených na zahraničním obchodu a strategiidaňového ráje. Vindexu lidského rozvojeOSNje na devátém místě na světě a má druhý nejvyššíhrubý domácí produkt(vparitě kupní síly)na obyvatelena světě. Singapur je jedinou zemí v Asii s ratingem AAA od všech hlavníchratingových agentur. Je to hlavní finanční a přepravní uzel oblasti, od roku 2013 se soustavně řadí mezi nejdražší města pro život. Vykazuje vysokou úroveň vzdělávání, zdravotní péče, kvality života, osobní bezpečnosti. Singapurci si užívají jednu z nejdelších délek života na světě, nejrychlejší připojení k internetu a jednu z nejnižších kojeneckých úmrtností na světě.
Singapur jeunitární státaparlamentnírepublikaswestminsterským systémem. Zatímco volby jsou považovány za obecně svobodné, vláda vykonává významnou kontrolu nad společností a Lidová akční strana vládne nepřetržitě od vzniku státu. Singapur je jedním z pěti zakládajících členůASEAN, sídlem Asijsko-pacifického hospodářského společenství (APEC), členemHnutí nezúčastněných zemíaCommonwealthu.
Malajské literární díloSejarah Melayulíčí, jak ostrov přišel ke svému jménu. Vypráví legendu ošrívidžajskémprinci jménem Sang Nila Utama, který přistál na ostrově někdy ve13. století. Uviděl prýlvaa ostrovu dal jméno Singapura, což vsanskrtuznamená „lvíměsto“.Za první historicky hodnověrný pramen ovšem odborníci považují až zprávu čínského (jüanského) cestovatele Wang Ta-jüana z roku 1330. Ten přistál pravděpodobně v dnešním kanálu Keppel Harbour oddělujícím ostrov Singapur od ostrovůPulau BraniaSentosa. Cestovatel si zapsal, že v malém přístavu na ostrově žijí Číňané i Malajci. Toto etnické složení bylo tedy pro Singapur typické od starověku (časem převážili Číňané).
Na počátku 15. století přístav zřejmě ovládaliSiamci. Roku 1414 našel v Singapuru útočiště poslední princ zhrouceného královstvíŠrívidžajaa udělal načas z místa prosperující přístav. Nakonec se ale usadil vMalacce, kde jeho syn posléze založilMalacký sultanát, který poté ovládl i oblast Singapuru. Ten pak byl nejvýznamnějším přístavem celého sultanátu.V roce 1511 obsadili MalakkuPortugalci. Jeden z malackých admirálů před nimi prchl do Singapuru a opevnil se zde. Pevnost nazval Johor Lama. V roce 1587 však tuto pevnost dobyli a zcela zničili portugalští lupiči. Zpráva o zničení Johor Lamy je poslední zmínkou o Singapuru v historických pramenech na dlouhých 200 let. Podle všeho byla po portugalském vpádu oblast zcela nevýznamná a na místě kdysi prosperujícího přístavu byla jen malá rybářská osada.
V roce1818bylThomas Stamford RaffleszBritské východoindické společnostijmenovánguvernéremBengkulu(naSumatře, v dnešníIndonésii). Povšiml si, že ostrov Singapur leží na obchodní trase, kterou Britové z Číny voziličaja do Čínyopium. Doposud využívali Britové v oblasti nizozemské přístavy, kde platili značné poplatky. Raffles roku 1819 vytipoval Singapur jako ideální místo pro vlastní britský přístav v oblasti. Smlouva o odkupu přístavu (formálně náležejícímu Johorskému sultanátu, který ho ovšem nevyužíval), byla podepsána 16. února 1819, toto datum je obvykle považováno za datum vzniku moderního Singapuru.
Následoval rychlý růst. V roce 1819 měl Singapur 1000 obyvatel, za tři roky to bylo již pětkrát tolik. V roce 1825 byla populace odhadnuta už na 10 000 osob a v tomto roce Singapur také objemem obchodu a počtem přijatých lodí překonal tradiční malajský přístavPenang. Britové brzy odkoupili celý ostrov a učinili ho součástí správní jednotkyPrůlivové osady. V roce 1867 se Průlivové osady staly majetkem britské koruny jako tzv. korunní kolonie. Britové nechali přístav otevřeným, zatímco Nizozemci v Batávii (Jakartě) i Španělé vManilestále archaickým způsobem vybírali přístavní poplatky. Do Singapuru se tak hrnuli čínští, ale i indičtí či malajští obchodníci. V roce 1880 Singapurem prošlo rekordních 1,5 milionu tun zboží. Daní za to byl rozvojhazardu,prostitucea zločineckých bratrstev.
