Vánoce

Vánocejsoukřesťanskésvátky připomínající narozeníJežíše Krista, historicky navazující napohanskéoslavyzimního slunovratujako symbolu znovuzrozeníSlunce.
Hlavní svátek (Narození Páněčili Boží hod vánoční) připadá na 25. prosince. Předchází mu dobaadventníkončícíŠtědrým dnemjako příprava na vlastní svátek, následuje doba vánoční trvající vřímskokatolické církvido neděle po 6. lednu, předdruhým vatikánským koncilemdoHromnic2. února,v jiných západních církvích do svátkuZjevení Páně(6. ledna). Ve většiněpravoslavnýchcírkví se datum svátků stanovuje podlejuliánského kalendáře, takže datum 25. prosince v současnosti připadá na gregoriánský 7. leden. První zmínky o křesťanském slavení Vánoc pocházejí z 2. století, pevné datum 25. prosince je doloženo ze4. stoletíz Říma.
K Vánocům se pojí množství lidových zvyků jakokoleda,jesličky(betlém),vánoční cukrovía vánoční dárky, které podle české tradice nosíJežíšek. V 19. století se v Česku začal rozšiřovat také původněprotestantskýzvyk zdobenívánočního stromku. Ve 20. a 21. století se Vánoce v mnoha zemích chápou především jako svátky pokoje, rodiny a lásky a lidé je slaví v rodinách bez ohledu na náboženské vyznání. Zvyku dávat dárky hojně využívá obchod a reklama.
SlovoVánocepatrně pochází ze staroněmeckéhowāhnachten(dnesWeihnachten), složeného zwīha-(světit) aNacht(noc).
Další názory:
Náboženský obsah křesťanských Vánoc je oslava narození (vtělení) Ježíše Krista v Betlémě. Okolnosti Ježíšova narození se často znázorňují na vánočníchjesličkách(betlémech), které rozvíjejí stručné příběhy zNového zákona, zevangelia podle Lukášeapodle Matouše, které se od sebe ovšem liší, a doplňují je o legendární podrobnosti.
Když byla matkaJana Křtitele, Alžběta, v šestém měsíci, zjevil se podle Lukášova vyprávěníarchanděl GabrielvNazaretěMarii, panně zasnoubené Josefovi, muži z roduDavidova. Oznámil jí, že počne a porodí syna, Ježíše, jenž bude navěky kralovat nad rodemJákobovýma jeho království bude bez konceLk1, 30-34 (Kral,ČEP). Když Josef zjistil, že Marie je těhotná, chtěl ji propustit, avšak anděl ho ve snu poučil: „Josefe, synu Davidův, neboj se přijmout Marii, svou manželku; neboť co v ní bylo počato, je z Ducha svatého. Porodí syna a dáš mu jméno Ježíš, neboť on vysvobodí svůj lid z jeho hříchů.“Mt1, 18-25 (Kral,ČEP)
Podle příkazu císařeAugustake sčítání lidu se Josef s Marií vydali zgalilejskéhoměstaNazaretadoJudska, do města Davidova jménemBetlém, kde se Josef měl nechat zapsat.Lk2, 1-4 (Kral,ČEP) V Betlémě ale nenašli nocleh a Marie porodila svého syna v chlévě, kde nocovali. Zavinula jej dopleneka položila dojeslí, protože se pro ně nenašlo místo pod střechou.Pastýřům, kteří v okolí pásli pod širým nebem a v noci se střídali v hlídkách u svého stáda, se zjevil anděl Páně a řekl jim: „Dnes se vám narodil Spasitel, Kristus Pán, v městě Davidově. Toto vám bude znamením: Naleznete děťátko v plenkách, položené do jeslí.“ Pastýři spěchali do Betléma a nalezli Marii a Josefa i to děťátko položené do jeslí. Když je spatřili, pověděli, co jim bylo o tom dítěti řečeno. Všichni, kdo to uslyšeli, užasli nad tím, co jim pastýři vyprávěli.Lk2 (Kral,ČEP)
Podle Matoušova evangelia byla znamením Ježíšova narozeníhvězda, kterou někteří pokládali zakometua pozdějiJohannes Keplerza opakovanoukonjunkci planet. Hvězdu spatřilimudrci(řeckymagoi, učenci) z východu a přišli doJeruzaléma, kde se vyptávali po novorozeném králi Židů (Mesiáši), aby se mu poklonili. Když se to doslechl králHerodes, který se obával vzpoury, vyptal se židovských znalců, kde se má Mesiáš narodit. Ti mu odpověděli: „V judském Betlémě, neboť tak je psáno u proroka.“Mt2, 5 (Kral,ČEP) Herodes tedy poslal mudrce do Betléma, aby dítě našli a při návratu mu podali zprávu, prý aby se mohl také poklonit. Hvězda, kterou předtím spatřili na východě, se mudrcům opět zjevila a šla před nimi až nad místo, kde bylo dítě s Marií a Josefem. Poklonili se Ježíšovi a předali mu královské dary:zlato,kadidloamyrhuMt2, 11 (Kral,ČEP). Protože byli ve snu napomenuti, aby se nevraceli k Herodovi, vrátili se domů jinou cestou.
Také Josefa anděl varoval před Herodem, takže s Marií a s malým Ježíšem uprchli doEgypta. Když Herodes zjistil, že se mudrcové k němu nevrátí se zprávou o novém židovském králi, dal povraždit všechny chlapce mladší dvou let v Betlémě a okolí.Mt2, 13-23 (Kral,ČEP)
Datum Ježíšova narození nebylo pro první křesťany zdaleka tak důležité jako jeho veřejné vystoupení a hlavně jeho utrpení, smrt a zmrtvýchvstání. Z biblických zdrojů jen Lukášovo evangelium dává Ježíšovo narození do souvislosti s historickou událostí, jejíž datum je známoLk2, 1-2 (Kral,ČEP). Jenže zdroj, který měl k dispozici, nebyl příliš spolehlivý, a tak si jeho údaje odporují. Proto není možné přesně určit ani rok, natož pak úplné datum Ježíšova narození. To se zprvu patrně připomínalo a slavilo jako jehoepifaniío svátku Zjevení Páně (6. ledna), jako je tomu dodnes v některých východních církvích.
Když se svátek Ježíšova narození začal ve 2. a 3. století připomínat samostatně (Irenej z Lyonu(202),Hippolyt Římský(236)), vyrojila se řada různých spekulativních návrhů ke stanovení data. K později přijatému datu 25. prosince vedla dvojí cesta. Jedna je spojovala se zimnímslunovratema s římským svátkem „neporaženého slunce“ (Sol invictus), který roku 274 slavnostně ustanovil císařAurelianus, a svátek Narození Páně je podle jedné z hypotéz křesťanskou odpovědí. Ježíš se podle ní narodil v nejkratší den roku, kdy i pohané slaví naději, že slunce překoná zimu, temnotu a smrt, tak jako Ježíš Kristus. Ostatně i starozákonní prorokMalachiášpsal o „slunci spravedlnosti“Mal3, 20 (Kral,ČEP) a křesťané jeho výrok vztahovali na Krista. Souvislost Ježíšova narození se slunovratem hájil napříkladsvatý Augustina ještěIsaac Newton, naopak pro puritány byla dokladem pohanské povahy Vánoc.
Větší váhu však měla druhá cesta, která vycházela z předpokladu, že Ježíš, který zemřel o svátkuPesach, židovských Velikonoc, v den 14. nisanu, jemuž zhruba odpovídá 25. březen latinského kalendáře, byl v tomto dni také počat. Podle jedné židovské tradice je totiž znakem dokonalého života, že trval celistvý počet let, a svátekZvěstování P. Marie(čili Ježíšova početí) se slavil v tentýž den. A pokud se k datu 25. března připočte 9 měsíců těhotenství, vychází datum 25. prosince.
Nejstarší jednoznačné určení data křesťanského svátku Vánoc na 25. prosinec pochází zChronographupozdně římského kronikářeFuria Dinysia Filocalaz roku 354, který ustanovení tohoto data klade do roku 336, za papežeLiboria. Liborius je tedy stanovil autoritativně, aby ukončil diskuse a spory, nicméně vzal v úvahu jejich výsledek. Filocalův spis se ovšem zachoval jen v pozdějších opisech, takže nelze zcela vyloučit, že tento záznam je pozdější vsuvka.
Slavení svátku bylo krátce přerušeno, když seŘehoř z Nazianzuv roce 381 vzdal úřadu konstantinopolského patriarchy, ale bylo obnovenoJanem Zlatoústýmasi v roce 400.
V raném středověku se oslavaNarození Páněpovažovala za méně významný svátek nežEpifanie(Zjevení Páně, 6. ledna), v západním křesťanství zaměřená na návštěvu mudrců. Významnost Vánoc však postupně rostla po korunovaci císařeKarla Velikéhov den Narození Páně v roce 800. Podobu Vánoc výrazně ovlivnilFrantišek z Assisi, který roku 1223 v obciGrecciove střední Itálii slavil vánoční mši před inscenacíjesličeks živými lidmi a zvířaty. Tím založil tradici „betlémů“, která se rozšířila zejména ve střední Evropě. Během středověku se pak svátek stal tak významným, že kronikáři uváděli, kde různí magnáti slavili Vánoce. Různí umělci byli odsouzeni za oplzlé koledy, což naznačuje, že divoké tradice římskýchsaturnáliía germánskéjulepokračovaly i v rámci slavení Vánoc. Opilost, promiskuita a hazardní hry patřily i v té době k veřejnému svátku. Ke zdobení se užíval – jako ve starověku –břečťan,cesmínaa jiné stálezelené rostliny.
Podle učeného benediktinaJana z Holešova(+ asi 1436) se v českých zemích (a patrně i v celé Evropě) k Vánocům ve středověku vázalo „tisíc lidových zvyků“, z nichž výslovně uvádí sedm: zvyk bdění (vigilie) apostu, pohoštění aalmužnypro chudé, vzájemného obdarovávání, pečení pletenců z bílého těsta (vánočka), krájení ovoce, obcházení skoledoua stlaní slámy na podlahu. Všechny sice obhajuje jako dobré a prospěšné, na každém z nich má ale i ďábel svůj díl, protože všechny se mohou zvrhnout v opak.
