Rýže

Rýže(Oryza) je rod jednoděložnýchrostlinz čeledilipnicovitých. Původ má vtropickýchoblastechAfriky,AsieaAustrálie. V botanice se rozlišuje přes 20 druhů, kulturních forem –obilnin– jsou desetitisíce. Celkově rýže pokrývá asi dvacet procentkalorickéspotřeby lidské populace.
Rýže (OryzaL.) je rodlipnicovitých(Poaceae) rostlin ze skupinyrýžovitých(Oryzeae) zahrnujících asi 21–25 druhů a tisíce taxonů nižších než druh.Rod rýže (Oryza) zavedl v roce 1753Carl Linépoté, co popsal druhrýže seté(Oryza sativa) pěstované v té době vEtiopii. Později bylo popsáno více než 100 druhů rýže, které jsou uloženy v různýchherbářích. Většinou se ale jedná o stejné druhy nebo otaxonynižší než druh, protože v dnešní době je uznáváno asi 21–25 druhů rýže.
Hospodářský význam má rýže setá (Oryza sativaL.) arýže africká(Oryza glaberrimaStaud., která má svůj původ domestikace u řekyNiger),též nazývanárýže červená. Ostatní druhy rýže jsou divoké nebo chápané jakoplevelnév rýžovištích uvedených dvou druhů.
Podle počtuchromozomůse rozlišuje rýžediploidní(24 chromozomů, sady AA, BB, CC, EE, FF a GG)atetraplodní(48 chromozomů, sady BBCC, CCDD, HHJJ a HHKK).
Domestikované formy rýže mají původ v Austrálii.Domestikovaná rýže pochází z povodíPerlové řekyv Číně z doby před 13500 až 8200 lety. Mytologicky to měl být císařŠen-nung. Nezávisle byla domestikována i v Indii a došlo k jejich smísení.Před 4200 lety se variety rozšířily po Asii.Domestikována byla také nezávisle vAmazonii.Dnes je rozšířena všude ve světě, hlavně vtropechasubtropech.Rýže setá (O. sativa) vznikla pravděpodobně z divokéOryza rufipogon. Další pěstovanou rýží jeOryza glaberrima, která se pěstuje v povodíNigeru.
Rýže (Oryza) je jednoletá či víceletá rostlina.Nejpěstovanější druh rýže setá (O. sativa) je jednoletá bylina.
Má mohutný svazčitý kořenový systéms řadou odnoží. Rýže klíčí ve vlhkém prostředí jedním primárním kořenem, který se později větví ve dva adventivní kořeny. Ty se dále větví v další postranní kořeny. Mohutnost kořenového systému závisí na druhu a odrůdě, ale i na půdě a používané agrotechnice. Kořeny jsou tvořeny aerenchymem a jsou bílé, později nahnědlé až světle hnědé. Kořenový systém se vyvíjí v průběhu růstu rostliny a kvetení. Po ukončení kvetení se již nerozvíjí. Čím více má rostlina odnoží, tím mohutnější má kořenový systém, který tyto odnože vyživuje.
Nadzemní část rostliny je tvořena svazkem vzpřímených stébel dosahujících délky jednoho metru až 0,5–5 m.Stéblo vyrůstá z odnožovacího kolénka a následně se v kolínkách větví na odnože druhého a třetího řádu. Jedna rostlina pak má 10 až 20 odnoží, z čehož jsou některé neplodné a odumírají v průběhu vegetace. Stéblo se dělí na kolénka, z nichž vyrůstají listy a na internody, které se k vrcholové části rostliny prodlužují.Stéblo je tak bohatě olistěno.Mívá v průměru 6 až 10 cm šířky a je na průřezu oválné a na povrchu hladké. Má zelenou barvu, která se s vegetačním stářím mění do žluté, některé druhy a kultivary jsou s nádechem do růžova či tmavě červena. Většina druhů rýže je vzpřímená, existují však i poléhavé taxony.
Rýže setá (O. sativa) roste v trsech.
Listy vyrůstají střídavě z kolének. List je tvořen pochvou, jazýčkem, oušky a čepelí.Pochva obaluje stéblo a v určité vzdálenosti se odděluje a tvoří listovou čepel. V místě předělu se nalézají tzv. ouška, která jsou chlupatá. Ouška v pozdějších vývojových fázích opadávají.Jazýček, který se na předělu také nachází je blanitý, bílý, 10 až 15 mm dlouhý, někdy rozeklaný na 2 poloviny.Čepel je asi 1–2 cm úzká a v průměru 0,3–35 cm dlouhá.Obsahuje podélnou žilnatinu. Na okraji je drsná,rub a líc se neliší. Někdy bývá obalena chloupky a je od báze pigmentovaná. Praporcový list je širší než ostatní. Řada delších listů je v polovině ohlá směrem k zemi.
