Fosilní palivo

Fosilní palivonebokaustobiolitjenerostná surovinaobsahujícíuhlovodíky, jako jeuhlí,ropaazemní plyn,která vzniká přirozeně v zemské kůře ze zbytků odumřelých rostlin a živočichů a který se těží a spaluje jako palivo. Fosilní paliva se mohouspalovatza účelem získání tepla k přímému použití (například k vaření nebo vytápění), k pohonu motorů (napříkladspalovacích motorůvmotorových vozidlech) nebo k výroběelektřiny.Některá fosilní paliva se před spálenímrafinujínaderiváty, jako jepetrolej,benzínapropan. Fosilní paliva vznikajíanaerobnímrozkladem pohřbených odumřelých organismů, které obsahujíorganické molekulyvznikléfotosyntézou.Přeměna těchto materiálů na fosilní paliva s vysokým obsahemuhlíkuobvykle vyžaduje geologický proces trvající miliony let.
V roce 2019 pocházelo 84 %primární spotřeby energie na světěa 64 % elektřiny z fosilních paliv.Spalování fosilních paliv ve velkém měřítku způsobuje vážné škody na životním prostředí. Více než 80 % oxidu uhličitého (CO2), který vzniká v důsledku lidské činnosti (přibližně 35 miliard tun ročně), pochází z jejich spalování,zatímco 4 miliardy z obhospodařování půdy.Přirozené procesy na Zemi, většinou absorpce oceánem, dokáží odstranit jen malou část tohoto množství. Proto dochází k čistému nárůstuoxidu uhličitéhovatmosféřeo mnoho miliard tun ročně,přestože úniky methanu jsou značné,spalování fosilních paliv je hlavním zdrojem emisískleníkových plynůzpůsobujícíchglobální oteplováníaokyselování oceánů. Kromě toho je většina úmrtí v důsledku znečištění ovzduší připisována pevným částicím a škodlivým plynům uvolňovaným fosilními palivy. Předpokládá se, že způsobuje finanční zátěž, která spotřebovává více než 3 % celosvětového hrubého domácího produktu.Postupné vyřazení fosilních paliv by mohlo potenciálně zachránit miliony životů ročně.
Uvědomění si klimatické krize, znečištění a dalších negativních dopadů způsobených fosilními palivy vedlo k rozsáhlé změně politiky a aktivistickému hnutí zaměřenému na ukončení jejich využívání ve prospěch udržitelné energie.Protože je však průmysl fosilních paliv tak silně integrován do globální ekonomiky a je značně dotován,očekává se, že tento přechod bude mít značné ekonomické dopady.Mnoho zainteresovaných stran tvrdí, že tato změna musí být spravedlivým přechodema vytvořit politiku, která bude řešit společenskou zátěž vytvořenou uvízlými aktivy průmyslu fosilních paliv.
Mezinárodní politika v podoběCílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národův oblasti cenově dostupné a čisté energie a opatření v oblastiklimatu, jakož iPařížské dohodyo klimatu, má tento přechod na globální úrovni usnadnit. V roce 2021 dospělaMezinárodní energetická agenturak závěru, že pokud se chce globální ekonomika a společnost vyhnout nejhorším dopadům změny klimatu a splnit mezinárodní cíle v oblasti zmírňování změny klimatu, nelze otevřít žádné nové projekty těžby fosilních paliv.
Teorii, že fosilní paliva vznikla ze zkamenělých zbytků odumřelých rostlin působením tepla a tlaku v zemské kůře po miliony let, poprvé představil Andreas Libavius ve své Alchemii [Alchymia] z roku 1597 a pozdějiMichail Lomonosovasi již v roce 1757 a určitě v roce 1763.První použití termínu „fosilní palivo“ se objevuje v díle německého chemika Caspara Neumanna v anglickém překladu z roku 1759.Oxfordský slovník angličtiny uvádí, že ve spojení „fossil fuel“ přídavné jméno „fosilní“ znamená „Získaný vykopáním; nalezený zakopaný v zemi.", což pochází nejméně z roku 1652,než se anglické podstatné jméno „fossil“ začalo počátkem 18. století vztahovat především na dávno mrtvé organismy.