Od 17. století se slavení Vánoc pomalu přesouvalo do rodin, kde se připomínalo narození Ježíška a uctívalo rodinné štěstí a pospolitost. Na druhé straně se o Vánocích vítal inávrat Slunce, zejména na venkově, a lidové zvyky zahrnovaly i věštění a další vyloženě pověrečné štědrovečerní zvyky a obyčeje.To budilo pohoršení a vyvolalo i opakované zákazy.
V roce 1644, za anglické občanské války,puritániovládajícíParlamentzakázali slavení Vánoc jako nebiblického a pohanského zvyku.Následovaly protesty proti rušení Vánoc, zákaz však vydržel až do roku 1660. Podobné zákazy byly uplatněny i ve Skotsku a některých anglických koloniích. Ve Skotsku byl zákaz slavení Vánoc zrušen roku 1686, ovšem oficiálním svátkem se Vánoce staly až roku 1958.VNové Angliibyla oslava zakázána například vBostonuv letech 1659 až 1681.VPensylvániiVánoce nadšeně slaviliMoravští bratři, osadníci německé i moravské národnosti, ve městech, která založili, napříkladBethlehem,NazarethaLititz. Moravané v Bethlehemu měli první vánoční stromky v Americe, stejně jako první betlémy.
V Českých zemích bylo prý v 18. století hospodyňkám povoleno péct vánočku, což předtím směli výhradně pekaři.Kromě darů pro šlechtice a úředníky bylo zvykem obdarovávat a hostit chudé a koledníky. Vystavování jeslí se v 18. století leckde považovalo za nedůstojné, také proto, že jesle odváděly pozornost mládeže od kázání.Proto nejprveMarie Tereziea poté iJosef II.vydali zákaz stavění jesliček v kostelích, lidé však stavěli jesličky doma, zejména ve východních Čechách a na moravském pomezí.Zákaz stavění jesliček v kostelích byl oficiálně zrušen až v roce 1825.
V roce 1843 vydalCharles DickenspovídkuVánoční koleda(anglickyA Christmas Carol) a její okamžitá popularita sehrála velkou roli v moderní proměně Vánoc ve svátky rodiny, dobré vůle a soucitu.Tím, jak překryl církevní charakter oslav svojí humanistickou a světskou představou svátků, ovlivnil Dickens mnoho aspektů Vánoc v západní kultuře. Například rodinný a soukromý charakter svátku, zájem o tradiční pokrmy a pití, tanec a hry i celkové pojetí Vánoc jako svátků štědrosti, velkorysosti ducha, přátelství a lásky.
Tradice zdobenívánočního stromkuje také městská.  Jedna z prvních zpráv o ozdobeném a osvětleném stromku v místnosti je vbrémskékronice z roku 1570. První stromek v Česku postavil a ozdobil v roce 1812 režisér pražského Stavovského divadla Leibich, původem z Bavorska. Jako ozdoby stromečku se používalo ovoce, ořechy a perníčky, později skleněné, dřevěné, papírové nebo kovové ozdoby a v 19. století také svíčky.
Křesťanské tradice Vánoc se nacisté snažili ve 20. století nahradit domněle „starogermánskými“ a pohanskými „slavnostmi slunovratu“ a „svatým svátkem Němců“, v německých školách bylo zakázáno slavit narození Ježíše Krista a nesměly se zpívat vánoční koledy s náboženskou tematikou. Také v sovětském Rusku bylo slavení Vánoc zakázáno a ve 30. letech zavedl Stalin postavuDědy Mráze, odvozenou od americkéhoSanta Clause, který nosil dárky naNový rok.
Co nejvíce potlačit křesťanský obsah Vánoc ve veřejném životě se také snažila československá komunistická vláda. V 50. letech byla snaha nahradit postavu Ježíška nosícího dárky Dědou Mrázem a podpořit představu Vánoc jako konzumního a nikoli náboženského svátku.Veřejných oslav Vánoc jako narození Ježíše Krista se československý občan dočkal znovu na Vánoce1989.
Od roku 2015 zakázaly slavení Vánoc vlády několika muslimských zemí, protože podle nich ohrožují islám.
Vánoční doba trvá pro katolickou církev od prvníchnešporNarození Páně do neděle poZjevení Páně. Podle římské liturgie se v den Narození Páně slaví trojímše, v noci, za svítání a ve dne, doložená už zaŘehoře Velikého. Mešní texty z vigilie Narození Páně jsou použity proŠtědrý večer24. prosince.
Liturgická barvav katolické liturgii je v Adventu včetně vigilie Narození Páně fialová, o Vánocích (od mše v noci) bílá, případně zlatá, a ve svátky mučedníků (sv. Štěpán, Mlaďátka) červená. V anglikánské i luterské liturgii se barva pouze doporučuje, pravidlo je ale téměř totožné.
Pro evangelické církve Vánoce začínají 24. prosince a liturgické texty se skládají ze starozákonních proroctví, z Matoušova a Lukášova evangelia.Episkopální církev,Evangelická církev metodistickáaluteránské církvepoužívají pro anglicky mluvící oblast společnýlekcionář.Anglikánské církve, blízké římskokatolické církvi, slaví Vánoce podobně. Jen některé radikálně reformační církve přikládají Vánocům menší význam aSvědkové Jehovovije neslaví vůbec.
Koleda(zlat.calendae, první dny měsíce a roku) znamená v současnosti lidovou vánoční píseň. V koledách se však zachovaly stopy prastarého obyčeje obdarovávání. V mnoha lidských společnostech nebylo zdrojem osobní prestiže pouhé bohatství, nýbrž teprve štědrost. K veřejným projevům štědrosti vznikly různé slavnosti, jako indiánskýpotlač, melanéská kula a podle francouzského etnologaMarcela Maussepatrně také koleda. Konala se v blízkosti zimního slunovratu, v době největší nouze, kdy se zámožnější hospodáři mohli blýsknout štědrým obdarováním hladových. Ti se o to sami přihlásili, když obcházeli dům od domu a zpěvem doprovázeli rituál žebrání.
Řada koled vyjadřuje jisté sebevědomí koledníků, kteří sice mají hlad, ale poskytují bohatým příležitost, aby si před Kristem získali zásluhy pro věčnost. Od pozdního středověku nosili koledníci vyřezávané jesličky s figurkami pastýřů – dárců, k nimž se každý mohl při koledě připojit. Řada koled žádoucí dary výslovně připomíná a některé dokonce vyhrožují: „Jestliže nedáte / tedy uhlídáte / hrnce mísy rozbijeme / co v polici máte.“
„Kdo na Štědrý den nedá nikomu dar, do roka prý skončí v bídě“, popsal tento obyčej Jan z Holešova.
I když formalizovaný kalendář naši dávní předkové patrně neznali, uprostřed zimy, kdy se den začínal pomalu prodlužovat, mohli slavit něco jako nadějný začátek nového roku.Mircea Eliadepřipomíná velmi rozšířenou představu, že 12 prvních (nebo posledních) dní roku dovoluje nahlédnout, jaké budou jeho měsíce, a zimní svátky tak provázelo rozvinuté věštění. Věštilo se z rozkrojených jablek, pomocí svíček na míse s vodou nebo roztaveným olovem a pro věštecký výklad běžných událostí platila řada pranostik a pověrečných zásad. Různé obyčeje, jak je líčí napříkladKarel Jaromír Erben, měly sloužit jako sympatetická magie a příznivě ovlivňovat nastávající rok.
Jesličky nebo také betlém je nejčastěji plastické zobrazení Ježíšova narození podle evangelií, doplněné a rozvinuté legendárními motivy. Může to být skupina osob (Marie, Josef a dítě Ježíš), častěji i s přístřeškem, s oslem a volkem. Výpravnější jesličky zobrazují i pastýře, kteří malému Ježíškovi přinášejí dary, případně i město Betlém, které tvoří pozadí scény. Od svátku Zjevení Páně mohou být zobrazeni Tři králové i hvězda, která je do Betléma přivedla.
Vánoční hry i v kostelích se zmiňují ve Francii od 11. století, mši před živými jesličkami i se zvířaty sloužilFrantišek z Assisiroku 1223 v italskémGrecciua zvyk se rychle rozšířil po celé Evropě.Dřevěné vyřezávané betlémy se stavěly v kostelích a koledníci je nosili na koledu. Když byly v kostelích přechodně zakázány, lidé je stavěli doma a v některých krajích se rodinné betlémy pravidelně vystavují a také hodnotí. Od 19. století se betlémy s dřevěnými figurkami po domácku vyřezávaly v horských krajích a prodávaly na trzích a od roku 1860 se barevné papírové betlémy tiskly a vystřihovaly. V českých zemích byly oblíbené papírové jesličkyMikoláše Alšea pozdějiJosefa Lady.
První zmínky o vzájemném obdarování se objevují již ve starověkém Římě. Nedílnou součástí Vánoc se však dárky staly až v 19. století. Bylo zvykem obdarovávat členy rodiny, ale i služebnictvo. Domácí chasa například dostávala ošacení nebo malou finanční částku na přilepšení k celoroční mzdě. Dárky se dávaly také žebrákům nebo tulákům bez domova, kteří v době křesťanských svátků zaklepali na dveře bohatších domácností. Na počátku 20. století,v dobách hospodářské prosperity, se pod vánočním stromkem vedle potřebných věcí stále častěji objevovaly drobnosti a hračky jen pro radost. V chudých letech mezi dárky byly i části oblečení.
Dárky jsou jedním z hlavních atributů moderních Vánoc. Vánoce jsou proto jedním z nejziskovější období roku pro obchodníky a podniky po celém světě. Předávání darů byl běžný zvyk u římské oslavysaturnálií, starobylého svátku, který se konal na konci prosince. Tím se mohly inspirovat vánoční zvyky.