Mezi světovými válkami Britové začali s obavami sledovat růstjaponskéhonacionalismu a militarismu. Ze Singapuru se rozhodli udělat základnu pro případný konflikt s Japonci.Winston Churchillpřístav označil za „Gibraltarvýchodu“. Ten byl však Japonci několik měsíců po vypuknutíválky(tj. od začátku zapojení Japonska do 2.světové války 7. prosince 1941) nečekaně snadnodobyt.Kapitulace Singapuru učinila válečnými zajatci 130 000 vojáků – singapurských Číňanů a Malajců, ale i Indů, Australanů a Britů. Mnoho z nich prožilo peklo v japonských zajateckých a pracovních táborech. Okupovaný Singapur Japonci přejmenovali na Šónan-tó (昭南島). Okupace trvala až do roku 1945. Protože většina obyvatel byli etničtí Číňané, patřil singapurský okupační režim k nejtvrdším. Na konci 2.světové války (srpen-2. září 1945) získali přístav opět Britové, jejich autorita však již byla mezi místním obyvatelstvem otřesená a politické elity počaly usilovat o vysokou míru autonomie.
V roce 1955 se v Singapuru uskutečnily první volby, které měly skutečně demokratické parametry. Premiérem se stal rodilý SingapurecDavid Marshall. Čelil ovšem mnoha problémům. Mimořádně silné odborové hnutí paralyzovalo zemi četnými stávkami a nepokoji. Roku 1956 Marshall v Londýně vedl jednání s britskou vládou. Očekávalo se, že výsledkem bude nezávislost, ale místo toho od Britů čelil kritice – rozvrácené zemi nezávislost neudělí, doslechl se. Vzápětí rezignoval. Nahradil hoLim Yew Hock. Ten proti odborům a jiným levicovým skupinám tvrdě zasáhl. To Britové ocenili a roku 1957 skutečně přislíbili plnou samosprávu, žádali jen kontrolu nad obrannou a zahraniční politikou. V roce 1958 zákon samostatnost udělující prošelbritským parlamentem. Měla být vyhlášena roku 1959.
Ve volbách toho roku ovšem zvítězila Lidová akční strana a premiérem se stal mladý právníkLi Kuang-jao. Ten se na rozdíl od svých předchůdců domníval, že samostatnost není pro Singapur ideálním řešením. Snil spíše o zapojení země do rodící se nezávisléMalajsijské federace. Svou vůli prosadil. 16. září 1963 byla nezávislá Malajsie vyhlášena a Singapur se stal její součástí. V Malajsii samotné zisk perspektivního Singapuru však nevyvolával žádné nadšení. Malajsie totiž čelila obrovskému etnickému problému, který spočíval ve velmi silné čínské menšině, která tvořila takřka polovinu obyvatelstva. Singapur byl přitom etnicky čínský, což čínský etnický prvek v Malajsii ještě zesilovalo. Malajsijská vláda přijala řadu opatření, která měla zajistit malajský charakter státu – v praxi to znamenalo diskriminaci etnických Číňanů. Li Kuang-jao se stal hlavním mluvčím nespokojených Číňanů v celé zemi. V Malajsii napětí rostlo a přerostlo i vpogromyčínského obyvatelstva. Malajsijský premiérTunku Abdul Rahmanv ten moment učinil překvapivý krok – vyloučil Singapur z Malajsijské federace. Sliboval si od toho zlepšení etnického poměru Malajců a Číňanů v celém státě i zbavení se nejhlasitějšího kritika vlády. Singapur tak byl de facto dotlačen k nezávislosti. Ač to Li Kuang-jao původně nezamýšlel, vyhlásil 9. srpna 1965 nezávislou republiku.