Vodnífytoplanktonazooplankton, který před miliony let odumřel a ve velkém množstvísedimentovalvanoxickýchpodmínkách, začal v důsledku anaerobního rozkladu tvořit ropu a zemní plyn. V průběhugeologického časuse tato organická hmota smíchaná s bahnem pohřbila pod dalšími těžkými vrstvami anorganických sedimentů. Výsledná vysoká teplota a tlak způsobily, že se organická hmota chemicky změnila, nejprve na voskovitý materiál známý jakokerogen, který se vyskytuje vropných břidlicích, a poté s větším teplem na kapalné a plynné uhlovodíky v procesu známém jako katageneze. Navzdory těmto tepelným přeměnám je energie uvolněná při spalování stále fotosyntetického původu.
Suchozemské rostliny měly tendenci tvořit uhlí a methan. Mnohá uhelná ložiska pocházejí zkarbonského období historie Země. Suchozemské rostliny také tvoří kerogen typu III, který je zdrojem zemního plynu. Přestože fosilní paliva vznikají neustále přírodními procesy, jsou klasifikována jako neobnovitelné zdroje, protože jejich vznik trvá miliony let a známé životaschopné zásoby se vyčerpávají mnohem rychleji, než vznikají nové.
Fosilní paliva byla pro rozvoj lidstva důležitá, protože je lze snadno spalovat v otevřené atmosféře a vyrábět tak teplo. Rašelina se jako palivo v domácnostech používala již v dávné historii. Uhlí se spalovalo v některých raných pecích pro tavení kovové rudy, zatímco polotuhé uhlovodíky z ropných vývěrů se ve starověku také spalovaly,používaly se hlavně k hydroizolaci abalzamování.
Komerční využívání ropy začalo v 19. století.
Zemní plyn, kdysispalovanýjako nepotřebný vedlejší produkt těžby ropy, je dnes považován za velmi cennou surovinu.Ložiska zemního plynu jsou také hlavním zdrojemhelia.
Těžká ropa, která je mnohem viskóznější než běžná ropa, aropné písky, kde se nacházíbitumensmíchaný s pískem a jílem, začaly nabývat na významu jako zdroje fosilních paliv počátkem 20. století.ropné břidlice a podobné materiály jsou sedimentární horniny obsahujícíkerogen, složitou směs vysokomolekulárních organických sloučenin, z nichž se po zahřátí (pyrolýze) získává syntetická ropa. Po dalším zpracování je lze využít místo jiných zavedených fosilních paliv. V průběhu let 2010 a 2020 došlo k dezinvesticím z těžby těchto zdrojů kvůli jejich vysokým nákladům na uhlík v porovnání se snadněji zpracovatelnými zásobami.
Před druhou polovinou 18. století poskytovalyvětrnéavodní mlýnyenergii potřebnou pro práci, jako je mletí mouky,řezání dřevanebo čerpání vody, zatímco spalování dřeva nebo rašeliny zajišťovalo teplo pro domácnost. Široké využití fosilních paliv, nejprve uhlí a později ropy,v parních strojíchumožniloprůmyslovou revoluci. Ve stejné době se začaly široce používat plynové lampy na zemní plyn nebo uhelný plyn. Vynálezspalovacího motorua jeho použití v automobilech a nákladních automobilech výrazně zvýšil poptávku pobenzínuanaftě, které se vyrábějí z fosilních paliv. Fosilní paliva vyžadují i další druhy dopravy,železnicealetadla. Další významné využití fosilních paliv je při výrobě elektřiny a jako suroviny pro petrochemický průmysl.Dehet, který vzniká při těžbě ropy, se používá při stavbě silnic.
Energii pro zelenou revoluci poskytla fosilní paliva v podoběhnojiv(zemní plyn),pesticidů(ropa) a zavlažování poháněného uhlovodíky.Rozvoj syntetických dusíkatých hnojiv významně podpořil růst světové populace; odhaduje se, že téměř polovina obyvatel Země je v současnosti vyživována v důsledku používání syntetických dusíkatých hnojiv.Podle vedoucího agentury zabývající se cenami komodit hnojiv „50 % světových potravin závisí na hnojivech“.