Jednotlivé kvítky vyrůstající v klasech a sdružují se v laty různého uspořádání. Latu obvykle tvoří 40–500 jednokvětých klásků.Květ je na krátkém vřetenu obalen pětižilnou, kožovitou, často osinatou a chlupatou pluchou. Tvoří ho šest tyčinek ve dvou kruzícha jednopouzdrý semeník obalený dvěma plenkami s pérovou bliznou rozdělenou na dvě části.
Rýže setá (O. sativa) má jednokvěté klásky o 6 tyčinkách v latách.
Plodem jeobilka, která bývá po stranách smáčklá s různě barevným oplodím.Je obalena pluchou a pluškou. Obilka bývá 5–14 mm dlouhá a 1,9–3,7 mm široká s embryem umístěným v bazální části.
U rýže seté (O. sativa) je obilka obalena pluchou a pluškou. Obsahuje 70–80 % škrobu a dále bílkoviny a vitamín B.
Obilka obsahuje asi 8–12 %bílkovin, 2,4 %tuků, 68–72 %sacharidů, 10 %vlákninya 4–5 % minerálních látek. DálevitamínyB1, B2a B3.
Průměrný výnos rýže seté (O. sativa) je 3–5 t/ha při dvou až třech sklizních za rok.Hybridní rýže, kterou vyšlechtilJüan Lung-pching, zvýšila výnos o 20 %.
Rýže setá (O. sativa) je nejdůležitějšíobilovinousvěta. Jako hlavní příjem potravy ji má asi 1/4 obyvatelstva zeměkoule. Rýže se dále zkvašuje a vyrábějí se z ní alkoholické nápoje jakoarak, rýžové pivo či víno; z rýžové slámy se vyrábí cigaretový papír.
Vzhledem k obavám z obsahuarsenuv rýží zavedlEvropský úřad pro bezpečnost potravinEFSA od roku 2016 limity pro maximální obsah. V syrové loupané rýži je povoleno 0,2 mg/kg, v předpařené rýži 0,25 mg/kg. v rýžových chlebíčcích a podobných výrobcích 0,3 mg/kg a v rýži pro malé děti 0,1 mg/kg. Podle testů spotřebitelského časopisudTestz roku 2017 všech 13 testovaných druhů rýže na českém trhu splnilo platné limity.
Řada agrochemických firem se pokouší získat kontrolu nad produkcí rýže její genetickou modifikací a následným patentováním takto získanéhoGMO. FirmaBayerprovedla pro zvýšení odbytu svéhoherbicidugenetickou modifikaci zajišťující odolnost GM rýže vůči tomuto herbicidu (GM rýže LL62). V 90. letech 20. století proběhly v evropských laboratořích mnohé genetické studie s cílem zvýšení hektarové produkce rýže. Většinu z nich vedla nizozemská organizaceHNGAC. Tyto výzkumy byly později zastaveny kvůli nedostatečnému financování.
Problémem se ukazuje nelegální kontaminace potravinářské rýže neschválenými a neprověřeným odrůdami geneticky modifikovaných rýží.Tento problém odhalily odpovědné orgány také v České republice
Ještě se používají názvy „divoká rýže“, „planá rýže“ nebo „indiánská rýže“ – většinou pro semena severoamerické vodní trávy roduovsucha(Zizania), která není pravá rýže.
Hlavní využití rýže je coby potraviny – jako součást pokrmů (se zeleninou, masem, omáčkami), jako příloha, v některých receptech (rýžový nákyp, rýžový puding, rýžové nudle,suši) hraje hlavní roli. Rýži lze nechávat kvasit a vyrábět z ní alkoholické nápoje (rýžové pivo a víno a z nich odvozené destiláty).
Obilkyrýže poskytují jednu z nejdůležitějšíchpotravinna světě. A to především druhrýže setá(O. sativa), v menší míře pak druhrýže africká(O. glaberrima). Rýže neobsahujelepeka je vhodná prodiabetiky. Obilky se používají buď neloupané, nebo loupané, případně se z nich mletím připravuje rýžovámouka. Rýžové otruby jsou používány ke snížení rizikarakoviny tlustého střeva.
Světová produkce rýže stabilně stoupá, z asi 200 milionů tun neloupané rýže v roce 1960na 650 milionů v roce 2007. V roce 2007 patřily mezi největší producentyČínská lidová republika(28,5 % světové produkce),Indie(21,7 %),Indonésie(8,8 %),Bangladéš(6,7 %),Vietnam(5,5 %),Myanmar(5,0 %) aThajsko(4,3 %).
V roce 2017 bylo na světě vypěstováno celkem 770 milionů tun rýže. V tabulce je uvedeno 20 největších producentů, kteří vypěstovali 93,7 % světové produkce. Jedinou zemí v první desítce, která neleží v Asii, je Brazílie na 9. místě.
Jen asi 6 % světové produkce rýže je mezinárodně obchodováno. Největšími vývozci jsou Thajsko (26 % světového vývozu), Vietnam (15 %) aSpojené státy americké(11 %), největším dovozcem je pak Indonésie (14 % světového dovozu).
Využití rýže jinak než ke konzumaci: