Varna

Varna(bulharskyВарна, v období antiky nazývanáOdessos) je spřibližně 351 tisíciobyvateli poSofiiaPlovdivutřetím největší městemBulharska. Město se rozkládá na březíchČerného mořea je to největší bulharský přístav. Přezdívá se jí i „mořská metropole Bulharska“.Nalézá se tam i vrchní velení bulharského námořnictva.
V letních měsících se ve Varně pořádá mnoho festivalů (např. mezinárodní hudební festivalVarenské léto,Mezinárodní jazzový festival, čiTýden moře. Místní muzeum mimo jiné nabízí pohled na nejstarší zlatý poklad na světě, tzv.Varenskou kulturu.
V r.1972byla při stavebních úpravách nalezena Varenskánekropolezeneolitu. Odhadované stáří tohoto pravěkého hřbitova je okolo roku 4200 př. n. l., tudíž spadá domladší doby kamenné. V jednom z hrobů byl nalezen nejstarší nalezený poklad zezlatana světě (tzv.Varenská kultura), ale našly se tam především předměty změdi,pazourku,bronzu,stříbraajílu. Tento nález svědčí o velmi raném osídlení oblasti. Poklad je vystaven v místnímarcheologickém muzeu.
Poměrně známou je i pevnostOdesos, která se rozkládala na březíchVarenského zálivuokolo roku 570 př. n. l. Pevnost byla mnohokrát obléhaná, dokonce iAlexandrem Makedonským, ale nikdy nebyla dobyta. Nakonec přešla dohodou pod křídla makedonské říše.
Na začátku našeho letopočtu stál Odesos v čele silného obchodního sdružení pěti měst, které se podobalo Aténskému svazu. Do sdružení se řadil Odesos, Tomi (Konstanca), Mesambra (Nesebar), Kalateja a Apollónie (Sozopol).
Na prvních mincích toho města je zobrazen ležící bůh Darsalos, který drží roh hojnosti a amforu. Roh symbolizuje bohatství, zatímco amfora skvělé víno produkované v oblasti.
Po rozdělenířímské říšev roce395bylo město zobrazováno jako součástByzantské říše. Ale i přesto si město zachovávalo nezávislé vedení a velmi rozvinutý obchod a kulturu.
V roce447tu byzantský císařTheodosius II.uzavřel mír s vůdcemHunůAttilou. Poté za císařeJustiniána I.zažíval Odesos svůj největší rozmach.
Na konci6. stoletíbyla pevnost úplně zničena častými nájezdyAvarůaSlovanů. Brzy po zničení se název Odesos vytratil. Nový název – Varna, který má podle některých hypotéz thrácký původ, se poprvé objevuje v byzantských kronikách Teofana Zpovědníka a patriarchyNikofora I.Záznam má spojitost se římskou ztrátou kontroly zemí kolemDunaje. Římská vojska utrpěla v deltě Dunaje potupnou porážku odBulharů.
V7. stoletípřevzal město bulharský chánAsparucha nastěhoval se do paláců na místníakropol. V roce679bylo ve Varně podepsáno uznání nového Bulharského státu, který vznikl naBalkánském poloostrově. Obecně se věří, že ve stejném sále byl podepsán dekret o vzájemné vojenské pomoci mezi Asparuchem a slovanskými kmeny žijícími mezi Dunajem a pohořímBalkán.
Poté se po dlouhou dobu (v letech773–950) vedly války o Varnu mezi Bulhary a Byzantskou říší. Nakonec město skončilo v byzantských rukách až do roku1202.
Na konci8. stoletíleželo město na hranicích bulharského státu. Umírající chán Pagan se snažil Varnu udržet mírovými jednáními. PopokřtěníBulharů v roce864za vlády caraBorise I.se město stalo baštoukřesťanství– dokonce tu sídlil patriarcha. Okolo roku970získala město opět Byzantská říše a zpět Varnu pro Bulhary získal až v 12.stoletíkrál Kalojan.
V13.až14. stoletíse tu shromažďovalo mnoho kupců nejen z Bulharska, ale i zJanova,Benátek,Florencie,Ragusyi zByzance. Varna se stala jedním z rychle rostoucích obchodních středisek v Evropě. Hlavními vývozními artikly bylyobilninyavíno, vedlejšími ostatní zemědělské produkty. V hojném množství se sem ale dováželo také luxusní zboží (šperky, slonovina atd.). Ve 14. století byla Italy Varna považována za nejdůležitější přístavní město meziKonstantinopolíadeltou Dunaje.