Li Kuang-jao váhal s tímto krokem i proto, že se obával invazeIndonésie. Ta podle všeho reálně hrozila. Li se nejprve dohodl na garanci bezpečnosti s Brity. Nicméně je nenásledoval v jejich bojíchstudené válkya zapojil se roku 1970 dohnutí nezúčastněných zemí, které se snažily zůstat mimo dva znepřátelené bloky studené války, což Brity rozlítilo a roku 1971 všechny své vojenské síly ze Singapuru stáhli. Li Kuang-jao našel řešení v tajné spolupráci sIzraelem. Za pomoci izraelského vojenského průmyslu Singapur vybudoval velice efektivní armádu, která odstrašuje velké státy v oblasti od apetitu na malý bohatý Singapur dodnes.
Bohatství se znásobilo zejména v 70. a 80. letech. Metody vyzkoušené Li Kuang-jaoem již na začátku 60. let v experimentální průmyslové zóně v Jurongu byly tehdy aplikovány na celou zemi. Také prosazováníangličtinyjako hovorového jazyka podnítilo rozvoj obchodu. Singapuru vyšla i sázka natištěné spojejako perspektivní průmyslové odvětví. Singapur se tak stal nejdynamičtějším z tzv.asijských ekonomických tygrů. Politický režim si Li ponechal neliberální aautoritářský, jakkoli od poloviny 80. let svůj režim pod tlakem mezinárodní kritiky uvolňoval. Změny byly posíleny po příchodu jeho nástupceGoh Chok Tongana počátku 90. let. Role opozice v politickém systému je však dosud marginální, drtivou většinu moci stále drží strana založená otcem zakladatelem Singapuru, Li Kuang-jaoem.
Singapurská vlajka je tvořena listem o poměru stran 2:3 se dvěma vodorovnými pruhy, červeným a bílým. Vhorním rohuse nachází bílý srpek měsíce a pět bílých hvězd uspořádaných do kruhu. Poprvé byla rozvinuta na schodech radnice 3. prosince 1959. Světu byla představena v roce 1965 na půdě OSN po vyhlášení nezávislosti.
Singapurský státní znak je tvořen červeným štítem, na kterém je bílýpůlměsíc, nad nímž se nachází pětice bílých hvězd uspořádaných do kruhu. Štít podpírá dvojiceštítonošůstojících na dvojici rýžových stébel. Štítonošem stojícím heraldicky vpravo je lev, vlevo paktygr malajský. Pod rýžovými stébly se nachází modrá stuha se zlatým nápisem vmalajštiněMAJULAH SINGAPURA (českyKupředu, Singapure, název singapurské hymny).
Singapurská hymna je píseňMajulah Singapura. Slova napsal a hudbu složil Zubir Said v roce 1958.Hymna se zpívá pouze vmalajštině, pro mnoho Singapurců je text hymny to jediné, co v malajštině umějí a často pouze foneticky „odříkávají” text, aniž by mu rozuměli.
Singapur se skládá ze 63 ostrovů, včetně hlavního ostrovaPulau Ujong(je označován též jako ostrov Singapur). Ten je oddělen odMalajského poloostrovaúzkýmJohorským průlivem. Existují dvě hráze, které ostrov s poloostrovem spojují. Ostrov je mírně zvlněný a má uprostřed kopec Bukit Timah, dosahující výšky 163,63 m n. m. To je nejvyšší bod celého Singapuru. Největšími z vedlejších singapurských ostrovů jsou Jurong, Pulau Tekong, Pulau Ubin aSentosa. Za časů britské nadvlády patřily k Singapuru iVánoční ostrovaKokosové ostrovy, avšak v roce 1957 byly předányAustrálii.
Mnohé singapurské ostrovy jsou rozšiřovány tím, že je okolní moře zasypáváno pískem. Od roku 1965 do roku 2015 se zvětšila rozloha Singapuru z 580 km² na 710 km², což představuje nárůst o přibližně 22 %. Do roku 2030 je plánováno zvětšení o dalších 55 km².Typ písku používaný při těchto rekultivacích je specifický, nachází se spíše v řekách, písek z pouští naopak použít nelze, proto je tento typ písku velmi vzácný a velmi žádaný. Singapur ho musí dovážet, v roce 2010 to bylo téměř 15 milionů tun. Poptávka je taková, že Indonésie, Malajsie a Vietnam v posledních letech omezily nebo úplně zakázaly vývoz tohoto písku do Singapuru. Výsledkem je, že Singapur v roce 2016 změnil vysoušecí techniku, vytvoří nejprve hráze, které část moře oddělí, a poté vodu z této oblasti odčerpá.Singapur se nicméně obává, žesoučasná změna klimatua eventuálně stoupající hladina moří v příštích desetiletích by mohly jeho nízko položené pobřeží ohrozit. Odhaduje, že bude muset v průběhu příštího století vynaložit 100 miliard dolarů na řešení tohoto problému.Využít k tomu chceuhlíkovou daň, kterou jako první země v jihovýchodní Asii vybírá.