Spalování fosilních paliv má řadu negativníchexternalit– škodlivých dopadů na životní prostředí, jejichž účinky přesahují rámec lidí, kteří palivo používají. Konkrétní dopady závisí na konkrétním palivu. Při spalování všech fosilních paliv se uvolňuje CO2, což urychluje změnu klimatu. Spalování uhlí a v menší míře i ropy a jejích derivátů přispívá ke vznikupevných částicv atmosféře, smogu akyselých dešťů.
Změna klimatu je z velké části způsobena uvolňováním skleníkových plynů, jako je CO2, přičemž hlavním zdrojem těchto emisí je spalování fosilních paliv. Ve většině částí světa má změna klimatu negativní dopad na ekosystémy[46], což mimo jiné přispívá k vymírání druhů a snižuje schopnost lidí produkovat potraviny, čímž přispívá k problémuhladu ve světě. Pokračujícízvyšování globálních teplotpovede k dalším nepříznivým dopadům na ekosystémy i lidi, přičemžSvětová zdravotnická organizaceuvedla, že změna klimatu je největší hrozbou pro lidské zdraví v 21. století.
Spalováním fosilních paliv vznikajíkyseliny sírováadusičná, které padají na Zemi v podoběkyselých dešťůa ovlivňují přírodní oblasti i zastavěné území. Zvláště zranitelné jsou památky a sochy zmramoruavápence, protože kyseliny rozpouštějíuhličitan vápenatý.
Fosilní paliva obsahují takéradioaktivní materiály, zejménauranathorium, které se uvolňují do atmosféry. V roce 2000 se při spalování uhlí na celém světě uvolnilo asi 12 000 tun thoria a 5 000 tun uranu.Odhaduje se, že během roku 1982 se při spalování uhlí v USA uvolnilo do atmosféry 155krát více radioaktivity než přihavárii na Three Mile Island.
Kromě vlivů, které vznikají při spalování, má na životní prostředí vliv také těžba, zpracování a distribuce fosilních paliv. Metody těžby uhlí, zejména odstraňování nadloží apovrchová těžba, mají negativní dopady na životní prostředí a těžba ropy na moři představuje nebezpečí pro vodní organismy. Vrty na fosilní paliva mohou přispívat k uvolňování metanu prostřednictvím fugitivních emisí plynu. Negativní dopady na životní prostředí, včetně znečištění ovzduší a vody, mají také ropné rafinerie. Uhlí se někdy přepravuje lokomotivami poháněnými naftou, zatímco ropa se obvykle přepravuje tankery, což vyžaduje spalování dalších fosilních paliv.
Proti negativním účinkům fosilních paliv vznikla řada snah o jejich zmírnění. Patří k nim hnutí za využívání alternativních zdrojů energie, například obnovitelných zdrojů energie. Regulace v oblasti životního prostředí využívá různé přístupy k omezení těchto emisí; například pravidla proti vypouštění odpadních produktů, jako je popílek, do atmosféry.
V prosinci 2020 vydala Organizace spojených národů zprávu, v níž se uvádí, že navzdory potřebě snižovat emise skleníkových plynů různé vlády „zdvojnásobují“ fosilní paliva a v některých případech přesměrovávají více než 50 % finančních prostředků na stimulaci obnovy po covidu-19 do výroby fosilních paliv namísto do alternativních zdrojů energie. Generální tajemník OSNAntónio Guterresprohlásil, že „lidstvo vede válku proti přírodě. Je to sebevražedné. Příroda vždy vrací úder – a už to dělá s rostoucí silou a zuřivostí.“ Guterres však také uvedl, že stále existuje důvod k naději, a předjímal plán Joea Bidena, aby se USA připojily k dalším velkým producentům emisí, jako je Čína a EU, a přijaly cíle k dosažení čistých nulových emisí do roku 2050.