V křesťanské Evropě se dárky dávaly při několika různých příležitostech, s nimiž souvisí i představa „dárce“, který je nosí a rozdává.
Do štědrovečerní večeře se dodržoval půst a nesmělo se jíst maso. Jako polední jídlo se na Štědrý den podávalkuba(také staročeský, černý kuba). Je to tradiční české jídlo, jehož základem jsoukroupyahouby, často nakládané nebo sušené.
Dne 24. prosince se schází celá rodina na slavnostní večeři se speciálním postním jídlem, která je důležitou součástí oslav Vánoc. Při večeři jsou všichni svátečně oblečeni a jídelna je vyzdobena. Na stole může být ubrus s vánočním motivem a zapálené svíce. S jídlem se čeká, až bude shromážděna celá rodina. V některých rodinách se připravuje o talíř víc pro nečekanou návštěvu. Před večeří se všichni společně nahlas pomodlí nebo zpívají.K večeři, která v minulosti musela být postní, se podává ryba, obvykle kapr.
Kapr jako postní a zároveň i chutné jídlo se velmi rozšířil ve městech 16. století, což byl jeden z podnětů pro vznik rožmberského rybníkářství. Do 19. století se však ryba mimo hlavní město a rybníkářské nebo poříční oblasti konzumovala zřídka, neboť šlo o příliš drahé jídlo. V druhé polovině 19. století se i v českých zemích uchytil způsob kuchyňské přípravy kapra původem z Rakouska, kterým je obalení do strouhanky a smažení.Do té doby byl mnohem populárnější tzv.kapr načernopodávaný s knedlíky, který byl připravován s hutnou omáčkou s přídavkem švestkových povidel, perníku, vlašských ořechů nebo mandlí a piva.
Tradice kapra s bramborovým salátem se objevila v českých kuchařkách až v 30. letech 20. století. Původně se ale ryba míchala přímo s brambory, až během 50.–60. let se podoba bramborového salátu v kuchařkách změnila na současnou, tedy brambory se šunkou a směsí vařené zeleniny.SekularizaceVánoc vedla také v 50. letech k většímu rozšíření vepřovéhoVídeňského řízkujako náhrady za rybu (i z důvodu absence kostí a tím větší bezpečnosti pro děti). Vepřový řízek se ale na vánoční tabuli objevoval už v meziválečném období.
Od druhé poloviny 20. století se tradiční večeře skládá zrybí polévky,bramborového salátuskaprem, který se připravuje jakoobalovaný a osmažený. Z některých částí (hlava, jikry, mlíčí, vnitřnosti, kosti se zbytky masa) se dělá oblíbená chutnárybí polévka. Pojídaní ryb zavedli užKeltové, Slované měli na štědrovečerní večeři pečené prase.
Již v rámci příprav na Štědrý den se v Česku pečevánoční cukroví,vánočkaaštóla. Většina vánočních cukroví se připravuje ze směsimouky, cukru,vajec,másla,kakaa,čokoládya různých druhů ořechů akandovaného ovoce. Mezi typické patří cukroví zlineckého těsta, které je možné navíc ochutit strouhanýmkokosemnebo kakaem. Typickými vůněmi jsouvanilkaarum, typickým kořenímskořice. Vánočka je druh sladkého pleteného pečiva z kynutého těsta. Štóla je druh pečeného vánočníhomoučníku, má tvar podlouhlého bochníku a pochází zNěmecka(der Stollen). Uvnitř je zapečeno například sušené ovoce a ořechy a svrchu je štóla posypaná moučkovým cukrem. Na Štědrý den se pekly z „bílé mouky“ čerstvé koláče „pecáky“, „lopaťáky“ hruškové, zelné nebo jiné, makovníky, makové bábovky (buchty) a jablečný závin.
Jednou z novodobých vánočních tradic je betlémské světlo, které rozvážejískauti. Světlo se každoročně zapaluje vBetléměa pak putuje napříčEvropou. Do Česka betlémské světlo přichází zVídně, kde je rakouští skauti předávají o 3. neděli adventní (Gaudete) delegacím z celé Evropy; pro české země je přebírajíbrněnštískauti a rozvážejí v sobotu před 4. nedělí adventní, takže je pak k dispozici v kostelích, na náměstích, vánočních trzích, vknihovnáchapod.
Nejstarší specificky vánoční hudba patrně vznikla ve 4. století vŘímě. Latinské písně jakoVeni Redemptor gentium, jejímž autorem jeAmbrož Milánský, vyjadřuje teologickou doktrínu vtělení a vymezuje se vůči tehdy rozšířenémuariánství. PíseňCorde natus ex Parentis, kterou složil španělský básníkPrudentius(† kolem 410) se stále zpívá v některých církvích.
Do 13. století vznikla ve Francii, v Německu a zejména v Itálii tradice zpěvu populárních vánočních písní v místním jazyce, snad i pod vlivemFrantiška z Assisi. Nejstarší české vánoční písně pocházejí snad ze 14. století, známá píseň „Narodil se Kristus Pán“ z 15. století. Vánoční koledy v angličtině se poprvé objevily v roce 1426.
Vánoční písně, koledy, sloužily původně koledníkům, kteří obcházeli po domech a dostávali za to dary, teprve později se koledy začaly zpívat v kostele. Tradičně jsou koledy často založeny na středověkých akordech, jež jim dávají charakteristický hudební zvuk. Původ některých koled jakoPersonent hodielze sledovat až do středověku. Tato díla patří mezi nejstarší hudební skladby a jsou stále pravidelně zpívána.Adeste fidelesse zpívá v úpravě z poloviny 18. století, ačkoliv slova mohou mít původ již ve 13. století. Naproti tomu známéGood King Wenceslas(českyDobrý král Václav) neboHolly and Ivyvznikly v romantismu, v 18. a 19. století, i když na starší melodie.
Po reformaci v severní Evropě zpívání koled zpočátku upadlo. Někteří reformátoři, jakoMartin Luther, však zpěv koled podporovali. Koledy z velké části přežily ve venkovských komunitách, dokud nedošlo k oživení zájmu o lidové písně v 19. století. V 18. století anglický reformátorCharles Wesleypochopil význam hudby v náboženství. Kromě mnoha žalmů na melodie, které měly vliv na náboženská hnutí ve Spojených státech, napsal texty pro nejméně tři vánoční koledy.
Felix Mendelssohn-Bartholdynapsal melodii na Wesleyho slova koledyHark! the Herald Angels Sing. V Rakousku v roce 1818 Mohr a Gruber složili píseňStille Nacht(Tichá noc) pro kostel vOberndorfu. Práce Williama SandyseChristmas Carols Ancient and Modern(Vánoční koledy staré a moderní) (1833) byla první tištěnou verzí mnoha dnes již klasických anglických koled a přispěla k oživení viktoriánského svátku.
Zcela světské vánoční písně se objevily již na konci 18. století.Deck The Hallspochází z roku 1784 a americká píseňJingle Bells, která se dočkala mnoha verzí, byla autorsky chráněna v roce 1857. Ve 20. století se velice rozšířily afroamerické písně i písně o Vánocích v žánruspirituálů. Skladatelé, zpěváci a hudební skupiny vytvořili velké množství písní vztahujících se k Vánocům, včetnějazzovýchabluesovýchvariant. Kromě toho přišlo oživení zájmu o starou hudbu a skupiny zpěvákůlidové hudby, včetně interpretů středověké a klasické hudby.
Vánoční písně se svou hlubokou romantikou a náboženskými tématy přirozeně přitahují takéironiia zesměšňování. V závěrečných sekvencích filmuMonty Python: Smysl života(1983) zpíváGraham ChapmanpíseňVánoce v nebise Třemi králi vyzbrojenými nákupními košíky ze supermarketů.
Největším vánočním hitem je podle zisků z prodeje nosičů píseňWhite Christmas(Bílé Vánoce)odBinga Crosbyho. Písně se prodalo přes 50 miliónů kusů, ale spolu s dalšími coververzemi by to bylo hodně přes 100 miliónů.
Písně určené jako koledy pro 21. století nazpívala na album vydané v roce 2008 Enya. Album bylo hodnoceno jako průměrné.
Nejstarší záznamy o české vánoční hudbě v takzvaných Mariánských chválách v rukopisu z knihovnyMetropolitní kapituly pražsképocházejí z 11. až 12. století. Některé české vánoční koledy pocházejí snad už ze 13. století, ve 14. století patrně vznikla ranní adventní bohoslužba (roráty) s originálními náboženskými písněmi. Časem některé náboženské písně zlidověly do podob koledy.Koledníci a potulní žáci si koledami přivydělávali a šířili je. Z 15. století pochází píseňStala se jest věc divná, Panna syna porodila, beze vší strasti tělesné(zápis této písně je již vKodexu vyšehradském), ale iNarodil se Emanuel(rukopisMikuláše Kozla) aJežíš náš spasitel.
V 16. a 17. století dalaJednota bratrskávytisknoutkancionály, kde mezi mnoha písněmi k adventu a Vánocům byla i píseňNarodil se Kristus Pán, veselme se. V období renesance vzniká díloJana Campana VodňanskéhoPanna syna porodila.Vánoční písně českého hudebního baroka skládalAdam Václav Michna z Otradovic, jenž je mimo mnoha dalších i autorem písněChtíc, aby spal.
Do období baroka spadá i vznik českýchpastorel– skladeb pro sóla a sbor s doprovodem nástrojů. Mezi pastorely patří dílo Ondřeje Poddaného z RožmitáluSem, sem pastýřinebo Josefa Antona SehlingaPřeju tobě dobrou noc.V pozdním baroku se vyvíjí i žánr vánočnímše. Nejznámějším hudebním ztvárněním vánoční mše v ČR jeČeská mše vánočníJakuba Jana Ryby, uváděná i pod názvemHej mistře, vstaň bystře.
Ve 20. století napsalJosef Sukskladbu pro klavírO štědrém večeru,Bohuslav Martinůklavírní cyklusVánoceaVítězslav NovákPísně zimních nocí. Klasickou vánoční hudbu lze obvykle najít na hudebních koncertech pořádaných v kostelech.
I ve 21. století se stále zpívají koledy, např.Tichá noc, Narodil se Kristus Pán, Nesem vám noviny, Veselé vánoční hody, Půjdem spolu do Betléma, Pásli ovce Valaši, Štědrý večer nastal, Dej Bůh štěstíatd.
Mezi lidmi jsou oblíbenyVánoce, Vánoce přicházejí(J. VomáčkaaZ. Borovec) neboRolničky, rolničky(Jingle Bells, americká lidová).Podle hlasování v anketě v roce 2014 většina z více než 17 000 respondentů považovala za nejlepší vánoční hudbu britský popový hitLast Christmasz roku 1984 odGeorge Michaelaa skupinyWham!(22 procent hlasů), další v pořadí byla píseňHappy XmasodJohna Lennona.Na online platformách pak dlouhodobě dominuje poslech hitů od interpretů jakoMariah Carey,Michael Bublé,Ariana Grande,ColdplayaJustin Bieber, ze starších skladeb pak hity autorů jakoFrank Sinatra,Andy WilliamsaBrenda Lee(data z hitparády Singles Digital TOP 100 od roku 2015 do 2023).
Němci a Rakušané preferují píseňTichá noc(Stille Nacht), která je velmi oblíbená i v ČR. Mnoho Čechů si ale neuvědomuje, že nejde ani o českou, ani o lidovou píseň.Jedná se o text tyrolského kaplanaJosepha Mohraa s hudbou učitele a zástupce varhaníkaFranze Xavera Grubera, která byla poprvé uvedena na Štědrý den v roce 1818 pouze se sborem a kytarou.
Během druhé poloviny 20. století vzniklo několik významných populárních vánočních písní. NapříkladPurpuraJiřího SuchéhoaJiřího Šlitra,ZvonKarla Černocha,Vánoční tajemstvíHany Zagorové, duet Michala Tučného a Věry MartinovéStrom vánoční,Sliby se maj plnit o VánocíchJanka Ledeckéhoa především vánoční albaKarla Gotta(Vánoce ve zlaté PrazeaBílé Vánoce).Mezi českou vánoční hudbu 21. století lze zařadit některá díla známýchpopovýchinterpretů, jako jeLucie Bílá(v roce 2011 devětkrát platinové albumBílé Vánoce) aHelena Vondráčková(přezpívání osvědčených světových hitů v albuKouzlo Vánoc).Mezi další rádii často vysílané vánoční hity patříPůlnočníod skupinyUmakartaVáclava Neckáře,Na nebi svítíDana Bárty,Vánoce na míruEwy FarnéaSněhulákMichala Hrůzyale takéMedvídekkapelyLucie.V roce 2013 vydalo hudební tělesoSodoma Gomoravánoční píseňZasraný Vánoce, která podle autorů „odráží soudobou realitu“.
Vánoční hvězda, pocházející z Mexika, je s Vánocemi spojována od 19. století a mezi populární vánoční dekorativní rostliny patřícesmína,jmelí, červenýamarylis,vánoční kaktusneboBrambořík perský(Cyclamen persicum).Božena Němcovázmiňujebarborky, zvyk, že na svátek svaté Barbory (4. prosince)huřízne si dívčí višnovú nebo křešňovú větvičkua nechá ji v teple rozkvést.
Adventní a vánoční vazba květin má i svůj symbolický význam, zejména pokud je použita v církevní liturgii. Slouží ale především k dekoraci obydlí, společenských prostor i veřejných prostranství běhemadventua Vánoc. Vedle vánočního stromku, vždyzelených rostlin (cesmína, břečťan, jmelí) a květin k ní patří i svíčky, které ovšem znamenají i riziko požárů.
Tradiční barvy vánočních ozdob jsou červená, zelená a zlatá, trendy vánočních dekorací však podléhají módě. Evropská asociace floristů a výrobců dekorací (EFSA – European Floral and Lifestyle Product Suppliers Association) sice každoročně vydává své odhady a doporučení,konkurence ale vyžaduje i originalitu.
Kadidloa jeho levnější náhražky (purpura,františek) jsou aromatické látky a směsi, které pražením nebo pomalým hořením (bez plamenů) vytvářejí vonný kouř a používají se o Vánocích k provonění kostelů i příbytků.
Betlémská hvězda, zmiňovaná v Matoušově evangeliu, vyjadřuje nadlidský, kosmický význam Ježíšova narození. Jakokometuji poprvé zobrazil italský malířGiotto di Bondone(1267–1337) v roce 1304 na fresceKlanění, patrně inspirován úkazemHalleyovy kometyv září 1301.
Adventní věnec z jehličnatých větví se čtyřmi svíčkami, které se postupně zapalují, slouží k symbolickému odpočítávání čtyř týdnů adventu. Vznikl v polovině 20. století patrně v Německu.
Podobný účel máadventní kalendářz tuhého papíru s okénky, která slouží k odpočítávání dnů v Adventu a dětem ukazuje, jak daleko jsou ještě Vánoce.
Také andělské zvonky nebo vánoční pyramida je jednoduchá konstrukce, která nese kruhovou vrtuli se svislou osou. Staví se na kamna nebo na topné těleso, případně se pod ní zapálí svíčky. Proud teplého vzduchu vrtulku roztočí a kovové tyčinky, zavěšené po jejím obvodě, začnou zvonit na malé zvonky.
Vánočnípohlednicejsou pohlednice s obrázkem a přáním, které si před Vánocemi vzájemně posílají přátelé a příbuzní. Text přání (např. „Veselé Vánoce a šťastný nový rok“) se příliš neliší od prvního komerčního vánočního přání z roku 1843.Zvyk posílání pohlednic byl populární v ČR během 20. století a poslat desítky i více pohlednic byla téměř společenská povinnost.
Koncem 20. století vznikl a s rostoucí cenou poštovních služeb se rychle rozšířil moderní trend zasílání elektronických vánočních zpráv. Jde často o odesílatelem zhotovený nebo upravený, obvykle tematický obrázek nebo fotografii. Jako nostalgická vzpomínka na minulost se ale i ve 21. století posílají papírové pohlednice, třeba s básní, modlitbou nebo biblickými verši.
Některé státy vydávají k Vánocům pamětní známky. Zákazníci je mohou používat na vánoční přání, což je oblíbené u sběratelů pohlednic. Známky jsou platné po celý rok, přicházejí do prodeje počátkem října a začátkem prosince a jsou vytištěny ve značných množstvích.
V roce 1898 byla vydánakanadskáznámka s mapou světa a nápisem „XMAS 1898“ (VÁNOCE 1898) v dolní části. V roce 1937 vydaloRakouskodvě známky pro vánoční pozdravy s růží a znamenímzvěrokruhu. V roce 1939 vydalaBrazíliečtyři poštovní známky se zobrazením představujícím tři krále abetlémskou hvězdu, anděly a dítě,Jižní kříža dítě, a matku a dítě.
K Vánocům se vztahují některé pranostiky například:Zelené Vánoce, bílá Velkonoc.
Štědrý večer je odedávna považován za zvláštní dobu, kdy kouzla působí silněji a kdy je prý možné nahlédnout i do budoucnosti. Některé lidové zvyky, provozované v tento den, pocházejí snad ještě z předkřesťanské doby. Etnografové popsali množství magických rituálů, jimiž se lidé snažili vyhnout dopadu zlých pověr a naklonit si na svou stranu síly ovládající věci budoucí. Ve skutečnosti tato pověrečná jednání ukazují, spíše než co jiného, nejhlubší lidské touhy, které se příliš nemění.
Kolem roku 1400 popsal sedm nejběžnějších českých lidových tradic, spojených se Štědrým večerem,benediktinský mnichJan z Holešova. Těmito zvyky byly:půst, pohoštění aalmužna, vzájemné obdarování, příprava bíléhopečivav podobě klínu či pletence (patrněvánočka), krájeníovoce, chození nakoledua kladení slámy na podlahu. Jan z Holešova si byl vědom toho, že některé popisované zvyky majípohanský původ, avšak jejich udržování podpořil citáty z bible. Učený benediktin naopak ostře kritizoval, že někteří lidé tyto zvyklosti provozují z pohnutek, které jim „našeptal ďábel“, tj. ze ziskuchtivosti, touhy poznat budoucnost a posílit moc kouzel: „Vskutku nikdy v celém roce se neprovozuje tolik a takových kouzel jako o tomto svátku. A proč je tomu tak? Protože je to veliký svátek, proto chce také ďábel mít z něho veliký podíl. Proto vkládá lidem do mysli přesvědčení, že pro velikost tohoto svátku mají i jejich kouzla větší moc.“
Při zadělávání kynutého těsta měla hospodyně na zahradě rukama hladit ovocné stromy a volat: „Stromečku, obroď, obroď“, aby byly plodné.
Mezi křesťanské vánoční obyčeje patří bdění (vigilie) apůst, předkřesťanského původu je zřejmě věštění. Přinejmenším mezi večeří a půlnocí se hrály karty a kostky, aby hráči zjistili, jaké štěstí je čeká příští rok, jak jim půjde karta.Častým moderním zvykem je procházka před večeří. Někteří při tom pouštějí vánočního kapra do řeky ve městě, což považují za jeho záchranu, podle odborníků to však bývá rozsudek smrti.
O Štědrém večeru má mít hospodář kapsy otevřené, aby do nich napadalo štěstí, aby přišel k bohatství.Prát prádlo na Štědrý den přináší smůlu. A prádlo se rozhodně nesmí věšet, protože by se během roku mohl někdo oběsit.Zvykem bylo rozkrajovat ovoce, z něhož se věštilo zdraví či nemoc a smrt.Na Štědrý den se nesmějí čistit chlévy a stáje, pak by dobytek kulhal. Nesmí se zametat, aby z domu nebyli vymeteni duchové mrtvých, kteří v tyto dny přicházejí navštívit živé.
Po večeři se někde zapalovaly svíčky a pouštěly v lodičkách z ořechových skořápek do mísy s vodou. Rituálem bylo házení střevíce pro zjištění, zda se dívka další rok vyvdá, halekání z brázdy, třesení bezem nebo plotem a poslouchání ze které strany štěká pes. Často je zmiňován zvyk položit pod talíř minci či šupinu z ryby, tento zvyk měl udržet peníze v rodině nebo je přinést.Součástí večeře měly být luštěniny, nejčastěji lžíce vařené čočky, aby byla příští rok dobrá úroda a spousta peněz.
Vánoce se slaví v různých zemích různými způsoby, které odrážejí místní tradice a patrně zahrnují i předkřesťanské zvyky. V mnoha zemích jsou to státem uznané svátky s jedno- až třídenním pracovním volnem. Vánoce nejsou uznaným svátkem například v muslimských zemích a v Číně. Mezi země, kde se jako veřejné svátky neslaví, patříAfghánistán,Alžírsko,Ázerbájdžán,Bahrajn,Bhútán,Čína(s výjimkouHongkonguaMacaa),Írán,Izrael,Japonsko,Jemen,Kambodža,Katar,Komory,Kuvajt,Laos,Libye,Maledivy,Maroko,Mauritánie,Mongolsko,Omán,Pákistán,Saharská arabská demokratická republika,Saúdská Arábie,Severní Korea,Somálsko,Spojené arabské emiráty,Tádžikistán,Thajsko,Tunisko,Turecko,Turkmenistán,UzbekistánaVietnam.
Vánoce, spolu s Velikonocemi, jsou období nejvyšší návštěvností kostelů a v mnoha zemích se na Štědrý den dávají dárky, zejména dětem. Přibližně ve stejnou dobu se slaví židovskáChanukaa afroamerickáKwanzaa.
Vánoce jsou považovány za nejvýznamnější svátek v roce i pro nekřesťany, kteří jej spojují se zakončením roku a s trávením času v rodinném kruhu. Světské pojetí Vánoc často spojuje do jednoho samotné Vánoce (začínajícíŠtědrým večerem) a jim předcházejícíadvent; někdy v něm dokonce Vánoce krátce po Štědrém večeru končí, ačkoliv jejich církevní prožívání trvá až do prvních dní ledna.
Již před Vánocemi bývají v Česku obce a města slavnostně vyzdobena, stejně jako domy a někdy i okna a dveře domů. Svíce na adventním věnci se zapalují postupně jako v jiných zemích. Soboty a neděle tráví lidé svátečně, pokud je ovšem nemusí trávit prací. Často vycházkami do přírody nebo do města, kde navštěvují trhy, muzea, kostely, galerie a jiná hezká místa. Celé období před Vánocemi má sváteční nádech, obyvatelé uklidí a vyčistí celý dům, nakupují dárky a pečou cukroví. V předvánočním období jsou v ČR časté koncerty a děti na náměstích mají pod vedením učitelů vystoupení se zpěvem a hrami, ve školách a školkách ukázky prací s vánoční tematikou. Bývají připravovány betlémy, jesličky často se živými herci. Po Vánocích chodí děti, někdy s doprovodem dům od domu vybírat peníze na Tříkrálovou sbírku, kterou pořádá katolická charita.
Vánoce se slaví24.(Štědrý den),25.(Boží hod) a26. prosince(svatý Štěpán) a předchází jim v křesťanském pojetí čtyřtýdenníadvent. Všechny tři dny jsoustátem uznávaným svátkem, a tedy idnem pracovního klidu. S vánočním slavením je spojeno množství místních či národních zvyklostí. Na statku se nejdříve musel obstarat dobytek, teprve když bylo poklizeno a odzvonilo klekání, sešla se rodina u stolu. Samozřejmostí bývala i návštěva hřbitova. V českých zemích bylo ve 20. a 21. století běžné strojenívánočního stromkua dávání dárků dětem i dospělým. Důležitým zvykem je rodinná nebo společná podoba oslavy Vánoc, lidé tráví svátky společně a v dobré pohodě.
V českých zemích poprvé vánoční stromek připravil pro své přátele v roce1812ředitel Stavovského divadla J. K. Liebich na svém libeňském zámečku. Nový zvyk se poté začal prosazovat v bohatých pražských měšťanských rodinách a teprve později i do venkovských stavení.Rovněž bývá zvykem na Vánoce stavětjesličkyneboli betlém: v Čechách se tento zvyk objevuje roku1560v kostele sv. Klimenta v Praze. Charakter Vánoc do značné míry ovlivňují takékoledy, česká tradice koled je pak zvláště bohatá. Koledování se nezúčastňovaly děti z bohatších rodin, protože jejich rodiče jim nedovolovaly „žebrotu“.Na Tři krále děti předváděly divadelní hry na vánoční motivy, odměnou byly nejčastěji peníze.
V Anglii a v Severní Americe jsou Vánoce slaveny v duchu náboženské tradice, spojené s obdarováváním bližních dárky, jež jsou rozbalovány 25. prosince ráno. V domácnostech nesmí chybět vánoční stromek, v USA je též oblíbené venkovní zdobení domů vánoční výzdobou, především osvětlením.
Tradičním štědrovečerním pokrmem je nadívanýkrocan, případně jiná drůbež. Podává se s pečenými bramborami, zeleninou a brusinkovou omáčkou. Tradičnímdezertemjevánoční pudink. Ten se vyrábí dlouho před Vánocemi a je díky vysokému obsahu alkoholu velmi trvanlivý. Je nejčastěji vyroben z oříšků, hrozinek, rumu, vajec, strouhanky, cukru, citronů a švestek. Podává se s koňakem nebo punčem. Jelikož v USA je nadívaný krocan tradičním pokrmem též naDen díkůvzdání, bývá zde v některých oblastech u štědrovečerní večeře nahrazován jiným jídlem. Například veVirginiise podávajíústřice, šunkové placky a nadýchané oplatky. V některých oblastech na středozápadě s původně skandinávským osídlením se podává tzv. lutefisk (speciálně upravená ryba) s tuřínem. V některých venkovských oblastech může být též podáváno maso zesoba,vačicečikřepela.
Dárky v anglosaských zemích roznáší starší mužská postava jménemSanta Claus(veVelké Británii,Austráliia jinde též nazývanýFather Christmas, tj.Otec Vánoc), který vozí dárky nasaních, v některých podáních taženýchsoby.
VBelgii, podobně jako v sousednímNizozemsku, děti prožívají více svátekSv. Mikulášenež Vánoce. Tehdy totiž ty hodnější dostávají dárky od Sinterklaase (veVlámsku) nebo Saint Nicholase (veValonsku). Těm zlobivějším pak hrozí, že si je odnese Černý Petr, prý do Španělska. Vánoční svátky jsou tradičně zasvěceny spíše setkávání rodin a přátel namísto rozdávání dárků. V posledních letech však i Belgie podléhá komerčním vlivům aSanta Clausobvykle pod vánoční stromek či do punčoch zavěšených u krbu něco nadělí. K tradičním vánočním jídlům patří v Belgii ryby, mořské plody a plněný krocan. Nejtypičtější pochoutkou vyhrazenou jen pro vánoční tabuli je sladké „vánoční poleno“, ve vlámštině „kerststronk“ a ve francouzštině „la bûche de Noël“. Jedná se o měkkou, pěnovitou roládu naplněnou krémem a zvenčí ozdobenou čokoládou tak, že opravdu připomíná poleno.
První vánoční svátek veFranciije Saint Nicholas 6. prosince (u násMikuláš) přičemž se po celé zemi konají průvody a děti jí perníčky ve tvaruMikuláše. Poté nastáváAdvent, při kterém je veFranciizvykem dělat obrovské vánočnítrhy. 24. prosince poté děti dávají za dveře domu či bytumrkvičkupro soby, kteří by měli přitáhnout saně s Pere Noëlem. Ráno pak děti mrkvičku zkontrolují – pokud zmizela, je to neklamné znamení, že tu bylPère Noëla přivezl nadílku. Do pokoje se dostává komínem v krbu. V některých oblastech tak děti stále dávají ke krbu 24. prosince botičky, aby jim do nich Pere Noël nadělil dárky. Ve většině rodin nechybí ani vánoční stromek. Francouzi si doslova potrpí na bohatou výzdobu a tak ani na stromcích nesmí chybět osvětlení, aby vynikly i v noci. Typickým stromkem je jedle, která je hlavní dekorací v každé rodině. Mezi tradičnípokrmpatří ve Francii vánočníkrůtaplněná jedlýmikaštany(la Dinde de Noel), která se podává s vařenou zeleninou. V některých regionech Francie najdete třeba ústřice, tučná kachní játra foie gras, uzeného lososa, palačinky (Bretaň) nebo husu (Alsasko).
Lidé vDánskusi o Vánocích zdobí dům postavičkamiskřítků, kterým se říkánisser. Mohou být různě velcí, mají špičatou čepičku a jsou oblečeni do dánských národních barev (červené a bílé). Jsou to právě tito skřítci, kteří večer 24. prosince nadělují dárky. Drobné dárečky a sladkosti se zavěšují na větve vánočního stromečku. Na Štědrý den lidé často chodí zapálit svíčku na hřbitov. V některých oblastech panuje také zvyk vítání „vánočního posla“, který zaklepe na dveře a každému dá vtipný dáreček charakterizující obdarovanou osobu – poukazují na ctnost nebo vadu, např. tlouštíci dostávajíšpejliodjitrnice. Večer se rodina sejde u stolu, na kterém nesmí chybět husa, kachna, popřípadě vepřová pečeně s červeným zelím jako hlavní chod a dále pak opepřená treska s ředkvičkou, pivní chléb, teplá šunka, hnědé koláčky nebo horká rýže zalitá studeným mlékem. Speciálním dezertem je rýžový nákyp se zapečenoumandlí, jejíž nálezce dostane zvláštní dárek. Po večeři rodina přesune ke stromečku, kolem kterého tančí dokola, držíc se za ruce a zpívajíc koledy.
Prvním vánočním svátkem je veŠvédsku13. prosinceDen sv. Lucie. Tento svátek se podobá českému Mikuláši. Mladí lidé se v převlečení zaandělya na hlavě ozdobení korunou s hořícími svíčkami vydávají nadělovat dětem cukroví. Typickou vánoční ozdobou jeslaměnápostavičkakozla, ať už je v nadživotní velikosti nebo k zavěšení na stromeček, která se později na Tři krále hází do ohně. Hlavním chodem sváteční večeře je sušená treska s bílou omáčkou, dalším tradičním pokrmem jevörtbröt– kořeněný chléb shřebíčkyazázvorem. Jako vánoční specialita se podávají i vařené fazole se slaninou a cibulí nebo malé klobásky, kterým se říkájulkorv. Po večeři přichází nadělovat dárky přihrblý dědečekJultomten(Vánoční muž) za pomoci skřítkůJulnissarů. Je zvykem na dárky místo jména obdarovaného napsat krátký verš charakterizující danou osobu, která se má podle toho o svůj dárek sama přihlásit.
Na Islandu nosí dárky 13 skřítků. Skřítkové přicházejí postupně od 12. prosince až do Štědrého dne. Každý skřítek má své jméno, jenž je odvozeno od lumpáren, které lidem provádí: 1. Dřevonožka, 2. Rokliňák, 3. Mrňous, 4. Olizovač lžic, 5. Kastrolník,6. Vylizovač misek, 7. Dřevobuchka, 8. Milovník Skyru, 9. Zloděj klobás, 10. Šmírák, 11. Čmuchal, 12. Háček, 13. Svíčkař. Pod stromečkem nesmí jako dárek chybět knížka a nějaké oblečení, protože tady mají vánoční kočku, která na Štědrý den obchází Island a každého, kdo pod stromečkem nenajde nové oblečení, a nebo novou knížku tak odnese a sní. Jólabókaflóðið je příprava na Vánoce, kdy každý dostane do schránky zdarma katalog knížek ve kterém se objevují knižní tituly, které vyjdou před Vánoci. Po večeři se celá rodina sejde u vánočního stromečku, kde si společně rozdají dárky. Dárečky se pod strom položí ráno a na každém je uvedeno, od koho je. Den před Štědrým dnem 23. 12. na den svatého ThorlákaIslanďané tradičně jedí fermentovaného rejnoka. Rejnok při své fermentaci dostane velmi nepříjemný zápach, kvůli kterému se obvykle jí venku v garáži případně v restauraci.Na Štědrý den se jí uzené jehněčí, solená vepřová žebra nebo různí divocí ptáci. K masité části večeře se přidá houbová omáčka, vařené brambory, červené zelí a dokonce i džem. Podobě jako v jiných severských zemích na vánočním stole nesmí také rýžová kaše se skořicí rozinkami a jednou mandlí na vršku. K tomu všemu na Štědrý den ještě usmaží tenký zdobený chléb, přidají spoustu druhů cukroví a vánoční večeře je hotová.
V Norsku dárky nenosíJežíšekale koza králeOlafa II. NaŠtědrý denjedí vepřové nebo skopové žebírko s vařenými brambory. Před rozbalovánímdárkůse kolem stromku sejde celá rodina, která v kruhu tančí a zpívá norské koledy. Podle legendy na Štědrý večer vycházejí zlé čarodějnice a hledají košťata, na kterých by se proletěly. Proto musí být všechna košťata v domě pečlivě schovaná. Zatímco košťataNorovéschovávají, svounorskou vlajkumilují, proto bývá hlavním prvkem na vánočních řetězech, ale i na sloupech před domem, právě vlajka.
VPolskuzačínají Vánoce večer 24. prosince v okamžiku, kdy se na nebi objeví první hvězda. Poláci slaví sváteksv. Mikuláše6. prosince, ale tento den Mikuláš přináší dárky jen dětem. Teprve o Štědrém večeru Mikuláš, ale častějiDzieciątko(dítě Ježíš),Aniołek(Anděl) aneboGwiazdor(ve Velkopolsku) nechává pod stromečkem dárky pro všechny. Odedávna zvykem jsou také jesličky v kostele, v jejichž pozadí se často místo betlémské krajiny zobrazují polská města a historické stavby. Během svátku se tradičně navštěvují tyto betlémy s celou rodinou.
Sváteční stůl nebo i podlaha se zdobí trochou slámy, která má připomínat, že se Ježíšek narodil ve chlévě. Na začátku štědrovečerní večeře se rodina a hosté dělí o oplatku. Je to symbol smíření a příležitost přát si všechno nejlepší. Zvykem je prostírat u štědrovečerní večeře jeden talíř s příborem navíc pro případného hosta. Jedná se oaluzina židovskou tradici vyhrazení místa upesachovéhostolu prorokuEliášovi. Samotná večeře se skládá z dvanácti chodů symbolizujících dvanáct měsíců v roce. Hlavním jídlem je smažený kapr nebo jiná ryba. Před tím se obvykle podává červenýborščs tzv.uszkami(taštičky s houbami, které připomínají tvarem uši), pakpierogi, tj. taštičky se zelím a houbami, a jiná postní jídla. V různých částech Polska se jedí různé vánoční pochoutky: např. pro Slezsko je typickámoczka, namočenýperníks rozinkami, ořechy, mandlí a sušeným ovocem, a takémakůvky– rohlíky máčené ve sladkém mléce a obalované v máku. Typická je takékutia, která je části východní tradici a její základem je pšenice, med, rozinky, mandle apod. Na Vánoce se také peče perník. O půlnoci z 24. na 25. prosince se slaví v katolické církvi půlnoční mše –pasterka, která připomíná pastýře, kteří jako první navštívili Ježíše. Zpívají se také koledy.
VItáliibývají hlavním symbolem Vánocjesličky. Zpravidla ale nechybí ani ozdobený vánoční stromeček (nejčastěji jedle). Konkrétní zvyky a tradice se liší dle rodin a zejména podle jednotlivých měst a regionů. Zejména křesťanské rodiny mají jesličky doma, a na ty v životní velikosti se chodí dívat do kostelů nebo na náměstí. Rodinné betlémy se obvykle dědí z generace na generaci. Vánočním dnem je 25. prosinec. Hlavní slavnostní pokrmy o několika chodech se podávají při večeři 24. 12. nebo při obědě 25. 12., kdy se scházejí celé rodiny. Dárky se rozbalují po večeři 24. 12. (čeká se do půlnoci, kdy začne 25. prosinec) nebo druhý den ráno a leží vedle jesliček nebo pod stromečkem. Dárky jsou spojené s osobou italské obdoby Santa Clause –Babbo Natale. Po snídani jde zpravidla celá rodina do kostela. Na italské vánoční hostině nesmí chybětpanettone, typická vánoční bábovka s hrozinkami a kandovaným ovocem, nebo v případě severní Itálie jednoduššípandoro. Hlavní jídla se opět liší v závislosti na tradicích daného regionu a rodin. Může být jehněčí srozmarýnovýmibramborami aartyčokyči večeře o několika chodech na bázi mořských ryb.
V Itálii se slaví ještě 6. ledna svátekEpifanie. ČarodějniceLa Befanasestoupí komínem do domů, kde zanechá dětem dárky. Její velká loutka se pak na znamení konce svátků zapálí.
Ve východní Evropě a v některých asijských zemích, včetně Ruska, jsou slaveny především pravoslavné Vánoce. Vánoce se vpravoslavízačínají slavit až 6. a 7. ledna z důvodu posunu ve východních církvích stále používanéhojuliánského kalendářeo 13 dnů oproti západnímugregoriánskému kalendáři(25. prosinec juliánského kalendáře tak spadá až na 7. leden gregoriánského).
V historii byly pravoslavné Vánoce spojeny s velkým množstvím tradic, které však upadly z velké části do zapomnění po oficiálním zákazu Vánoc vSovětském svazuv roce 1918. V současnéRuské federacijsou tak oslavy spojeny spíše sNovým rokemajolkou. Ústřední nepravoslavnou (pohádkovou) postavou, která má v pravoslavných Vánocích podobnou funkcí jako v českých zemích vánoční postava Ježíšek, je novoročníDěda Mráz.Děda Mráz roznáší dárky na Nový rok. V ruských rodinách Děda Mráz „roznáší“ dárky tak, že po oslavě Silvestra 1. ledna se začínají rozbalovat společně novoroční dárky. Děti se shromáždí kolem vánočního stromku, tančí a zpívají.
Na Ukrajině většina věřících používájuliánský kalendář, proto vánoční svátky začínají až 6. ledna. To je Svatý večer (Svjatyj večir) se Svatou večeří, což je obdoba české štědrovečerní večeře. Tradičně se podává dvanáct jídel, která symbolizují dvanáctapoštolů.Hlavním jídlem jekuťa, což je bezmasý pokrm z pšenice, medu, máku a dalších ingrediencí.I další jídla jsou postní, tedy bezmasá, například lívance, houbový boršč či pirohy.Večeře často trvá několik hodin.Po večeři se koleduje.
Dne 7. ledna se slaví narození Krista (Ridzvo Christovo), 8. ledna svátek Panny Marie, 9. ledna pak svátek sv.  Štěpána (Svjatyj Stepan). 13. ledna pak přichází Štědrý večer (Ščedryj večir) s druhou, méně bohatou Svatou večeří. 14. ledna je svátek sv. Vasyľa (Svjatyj Vasyľ), což je zároveň juliánský Nový rok. Tento den se obětuje prase a pořádá se zabijačka.Vánoční svátky na Ukrajině končí 19. ledna svátkem svatého Jana Křtitele (Svjatyj Ivan Chrestyteľ), kdy se světí voda.
Vánoční stromek se obvykle zdobí již na gregoriánský Nový rok (dříve se zdobíval až odpoledne 6. ledna), kdy se také rozdávají dárky.„Novoroční“ rozdávání dárků je ovšem pozůstatek sovětských dob, nikoli ukrajinská tradice.
V roce 2023 proběhla změna kalendáře (přechod na revidovaný juliánský).
VŘeckuse v dřívějších dobách, především v přímořských oblastech, zdobily lodě. Vánoční stromeček tam začal pronikat teprve před několika desetiletími. Mezi vánoční tradice patří například žehnání domůsvěcenou vodouproti zlým skřítkům nebo dětské průvody. Děti chodí 24. prosince koledovat strianglya bubínky ke známým a sousedům. 25. prosince se zpravidla koná jedna z nejbohatších řeckých hostin v roce. Podává sekrůtaskaštanovounádivkou, mleté maso apiniovéoříšky, někdy se peče sele, jehně nebo ryby. Dárky nosí Mikuláš až na přelomu roku. Podle pověsti zachraňoval potápějící se lodě, a tak mu z vousů crčí slaná voda.
Vánoce se vislámském světěneslaví, kult všeho, co neníBohem, je zakázáno. VSaúdské ArábiineboSomálskujsou veřejné oslavy související s Vánocemi nezákonné. Naopak veSpojených arabských emirátech,Kataru, neboTureckujsou vánoční dekorace velmi rozšířené, především v nákupních centrech, ale bez jejich vztahu k narození Ježíše.Počet křesťanůBlízkém východěklesá, starobylé komunity se stěhují jinam, hlavně kvůli občanským válkám a terorismu.
Při zobrazení Vánoc vevýtvarném uměnípřevládámalby. Sochařské zpracování je, s výjimkoureliéfůa lidovýchbetlémů, vzácné. Umělcem v Česku známým malbami vánočních motivů byl ještě ve 20. stoletíJosef Lada. Jeho typická a oblíbená díla však na počátku 21. století upadla u mladé generace v zapomenutí kvůli nákladům na copyright. Mezi poměrně známé patří disneyovské vánoční postavy. Rozšířeným druhem výtvarného umění s vánočními motivy bylo lidové řezbářství, které se s ohledem na období Vánoc zaměřovalo na loutky a betlémy.
Základním vánočním tématem ve výtvarném umění jeNarození Krista. To bylo zobrazováno již vraněkřesťanském umění, avšak zpravidla pouze jako součástchristologických cyklů.Místo narození není vbiblickém textunikterak popsáno a jedinou indicií je to, že narozenýJežíšbyl položen dojeslí. Kristovo narození je proto zpravidla situováno dochléva, respektive do dřevěného přístřešku postaveného pro zvířata, který často (zvláště v pozdnígoticea ranérenesanci) bývá vestavěný do trosek rozměrnéantickéstavby. V oblastech působeníOrtodoxní církvese Kristovo narození odehrává zpravidla vjeskyni.Kromě zvířat asvaté rodinybývají od14. stoletíobvyklou součástí scény narození Krista klaněnípastýřů. Často jsou součástí scény takéandělé, kteří buďto v pozadí výjevu zvěstují narození Spasitele, nebo jsou jako pozorovatelé přítomni samotnémubetlémskémuvýjevu.
Námětově patří k Vánocům takéKlanění tří králů. Motivhvězdyse objevuje již ve 4. století. Především ve východní církvi se objevují rozsáhlé umělecké cykly zobrazující celýlegendickýpříběhtří králů.
Řada zobrazovaných detailů klanění králů je opětapokryfních. Bible nejenže nezmiňuje jména „králů“ (dle biblického textu má jít o mágy), ale dokonce nezná ani jejich počet, který odpovídá počtu darů a zároveň může symbolizovat tři tehdy známé světadíly (Evropa, Asie, Afrika).
V českém i evropském gotickém umění byly vánoční události zpravidla zobrazovány jako součást christologických cyklů. Příkladem je napříkladVyšebrodský cyklusodMistra vyšebrodského oltáře. Narození Krista v tomto cyklu obsahuje množství vedlejšíchikonografickýchmotivů, což je pro gotické umění obvyklé.Mariezde mj. líbá malého Ježíše jako poukaz na paradoxní situaci, že jikatolická teologiechápe nejen jako Kristovu matku, ale i jakosymbolcírkve, tj.nevěstu Kristovu. V popředí výjevu je zobrazendonátora také nezvyklý apokryfní motiv lázně.
Od druhé poloviny 14. století se často pod vlivem sílícího dobového důrazu na Krista objevuje motivAdorace Krista, kdy se Marie malému Ježíši klaní. Příkladem jeAdorace z HlubokéodMistra třeboňského oltáře. Na obrazeKlanění tří králůodGiotta di Bondonez let 1304–1306 se poprvé objevuje od té doby obvyklé zobrazení betlémské hvězdy jakokomety.
V pozdní gotice a rané renesanci jsou často spojovány motivy klanění pastýřů a příjezdu tří králů. Výjevy mívají mnohafigurovýkomparz, bohatě a podrobně zobrazenoukrajinu. Příkladem je nedokončenéKlanění tří králůodLeonarda da Vinci. Na obrazech z této doby se také často objevují klečící donátoři. Na klanění tří králů mívají dokonce někdy podobu některého z králů.
Vrcholně renesanční a předevšímbaroknízobrazení směřují opět kintimitěa to i na obrazech s mnoha postavami, jako na Klanění tří králů zeSmiřicodPetra Brandla. V pobarokním sekularizujícím se prostředí se zobrazení Vánočních událostí přesouvá do sentimentální polohylidového umění, například vyřezávaných betlémů, obsahujících často i stovky figurek, zobrazení řady periferních a zcelaanachronickýchmotivů, dějů. Výjimkou přitom nejsoupohyblivé betlémypředevším z konce 19. století.
Ve „vysokém“ umění se objevují spíše výjimečně. V 19. století například v dílenazarénů, ve 20. století pak v grafikách některých katolicky orientovaných tvůrců, v Čechách napříkladBohuslava Reynka.
V anglické literatuře uvedl Vánoce do povědomíCharles Dickensve svém díleA Christmas Carol(č.Vánoční koleda) z roku 1843. Příběh o lakomém, studeném, necitelném a mrzoutském Ebenezeru Scroogeovi a jeho nápravě poté, co ho navštíví tři duchové o Štědrém večeru redefinoval ducha a význam Vánoc a vyvolal znovuzrození svátečního veselí poté, co puritánské autority v 17. století v Anglii a Spojených státech amerických potlačily předkřesťanské rituály spojené se svátky.
O Vánocích se odehrává počátek jedné z velmi zdařilých pohádekHanse Christiana Andersena,Sněhová královna. Tato kniha je o Vánocích velmi oblíbená jak ke čtení, tak i v rozhlasovém zpracování.
V německé literatuře najdeme například noveluBergkristall(č.Horský křišťál, 1845) od šumavského rodákaAdalberta Stiftera. Jedná se o příběh dvou dětí, sourozenců, kteří se ve vánici na Štědrý den ztratí.
Karel Mayse věnoval tématu v knizeWeihnacht(čes.Vánoce, 1897). Jde o dobrodružný román, který zobrazujeOld Shatterhandajako hluboce věřícího muže, jenž neustále zdůrazňuje význam víry v životě člověka. Nad Vánocemi a způsobem jejich davové oslavy nebo naopak důvody neslavení v 21. století se humorně zamýšlíJohn Grishamve svém románuSkipping Christmas(č.Vánoce nebudou!, 2001).
Téma Vánoc se objevuje především v literatuře z dobynárodního obrození. Autoři tak šířili české povědomí, kulturu a tradice. Popis Vánoc či vánoční tematiku nalezneme v poezii i próze. Součástí sbírkyKytice(1853) odKarla Jaromíra Erbenaje i baladaŠtědrý den. Dvě dívky se na Štědrý den vydají k jezeru, aby zde podle staré pověry ve vodách jezera spatřily budoucnost. Jedna uvidí svatbu, druhá smrt. Obé se do roka vyplní.Jan Nerudaje autorem básníRomance štědrovečerní(Balady a romance, 1883) aUkolébavka vánoční(Zpěvy páteční, 1896). Známou báseňVánoce(Co život dal, 1883) napsalJaroslav Vrchlickýběhem jednoho ze svých pobytů vČistéuRakovníka. Vánoce a vánoční zvyky na českém venkově líčí iBožena Němcováve svéBabičce(1855). Vánoce kupeckého učně v rodině městského obchodníka popisujeIgnát Herrmannve své povídceTobiáškův Štědrý den.Bratři Mrštíkovévěnovali Vánocům kapitolu ve svém díleRok na vsi(1903–1904). Popisují zde Vánoce naSlováckuna přelomu 19. a 20. století.
S ohledem na tradice spojené se slavením jsou vydávány knihy s tematikou koled (např. knihaVánoční koledys nahrávkami a notovým zápisem), vaření vánočních pokrmů (např. kniha Nejchutnější vánoční cukroví) nebo zdobení interiérů (Vánoční inspirace, autor Markéta Lukášová). Mezi zdařilé jsou prodejci v 21. století zařazována díla jako „Velká kniha o Vánocích“ Lucie Kochové nebo „Česká vánoční kniha“ Michaely Zindelové.
Vánoční a předvánoční období je v USA i ve světě jedním z období, kdy se v kinech konají premiéry vysokorozpočtových filmů. Tvůrci si od období svátků slibují větší zisky a vzhledem k blízkosti konce roku i větší naději v boji o nominace na filmovou cenuOscar.
Existuje mnoho filmů s vánoční tematikou. PříběhA Christmas Carolod Charlese Dickense se dočkal hned několika filmových adaptací. V polovině 20. století si velkou popularitu získal filmZázrak v New Yorku(1947). V 90. letech byly populární filmové komedieSám doma(1990) aSám doma 2: Ztracen v New Yorku(1992).
V televizi se na Vánoce tradičně vysílají pohádky, komedie či show s vánoční tematikou.