Klima je po celý rok velmi teplé a ve spojení s vysokou vlhkostí nepříjemné.Monzunypřinášejí velké množství srážek. Toto podnebí je vhodné pro pěstování některých druhů rostlinydurian. Tato rostlina se nesmí v Singapuru kvůli pověstnému zápachu vnášet do vládních budov a metra.V Singapuru nelze odlišit roční období, počasí je poměrně konstantní. Teploty se obvykle pohybují od 23 do 32 °C.
MasivníurbanizaceSingapuru vedla k tomu, že země ztratila 95 % svých historických lesů. Nyní se více než polovina přirozeně se vyskytující fauny a flóry v Singapuru nachází v přírodních rezervacích, jako je přírodní rezervace Bukit Timah nebomokřadnírezervace Sungei Buloh. Ty však tvoří pouze 0,25 % rozlohy Singapuru. V roce 1967 představila vláda v rámci boje proti tomuto poklesu přírodního prostoru program Singapuru jako „zahradního města“. Téměř 10 % singapurské půdy bylo vyčleněno pro parky a zahrady. Mezi nejznámější zahrady v Singapuru patříSingapurská botanická zahrada, 161 let stará tropická zahrada a první singapurská položka na seznamusvětového dědictvíUNESCO. Jde o jednu ze tří zahrad na světě, které se do seznamu dostaly.
Singapur je jedním z vůbec nejhustěji zalidněných států na planetě, a i přesto si uchovává rychlý růst populace, především díky vysokéimigraci. V roce 2000 činil počet obyvatel 4 117 700, roku 2012 již 5 312 400, odhad z roku 2020 činí 5 685 800 lidí, což je srovnatelné s rozlohou mnohem většími státy, jako např.Slovensko,FinskoaTurkmenistán. Úhrnná porodnost je ale nízká (dokonce nejnižší na světě: 0,8 dítěte na ženu), populace ale nadále roste, a to díky imigraci. Vláda se snaží podpořit i porodnost, ale s malými úspěchy.Podlesčítání liduv roce 2010 se téměř 23 % singapurských obyvatel (tj. občanů a lidí s trvalým pobytem) narodilo v zahraničí. Pokud by byli započítáni tzv. nerezidenti, tedy lidé, kteří obvykle přijeli do Singapuru za prací, pak se téměř 43 % populace narodilo v zahraničí. Podíl těchto nerezidentů roste, v roce 1970 byl 2,9 %, v roce 2014 již 29,3 %.
Náboženské složení oficiálních rezidentů v městě je velice pestré. Obyvatelé jsou z 55 %buddhisté, z 15,5 %muslimové, z 12,5 %křesťanéa z 3,5 %hinduisté. Data o náboženském, stejně jako etnickém, složení ale nezahrnují nerezidenty.
Před rokem 2010 se každá osoba mohla registrovat jako člen pouze jednoho etnika, při smíšeném původu rozhodoval původ otce. Od roku 2010 se lidé mohou hlásit k více etnikům, musí ale vybrat jedno primární a ne více než dvě.
Střední věk singapurských obyvatel byl v roce 2017 40,5 roku. Pro Singapur je typické, že lidé vlastní nemovitosti, 91 % rezidentských domácností vlastní nemovitost, ve kterých žijí. Kvůli nedostatku půdy však není typické, že by lidé žili vrodinných domech, naopak 78,7 % rezidentských domácností žije ve výškových bytových domech, které postavila vláda (přesněji Rada pro bydlení a rozvoj), a aby je v těchto domech udržela, je bydlení v nich značně dotováno.
Singapur má čtyři oficiální jazyky:angličtinu,malajštinu,mandarínštinuatamilštinu. Podle sčítání lidu z roku 2020 48,3 % Singapurců mluví doma anglicky, 29,9 % mandarínsky. Asi 9 procent lidí doma mluví dalšími čínskými dialekty a malajsky. Malajština byla k oficiálním jazykům přidána v době připojení k Malajsii v roce 1963. Zůstala jím i po vyhlášení samostatnosti, aby její vyjmutí ze seznamu úředních jazyků nepůsobilo agresivně a nepřátelsky na sousedy, nicméně v běžném životě je dosti upozaděna a nijak se její užívání nepodporuje. Anglicky rozumí prakticky všichni obyvatelé. Singapurská ústava a všechny vládní právní předpisy jsou psány v angličtině a pokud je u singapurských soudů použit jiný jazyk než angličtina, jsou požadováni tlumočníci. To, že Singapur vsadil na angličtinu jako kulturní tmel, mu významně pomohlo stát se obchodní velmocí, neboť byznysmeni z celého světa, kteří užívají angličtinu jako globální esperanto čilingua franca, se díky tomu cítí v Singapuru velmi komfortně, užívání tlumočníků je prakticky zbytečné. Singapurci jsou v drtivé většině dvojjazyční, přičemž jejich prvním jazykem je obvykle angličtina. Singapurská angličtina je do značné míry založena na britské angličtině, vzhledem k postavení země jako bývalé britské kolonie. Formy angličtiny mluvené v Singapuru jsou však různorodější, častá je hovorová forma známá jakosinglish.Vláda však tuto místní variantu angličtiny nepodporuje, tvrdí, že tato pokroucená "kreolština" Singapurce znevýhodňuje a ve školách se tak klade velký důraz na výuku standardní britské angličtiny.Ta je vyžadována i v médiích.
Singapur patří mezi nejvyspělejší ekonomiky světa, je finančním, obchodním a dopravním centrem světového významu. Společně sHongkongem,Tchaj-wanemaJižní Koreoutvoří čtveřici takzvanýchAsijských Tygrů. Ekonomika země je vysoce závislá navývozu.Největším obchodním partnerem Singapuru jeMalajsie. V roce 2014 Malajsie absorbovala 18 procent singapurského exportu. Dvoustranný obchod těchto dvou zemí dosáhl v roce 2012 zhruba 91 miliardUSD, což představuje více než pětinu celkového obchodu v rámciASEAN.
Pro singapurskou ekonomiku je typické, že je v ní uplatňována vysoká úloha státu, který vlastní zásadní podíly ve firmách tvořících asi až 60 %HDP, stát ale většinou není ve firmách zastoupen jako vlastník přímo, nýbrž prostřednictvím jiných entit, především investičních fondů. Státní investiční fond Temasek Holdings drží většinový podíl v mnoha velkých národních společnostech jako např. ST Engineering,Singapore Airlines, SingTel a MediaCorp.
Země se vyznačuje nízkou mírou nezaměstnanosti (kolem 2–3 %, v roce 2009 potom asi 2,2 %) a výjimečnou kvalitou života (výzkum od The Economist Inteligence Unit dokonce označil Singapur jako zemi s vůbec nejvyšší kvalitou života na planetě).
Singapur, i přes svoji vysokou ekonomickou vyspělost, vykazuje nebývale rychlé tempo růstu ekonomiky, které v roce 2006 činilo 7,9 % a v roce 2010 dokonce 14,7 %.Singapurská ekonomika se vyznačuje volným trhem, zároveň byla ohodnocena jako třetínejméně zkorumpovaná na světěs nízkými daňovými sazbami (14,2 % hrubého domácího produktu).Singapur má třetí nejvyššíHDP na hlavu z hlediska parity kupní síly (PPP). Také singapurský poměr obchodu k HDP je jeden z nejvyšších na světě.
Singapurské banky jsou známy svou nabídkou špičkových podnikových bankovních účtů, čímž je město považované za jedno ze světových finančních center. Podle studieGlobal Financial Centres Index2020se Singapur ukázal jako šesté nejvíce konkurenceschopné finanční centrum na světě.PodleHuman Rights Watchje Singapur neblaze proslulý hostováním bankovních účtů, které obsahují špinavě získané ziskyzkorumpovanýchvůdců a jejich spolupracovníků.Podle mnohých kritiků převzal žezlo "králebankovního tajemství" odŠvýcarska, které pod mezinárodním tlakem od striktního krytí všech majitelů účtů ustoupilo.
Singapur se snaží co nejvíce podporovat a rozvíjet svůjbiotechnologickýprůmysl. Několik předních výrobců léčiv založilo své závody právě v Singapuru – např.GlaxoSmithKline(GSK),Pfizera Merck & Co. V roce 2017 farmaceutický gigant GSK přesunul své asijské ústředí do Singapuru.Farmaceutika nyní tvoří více než 8 % průmyslové výroby v zemi.