V roce1366bylo město neúspěšně obléhánoAmadeem VI. Savojským. V důsledku obléhání se Varna stala hlavním městem Karvunského knížectví. Poté bylo v roce1389město dobytoOsmanskými Turkya následně v roce1413postoupeno byzantskému císařiManuelovi II. Palaiologosovi. V roce1414bylo město vypleněnoTatarya nakonec roku1444znovu dobyto Turky pobitvě u Varny, kde zemřel a získal přízvisko po místu smrti král polský a uherskýVladislav III. Varnenčik(resp. maďarsky Ulászló I.). Zároveň bylo rozhodnuto o osudu bulharského území po další čtyři století. Pád Konstantinopole se proto stal taktéž nevyhnutelným. Nyní ve Varně stojí Vladislavovomausoleum.
Po ovládnutí města Turky Varna získala turecký charakter, avšak zachovala si důležité obchodní a strategické postavení. Byla tu vybudována nová pevnost oddělujícíDobrudžuod zbytku Bulharska. Pevnost byla v letech1773a1828dobyta Rusy v průběhu mnoharusko-tureckých válek. Nakonec byla v roce1829Rusy zbořena. V roce1854se tu konalo spojenecké jednáníVelké Británie,FrancieaOsmanské říše. Tyto státy spolu bojovaly protiRuskuvKrymské válce. Varna se v této době stala hlavním velitelstvím britských a francouzských pozemních i námořních sil. Avšak mnohé z přítomných vojáků sklátilacholeraa navíc se ve městě rozhořelpožár. Britské a francouzské památníky označujíhřbitovy, kam byly oběticholeryi požáru pochovány.
V roce1866byla dokončena prvníželeznicev Bulharsku. Vede zestřední EvropypřesRusea Varnu až do osmanského hlavního městaIstanbulu. Za několik málo let tudy vedla i traťOrient expresu. Varna se v tomto období stala jedním z hlavních dovozců jídla (zejména obilí z úrodné Jižní Dobrudže) do Istanbulu. Také se používala jako překladiště dovozu do Istanbulu ze zbytku Evropy.
Varna byla osvobozena z tureckého poddanství27. července1878, kdy do města mírově přišla ruská vojska. O postoupení Varny Bulharsku bylo rozhodnuto3. března1878 naSan Stefanské konferencia následně i vBerlíně13. července1878.
Poosvobození Bulharskaměsto čítalo okolo 25 tisíc obyvatel. Stálo v popředí bojůprvní balkánské válkyaprvní světové války. Hospodářství města bylo nepříznivě ovlivněno ztrátou úrodné Jižní Dobrudže, kterou v letech 1913–1916 a 1919–1940 zabraloRumunsko. Vdruhá světovébylo město od září 1944 okupovánoRudou armádou, která pomáhala stmelovat vládukomunistův Bulharsku.
Po několik desetiletí po osvobození v roce 1878 byla vystěhovávána valná většina Turků a Řeků a naopak sem proudili Bulhaři z vnitrozemí, severní částiDobrudžeaMalé Asie. V roce 1887 žilo ve městě 25 256 lidí. O pět let později se počet zvýšil o více než třetinu na 34 922 obyvatel. Velký nárůst byl způsoben dalším přílivem bulharských uprchlíků zMakedonie, východuThrákiea nově i z jihuDobrudže. Avšak již tak velký příliv pokračoval ještě intenzivněji po válkách pro Bulharsko tragických –druhé balkánské válcea první světové válce. Bulhaři těmito přesuny získali drtivou etnickou převahu v oblasti, avšak zůstaly tu i skupinkyGagauzů,SfaradimůaArménů. V roce 1908 byl zbořen zbytek Varenské pevnosti i všechny mešity.
Kolem roku 1890 si místní zastupitelstvo uvědomilo bohatstvímořea chtělo ho začít využívat. Byly vybudovány první moderní mořské lázně, které přitáhly mnoho návštěvníků zejména z oblastí střední a východní Evropy. V roce 1906 byl otevřen modernípřístavve Varenském zálivu. Varna je hlavnímexportnímpřístavem Bulharska. Okolí Varny je největším pěstitelemobilnina nejdůležitějšívinařskouoblastí v celém Bulharsku.
Roku 1907 byla ve Varně otevřena první bulharská továrna na konzervované jídlo – „Bratja Genovi“ (Bratři Genovovi). Dále tu byly otevřeny továrny pro výrobu bavlněných vláken, čokolády, lokumu, vína a piva.
V létě je Varna místem mnoho festivalů a stává se de facto i letním hlavním městem Bulharska, protože tu v nedalekém Evksinogradu za letních měsíců zasedá vláda. Varna a její blízké okolí je turistickým centrem přibližně od roku 1950. Těžký průmysl a čilý obchod seSovětským svazemtu kvetl zejména v letech 1950–1970.
Od20. prosince1949až do20. října1956neslo město jméno „Stalin“ podle přezdívky sovětského diktátoraJosifa Vissarionoviče Džugašviliho.