Znečištění životního prostředí fosilními palivy má dopad na člověka, protože pevné částice a další znečištění ovzduší ze spalování fosilních paliv způsobují při vdechování nemoci a úmrtí. Tyto zdravotní účinky zahrnují předčasná úmrtí, akutnírespirační onemocnění, zhoršeníastmatu,chronickou bronchitidua snížení funkceplic. Více ohroženi jsou chudí, podvyživení, velmi mladí a velmi staří lidé a lidé s již existujícími respiračními chorobami a jinými zdravotními potížemi.celosvětově se počet úmrtí v důsledku znečištění ovzduší fosilními palivy odhaduje na více než 8 milionů lidí (2018, téměř 1 z 5 úmrtí na světě)a na 10,2 milionu (2019).
Ačkoli všechny zdroje energie mají ze své podstaty nepříznivé účinky, údaje ukazují, že fosilní paliva způsobují nejvyšší úroveň emisí skleníkových plynů a jsou pro lidské zdraví nejnebezpečnější. Naproti tomu moderníobnovitelné zdroje energiese zdají být pro lidské zdraví bezpečnější a čistší. Úmrtnost v důsledku nehod a znečištění ovzduší v EU je v přepočtu na terawatthodinu následující: uhlí (24,6 úmrtí), ropa (18,4 úmrtí), zemní plyn (2,8 úmrtí), biomasa (4,6 úmrtí), vodní energie (0,02 úmrtí), jaderná energie (0,07 úmrtí), větrná energie (0,04 úmrtí) a solární energie (0,02 úmrtí). Emise skleníkových plynů z jednotlivých zdrojů energie jsou následující, měřeno v tunách: uhlí (820 tun), ropa (720 tun), zemní plyn (490 tun), biomasa (78-230 tun), vodní energie (34 tun), jaderná energie (3 tuny), větrná energie (4 tuny) a solární energie (5 tun).Jak vyplývá z údajů, uhlí, ropa, zemní plyn a biomasa způsobují vyšší úmrtnost a vyšší úroveň emisí skleníkových plynů než vodní energie, jaderná energie, větrná energie a solární energie. Vědci navrhují, že nahrazením fosilních zdrojů energie jadernou energií by bylo zachráněno 1,8 milionu životů.
Ukončování využívání fosilních palivje postupné snižování využívání a výroby fosilních paliv až na nulu s cílem snížit počet úmrtí a nemocí způsobenýchznečištěním ovzduší, omezitzměnu klimatua posílit energetickou nezávislost. Je součástí probíhajícího přechodu naobnovitelné zdroje energie, kterému však bránídotace na fosilní paliva.
Spravedlivá transfromaceje rámec vyvinutýodborovým hnutím,který zahrnuje řadu sociálních zásahů potřebných k zajištění práv a živobytí pracovníků při přechodu ekonomik na udržitelnou výrobu, především v boji proti změně klimatu a ochraně biologické rozmanitosti. V Evropě chtějí zastánci spravedlivého přechodu sjednotit sociální a klimatickou spravedlnost, například pro pracovníky v rozvojových regionech závislých na uhlí, kteří nemají dostatek pracovních příležitostí mimo oblast uhlí.
Zřeknutí se fosilních paliv nebo zřeknutí se fosilních paliv a investice do klimatických řešení je pokus o snížení změny klimatu prostřednictvím sociálního, politického a ekonomického tlaku na institucionální zřeknutí se aktiv včetně akcií, dluhopisů a dalších finančních nástrojů spojených se společnostmi, které se podílejí na těžbě fosilních paliv. V roce 2011 se na univerzitních kampusech ve Spojených státech objevily kampaně za odprodej akcií z fosilních paliv, v nichž studenti naléhali na správní orgány univerzit, aby přeměnily investice nadačního jmění v odvětví fosilních paliv na investice do čisté energie a komunit, které jsou nejvíce postiženy změnou klimatu.V roce 2012 se Unity College ve státě Maine stala první vysokoškolskou institucí, která odprodala[65] své nadační jmění z fosilních paliv.
Do roku 2015 byl divestice fosilních paliv údajně nejrychleji rostoucím divestičním hnutím v historii,k červenci 2023 zahájilo nebo se zavázalo k nějaké formě divestice fosilních paliv více než 1593 institucí s aktivy v celkové hodnotě přes 40,5 bilionu dolarů po celém světě.
V roce 2019 byla společnostSaudi Aramcouvedena na burzu a hned druhý den obchodování dosáhla hodnoty 2 bilionů USDpo největší primární nabídce akcií na světě.
Dotace na fosilní paliva mohou mít různorodou podobu. Může jít o daňové úlevy naspotřebu, jako je nižší daň z prodejezemního plynupro vytápění domácností, nebo odotacena těžbu, jako jsou daňové úlevy na průzkum ložisek ropy. Nebo se může jednat o bezplatné nebo levnénegativní externality; napříkladznečištění ovzdušínebozměny klimatuzpůsobené spalovánímbenzínu,naftyaleteckého paliva. Některédotace na fosilní palivajsou prostřednictvím výroby elektřiny, například dotace prouhelné elektrárny.
Odstraněnídotací na fosilní palivaby snížilo zdravotnírizika plynoucí ze znečištění ovzdušía výrazně by snížilo globální emise uhlíku, čímž by pomohloomezit změnu klimatu.Od roku 2021 političtí výzkumníci odhadují, že na dotace na fosilní paliva se vynakládá podstatně více peněz než na dotace do zemědělství, které jsou škodlivé pro životní prostředí, nebo na dotace do vodohospodářství, které jsou škodlivé pro životní prostředí.
Mezinárodní energetická agenturauvádí, že „vysoké ceny fosilních paliv nejvíce dopadají na chudé, ale dotace jsou zřídkakdy dobře cílené, aby chránily zranitelné skupiny, a mají tendenci přinášet prospěch lépe situovaným vrstvám obyvatelstva“.
Přestože se země G20 zavázaly postupně ukončit neefektivní dotace fosilních paliv,od roku 2023 pokračují kvůli poptávce voličůnebo kvůlienergetické bezpečnosti.Globální dotace spotřeby fosilních paliv v roce 2022 byly odhadnuty na jeden bilion dolarů;ačkoli se každý rok liší v závislosti na cenách ropy, trvale se pohybují ve stovkách miliard dolarů.
Lobby fosilního průmyslu zahrnujeplacené zástupce korporacízapojených do průmyslu fosilních paliv (ropa,plyn,uhlí) a také do souvisejících průmyslových odvětví, jako jechemický průmysl, výroba plastů,letectvía další doprava. Vzhledem ke svému bohatství a významu energetického, dopravního a chemického průmyslu pro místní, národní a mezinárodní ekonomiky mají tyto lobby kapacitu a peníze, aby se pokusily mít nadstandardní vliv na vládní politiku. Zejména je známo, že tyto lobby brání politice související sochranou životního prostředí, zdravím obyvatel aopatřeními v oblasti klimatu.
Lobby jsou aktivní ve většině ekonomik s demokratickým řízením, které jsou náročné na fosilní paliva, přičemž zprávy o lobby jsou nejvýznamnější v Kanadě, Austrálii, Spojených státech a Evropě, nicméně lobby jsou přítomny v mnoha částech světa. Velké ropné společnosti, jako jsouExxonMobil,Shell,BP,TotalEnergies,Chevron CorporationaConocoPhillips, patří k největším korporacím spojeným s fosilní lobby.Americký ropný institutje mocným průmyslovým lobbistou velkých ropných společností s významným vlivem ve Washingtonu, D.C.
V roce 2022 deníkGuardiankritizoval přítomnost velkých fosilních společností na globálních fórech pro rozhodování, jako jeMezivládní panel pro změnu klimatu,jednání oPařížské klimatické dohodě,Plastic a další mezinárodní fóra. Lobby je známá tím, že využívá mezinárodních krizí, jako jepandemie covidu-19neboruská invaze na Ukrajinuv roce 2022,aby se pokusila zrušit stávající regulace nebo ospravedlnit nový rozvoj fosilních paliv.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuFossil fuelna anglické Wikipedii.