Singapur je nákladovým střediskem a předním centrem obchodování s ropou v Asii. Ropný průmysl tvoří 5 % HDP Singapuru a země je jedním ze tří největších exportních rafinérských center na světě. V roce 2007 vyvezl 68,1 milion tun ropy. Ropný průmysl přispěl jak k podpoře chemického průmyslu, tak i k výrobě ropných a plynových zařízení. Singapur má 70 % světového trhu jak pro zvedací soupravy, tak pro přeměnu vykládacích jednotekFloating Production Storage. Ovládá také 20 % světového trhu s opravami lodí. V roce 2015 zaměstnal námořní a pobřežní průmysl téměř 79 000 pracovníků.
Singapur náleží mezi nejdůležitější dopravní uzly na planetě. Je druhýmnejvětším přístavem na světě. Hlavní Singapurské letištěChangibylo v roce202236. nejvytíženější letiště na světě s 32 miliony přepravených cestujících.Jako vlajková letecká společnost Singapuru působíSingapore AirlinesohodnocenaSkytraxemjako nejlepší aerolinka roku2023. V Singapuru existuje také systémmetra. První linka byla otevřena v roce1987, čímž se systém stal druhým nejstarším vjihovýchodní Asii. Síť se rychle rozrůstala, což byl výsledek snahy Singapuru o vybudování rozvinutéželezniční sítějako nosného systémuměstské hromadné dopravy. V roce2019systém přepravil denně 3,4 milionucestujících. Metro má 187stanica délka sítě je 203 km se standardním rozchodem. MRT doplňuje síť regionální lehké železnice,anglickyLight Rail TransitneboLRT, která se napojuje na stanice metra.
Mýtný systém(congestion charge) zavedl Singapur pravděpodobně jako první na světě, a to již od roku 1975 formou vydávání licencí za vjezd do centra.S Malajsií je Singapur spojen 2 mosty.
Singapur má armádu čítající přes 50 000 vojáků. Náklady na ozbrojené síly činí 3,7 % státního rozpočtu a v přepočtu na hlavu jsou 4. nejvyšší na světě. Singapur investuje do zbrojení více než jeho mnohem lidnatější sousedéMalajsieaIndonésie. Když se Singapur v roce1965oddělil od Malajsie, požádal o spolupráciIzrael, se kterým sdílel v té době podobnou situaci jako neuznaný stát obklopený státy s převážněmuslimským obyvatelstvem. Izrael Singapuru poskytl vojenskou pomoc. Vzhledem ke své relativně malé rozloze spoléhá ve své bezpečnostní koncepci především naodstrašenía případný preventivní úder na území protivníka s cílem vyhnout se boji přímo v Singapuru, kde by byly možnosti obrany velmi omezené.
Základním stavebním kamenem singapurské vědy jsou univerzity. VŠanghajském žebříčku, který tradičně hierarchizuje nejlepší vysoké školy na světě, má Singapur (k roku 2021) dvě univerzity v první stovce - nejvyšší prestiž máNárodní singapurská univerzita, která je vyhodnocena jako 75. nejlepší na světě.Jde o nejstarší univerzitu v Singapuru, založena byla roku 1905. Velmi úzce spolupracuje s americkými univerzitami, zejména sYalemaDukeovou univerzitou. ŽebříčekQS World University Rankingsji roku 2023 vyhodnotil dokonce jako 11. nejlepší univerzitu na světě a nejlepší v Asii.Druhou nejkvalitnější školou v Singapuru má býtNanyang Technological University. Ta vznikla roku 1981. Známá je i svou unikátní architekturou, zejména budovouHive (Úl), která byla dokončena roku 2015, a kterou navrhlThomas Heatherwick.
Nejslavnější umělkyní narozenou v Singapuru je bezpochyby houslistkaVanessa-Mae, která pronikla do pop music a prodala po celém světě již milion svých alb.Věnovala se i lyžování, reprezentovala ale Thajsko, zemi svého otce.Známým zpěvákem jeJJ Lin, zpěvačkouStefanie Sun, herečkouKung Li(narozená v Číně) čiFann Wong. Od roku 2009 je singapurským občanem i známý mistr bojových umění a herec akčních filmůJet Li, rodák z Číny. V Singapuru se naopak narodil americký herecJackson Rathbone, stejně jako televizní hvězdičkaTila Tequila, nebo herecSing Chen. Nejznámějším spisovatelem a „zlobivým dítětem“ singapurské společnosti jeAlfian Sa'at.
Singapur umění velmi podporuje, v 90. letech 20. století vytvořil Národní radu pro umění, aby podpořila rozvoj divadla, literatury i výtvarného umění. Největším jejím úspěchem bylo zřízeníNárodní galerie Singapurroku 2015. Sbírky obsahují asi 8000 uměleckých předmětů a disponuje výstavní plochou asi 64 tisíc metrů čtverečních. Galerie sídlí ve dvou památkově chráněných budovách: bývalé radnici a bývalé budově nejvyššího soudu. Singapurci mají umělecké produkce často zdarma – jen v roce 2016 například proběhlo v kulturním centruEsplanade5 900 bezplatných kulturních akcí. Domácí půdou je toto centrum například proSingapurský symfonický orchestr, který byl založen v roce 1979.
Singapur se může pochlubit i několika výjimečnými moderními stavbami. Pozoruhodnou stavbou jeArtScience Museumotevřené v roce 2011, které navrhl izraelský architektMoše Safdie, a připomíná tvaremlotos.Unikátní je i divadlo a koncertní sál Esplanade z dílny anglického architektaMichaela Wilfordadostavěný roku 2002. Také budova casinaMarina Bay Sandsje od roku 2010, kdy byla otevřena, jednou z nejfotografovanějších budov světa.
Na vrcholu pyramidy vzdělání stojí Národní univerzita Singapuru (zkratka (NUS). Je to veřejná národní a výzkumná univerzita, která byla založena roku 1980 sloučením University Singapuru a Univerzity Nanyang jako jejich pokračovatelka. Pokrývá všechny přírodovědné, společenskovědní u umělecké obory. Od roku 2011 má nejen svůj campus, ale i celé univerzitní město.
Singapurská kuchyně byla ovlivněna malajskou,čínskou,indickou, srílanskou, thajskou,blízkovýchodníaindonéskoukuchyní.Krab schillia krab s černým pepřem jsou dva charakteristické pokrmy, které dominují singapurské kuchyni a jsou doporučovány turistům. Dalším oblíbeným pokrmem jesambal stingray. V kategorii masa je nejoblíbenějšírýže hainanese s kuřecím masem– rýže vařená v kuřecím tuku, podávaná s vařeným kuřetem a schilli omáčkou. V Singapurské kuchyni jsou populární tyto tři pokrmy z kategorie nudlí:hokkien meejsou smažené vaječné nudle s krevetami a plátky vepřového masa a s omáčkou,nonya laksajsou rýžové nudle podávané v kokosovém krevetovém vývaru achar kuey teow– smažené rýžové nudle s krevetami a s klobásou.V kategorii dezertů a svačin je známýkaya toastpředevším kvůli použitíkaya(džemu zkokosového ořechu).
Singapur soutěží od roku1948naolympijských hrách. Nahrách v Riu roku 2016se dočkal své první zlaté medaile, kterou ze závodu v motýlku na 100 metrů přivezl plavecJoseph Schooling.Singapur je známý i svou školoustolního tenisu. Naolympijských hrách v Londýně 2012získal dvě bronzové medaile (ženský tým aFeng Tianwei) a vPekingu 2008jednu stříbrnou (ženský tým). Úplně první cenný kov pro Singapur na OH vybojoval vŘímě 1960vzpěračTan Howe Liang, když skončil druhý v kategorii do 67,5 kilogramu.
Kromě plavání je v Singapuru velmi populárníplachtění. Singapurský tým ve tříděoptimistpatří k nejlepším na světě.Basketbalový klubSingapore Slingershraje ASEAN Basketball League, která vznikla v roce 2009 a hrají ji nejlepší týmy z celé jihovýchodní Asie. Klub se již třikrát probojoval do finále této soutěže.
Bohatství umožňuje Singapuru pořádat i velké sportovní akce. Od roku 2008 se zde jezdí například závodFormule 1Grand Prix Singapuru. Místem konání je traťMarina Bay, jež je specifická tím, že vede v ulicích města. První závod v roce 2008 byl prvním nočním závodem v historii Formule 1.