Město leží na severním a západním břehu Varenského zálivu a na východním až severovýchodním břehu jezera (viz foto ze satelitu). Na jihu města (u průtoku z jezera) se nachází čtvrť Asparuchovo. Severní břeh jezera shromažďuje téměř všechen průmysl a také tam je poměrně rozsáhlý přístav. Na severovýchod od něj je historické centrum města a městská pláž. Okolo města je menší aglomerace – na sever od Varny se nacházejí vilová městečka, ale i v ostatních směrech se mohutně zastavují volné plochy. Ve Varně končí i začíná osmýpanevropský koridor.
Panuje zdeklimatypické pro přímořské oblasti s průměrnou teplotou v lednu 1,7°Ca červencovou 22,8 °C. Průměrná celoroční teplota je 12,2 °C a průměrné srážky činí 498 milimetrů ročně. Nejvíce srážek bývá v červnu a listopadu, naopak nejméně během února. Nejnižší teplota – minus 24,3 °C – byla naměřena10. února1929a nejvyšší – plus 41,4 °C – v červenci.21. srpna1951byl překonán bulharský rekord v největším denním srážkovém úhrnu. Jednalo se o úctyhodných 342 mm.
Sluncetu nejdéle hřeje v červenci (331 hodin) a v srpnu (313 hodin). Zdejší podnebí je i proto vhodné pro pěstování středomořských plodů jakogranátových jablek,fíků,kiwiibobkových listů. Průměrná výška vln na zdejších plážích dosahuje 61 centimetrů.
První číselné údaje o počtu obyvatel pocházejí z poloviny prvního desetiletí17. století, kdy město mělo čítat okolo 4,000 obyvatel. Po osvobození dosáhlo první sčítání lidu v r.1881výsledku 24 555 obyvatel. Tehdy se Varna stala druhým největším městem bulharského knížectví. Po sjednocení Bulharska v roce1885byla Varna třetím největším městem a tuto příčku si udržela i dalších 120 let, zatímco se pořadí na prvních dvou a čtvrté příčce neustále měnilo.
Dle údajů bulharského národního statistického úřadu je nyní Varna stále třetím největším městem, avšak mnoho zdrojů, dokonce i bulharská veřejnoprávní televize (bTV) a některé noviny, tvrdí, že s populací činící přibližně 520 tisíc obyvatel (připočítáni i dojíždějící pracovníci z okolí) se Varna řadí na druhou příčku. Oficiální údaje hovoří o 416 tisících obyvatelích i s aglomerací.
Varna patří k jedněm z mála bulharských měst s pozitivnímpřirozeným přírůstkema dokonce otevírá nové školy a školky.
Většina obyvatel města a okolí jsouBulhaři(oficiální údaje hovoří o 85,3 % v oblasti, ale podíl ve městě je větší). Na druhém místě jsouTurcis 8,3 % (ale ve městě jich je méně). Dále tu žije okolo 20 000Rusů, menší skupinkyRomů, Arménů, Řeků aŽidůplus rostoucí počet imigrantů zAsieaAfrikyi vyhoštěných ze své vlasti.
Ve městě a jeho okolí stojí mnoho chrámů. Nejvíce – 14 chrámů – mají bulharštípravoslavní. Největším jechrám Zesnutí přesvaté Bohorodice. Dále zde stojí chrám arménských pravoslavných, kostelyevangelíkůařímských katolíkůašíitskámešita. Lze tu nalézt ibuddhistickécentrum a modlitebnuadventistů.
V roce 1896 měly všechny přímořské země v Evropě svoji vlastní námořníflotu. Jedinou výjimku tvořilo Bulharsko, a proto v lednu 1896 předložila vláda před národní shromáždění nový zákon o vytvořeníbulharského námořnictva. Podplukovnické učiliště vRusese rozdělilo a jeho nová část se přesunula do Varny. Zde byla zřízena vysoká škola námořnická. Lodní orchestr byl přemístěn stejného roku po stejné trase (Ruse → Varna). Byly objednány tříminonoskyz Francie. Dále byla pořízenajachtaKamčijaa výcviková plachetniceStrela. Do první balkánské války mělo Bulharsko šest válečných lodí, dáleDrazki(bulharskýtorpédoborec– jméno znamená neohrožený) a budovalo se i pobřežní dělostřelectvo.
LetištěVarna patří mezi menší letiště v Bulharsku. Letiště se nachází poblíž města a zejména v letním období je velmi frekventované. Letiště Varna má IATA kód VAR. Létá sem celá řada leteckých společností.
Vlakové spojení je zajištěno různými vlaky ze Sofie a ostatních měst v Bulharsku. Dříve byly do Varny nasazovány přímé vlaky z Prahy (později už jen přímé vozy), to už ale pro dnešní dny neplatí. Dnes tam v letní sezóně zajíždějí přímé vozy z Budapešti, Bukurešti a Srbska.