V Česku patří k nejoblíbenějším vánočním pořadům výpravné filmové pohádky, z klasických napříkladPyšná princezna(1952),Princezna se zlatou hvězdou(1959),Tři oříšky pro Popelku(1973) či ruskýMrazík(1964), z modernějších pak třebaNesmrtelná teta(1993),Princezna ze mlejna(1994),Princezna ze mlejna 2(2000) čiAnděl Páně(2005). Celosvětově mezi zdařilé počiny v tomto směru patří televizní zpracování novely Charlese DickenseA Christmas Carols názvemDuch Vánoc(1984), veršovanýGrinch(2000) sJimem Carreym, animovanýPolární expres(2004) neboOtec prasátek(2006). Mezi dětmi je v druhé dekádě 21. století velmi oblíbený animovaný filmLedové království(2013).
17. prosince 1989 vznikl první díl řádných dvacetiminutových epizod seriáluSimpsonovi, který nese názevVánoce u Simpsonových. Vánoce jsou oblíbeným tématemsitcomů. Například v roce 1989 vznikl vánoční speciál sitcomuŽenatý se závazky–It's A Bundyful Life(dvoudílná epizoda).
Vánoce jsou nakloněny ztřeštěným taškařicím s mnoha veselými nedorozuměními. Některé komedie s vánoční tematikou jsou oprávněně řazeny mezi horory. Mezi propagované vánoční komedie patří tematická řadaSám doma(pět filmů, 1990–2012), ale iStrašidelné Vánoce(1988),Vánoční prázdniny(1989),Rolničky, kam se podíváš(1996),Tehdy o Vánocích(2000),Santa je úchyl!(2003),Ukradené Vánoce(2003),Láska nebeská(2003),Vánoce naruby(2004),Každý den jsou Vánoce(2006),Vezmeš si mě?(2008),Čtvery Vánoce(2008),Velká vánoční jízda(2011).
Do žánru fantasy spadáfilmové zpracovánírománuTerryho PratchettaOtec prasátek(2006).
U animovaných filmů pro děti jsou v posledních letech oblíbené vánoční speciály známých sérií jakoShrekovy Vánoce(2007),Doba ledová: Mamutí Vánoce(2011) čiŠmoulokoleda(2011).
Hororyna vánoční téma jsou výrazné mísením očekáváním sladkostí a klidu s příběhem plným brutálního násilím a lekačkami. Krev na sněhu esteticky vyniká výrazným kontrastem. Kritici však tvrdí, že kombinování hororu a Vánoc jednoduše komerčně většinou nefunguje. Mnohé vánoční horory se pokouší kombinovat ve vánočním aranžmá komedii a strašidelný příběh.
Do téta kategorie patří filmy jakoČerné Vánoce(1974 a remake z roku 2006),Vánoční zlo(1980),Gremlins(1984),Krvavé Vánoce(1984),Silent Night, Deadly Night(1984),Vánoční teror(1989),Santa Claws(1996),Jack Frost(1998),Ďábelský Santa(2005),P2(2007),Vzácný export(2010),Mrtvoly přicházejí(2011) a další.
Romantika Vánoc podtrhuje happyendy a pomáhá vytvořit tu správnou atmosféru pro zamilované, jako ve filmechLáska nebeská(2003),Max, Katrin a Vánoce se psem(2004) neboBláznivé Vánoce(2005).
Vánoce jsou každoročním vrcholem prodejního období pro většinu maloobchodníků v mnoha zemích po celém světě.Prodej se dramaticky zvýší, protože lidé nakupují dárky, dekorace a zásoby k oslavám. Například v USA „vánoční nákupní sezóna“ začíná již v říjnu.
V České republice vzrostl podle dostupných údajů objem objednávek internetových obchodů (proti běžným měsícům roku) v říjnu 2011 při vánočním prodeji o desítky procent, v listopadu 2011 asi o 300 % a v prosinci o 600 %.Naproti tomu v roce 2014 byl v listopadu tento nárůst skokově 43 % a září a říjen byly podprůměrné.V roce 2011 Češi utratili za vánoční dárky 15 miliard korun.Průzkum společnosti Era odhadoval, že česká domácnost utratí za dárky v roce 2012 v průměru kolem pěti tisíc korun a průměrná cena dárku dosahuje téměř devět set korun.
Vánoce byly během času předmětem diskusí a útoků z různých zdrojů. Zákaz slavení Vánocpuritányv 17. století v Anglii, Skotsku a anglických koloniích byl veden snahou odstranit zbývající pohanské prvky Vánoc. Zákaz vánočních dekorací radními městaOxfordna počátku 21. století a rozhodnutí přejmenovat Vánoce na 'Winter Light Festival' (Svátek zimních světel) bylo vedeno snahou o politickou korektnost a přesné dodržování zákonů.
Školy v Evropě i USA byly terčem protestů, když byly zveřejněny informace (ať už jen podezření či skutečnost), že zakazují zpívat a hrát oblíbené koledy, kvůli jejich náboženskému podtextu.
Iniciativavegetariánůaveganů„Vánoce bez násilí“ pořádá v Česku každoročně akce směřované proti chovu kaprů (jakož i jiných zvířat) pro vánoční večeři.Projekt „Zachraňte Ježíška“ vznikl jako reakce na využívání „nečeských“ vánočních symbolů v kampaních, které jsou cílené především na děti.
Během první světové války se vojáci bojujících stran setkávali a společně slavili Vánoce, či dokonce někde sehráli vánoční fotbalové utkání. Vojáci si vyměňovali dary, někdy i adresy, a pili. Často příměří začalo žádostí o možnost pohřbít mrtvé kamarády.Tento příběh je někdy upravován jako dramatické vyprávění v krátkých literárních dílech.
Betlémská hvězda, popisovaná v Matoušově evangeliu, je někdy považována za kometu. Avšak mohlo by jít i o novou hvězdu (novučisupernovu).Konjunkcím planetjiž dříve byl přikládán velký význam i mezi laiky a je jistá možnost, že krátkodobá konjunkce planet mohla být také jevem, který upoutal pozornost vědců té doby. Možnost, že by šlo o velmi vzácnou konjunkci planet, jenž byla později mylně interpretována, patří k oblíbeným, ačkoliv ostatní možnosti, o jaký úkaz na nebi vlastně šlo, rovněž nelze vyloučit.
Kometa zobrazovaná na lidových betlémech byla vytvářena až podle Halleyovy komety, po roce 1301. Odborníci však nemohou vyloučit, že mohla v době Kristova narození být na noční obloze viditelná jiná kometa. Tuto teorii zastává například A. A. Borett (1983).Možnost, že by v té době byla viditelná nová hvězda, v moderní astronomické terminologii buď nova nebo supernova, je považována za pravděpodobnější. Zastáncem této možnosti je například A. J. Morehouse (1978).
Řada astronomů podporuje názor Johanna Keplera, že šlo spíše okonjunkciplanet.Význam tomuto úkazu připisuje astrologie, která byla v dřívější době s astronomií nerozlučně spjata. Mudrci od východu tedy mohli být astrology, kteří vykládali ze „znamení na nebi“věštby. Konjunkce je mohla zavést do Betléma. Podle Keplera došlo dokonce v roce 7 před naším letopočtem k trojnásobné konjunkci planet Jupiteru a Saturnu v souhvězdí Ryb. To potvrzují i moderní výpočty. K úhlovému přiblížení Jupiteru a Saturnu došlo 29. května, 30. září a 5. prosince téhož roku. Podle těchto výpočtů šlo o neobyčejně nápadný úkaz.
Na základě této teorie by se Kristus jako osoba narodil koncem léta či na podzim roku 7 před naším letopočtem. Jinou verzi konjunkce jako betlémské hvězdy uvádí R. W. Sinnott.
Podle průzkumu GfKČeské Vánoce ve statisticeumělý vánoční strom v roce 2014 preferovalo 36 % Čechů, 2 % obyvatel ČR vánoční strom vůbec nemá. Na stole k sváteční večeři mělo bramborový salát 89 % obyvatel ČR a kapra 67 %. Podle průzkumů tráví 94 % Čechů Štědrý večer doma.
Z Vánočních zvyků téměř třetina Čechů udržuje tradici půstu na Štědrý den. Téměř třetina Čechů se přitom také hlásí k nějakému směru křesťanské víry a navštíví vánoční mši v kostele, ačkoliv krátce po dlouholetém potlačování komunistickým režimem v roce 1995 se ke křesťanské víře hlásilo 39 % obyvatel. V roce 2014 byl statistiky zaznamenán další pokles a rovněž se zvýšil počet obyvatel, kteří tvrdí že v Boha určitě nevěří na 42 %. Přesto je návštěva kostela vánočním zvykem i v necelé třetině rodin kde spíše v Boha nevěří.
Vánoční jmelí má doma a tradici s kapří šupinou pod talířem přiznává více než polovina obyvatel ČR. Jmelí věší častěji ženy. Vánoční cukroví peče 61 % obyvatel.
Více než 40 % obyvatel lze podle průzkumu považovat za pověrčivé. Tyto osoby nevěší 24. prosince prádlo, nechodí do hospody a nehrají karty. Vánoční zvyky jsou častěji praktikovány v rodinách s dětmi. U 70 % obyvatel se podle průzkumu rodina svolává zvonečkem, aby nalezli a rozbalovali dárky pod stromkem. Více než polovina žen a asi třetina mužů zpívá u stromečku koledy. Tradice házení střevícem přes hlavu alití olova, které jsou spojeny s pověrou věštění ženicha, jsou praktikovány nejméně.
Podle statistických přehledů dat na síti Facebook a Twitter v ČR je vidět v objemu přenášených dat na Štědrý den silný pokles mezi denní špičkou, která nastává kolem 14. hodiny, až zhruba do 18. hodiny. Objem přenášených dat poté opět vzrůstá, se špičkou mezi 20. a 21. hodinou, a výrazněji klesá až kolem půlnoci. Po 18. hodině také silně narůstá objem dat, která se týkají online her a internetového telefonování. Celkový objem přenesených dat na Štědrý den je zhruba o čtvrtinu nižší než o běžném víkendu. Na Silvestra objem přenesených dat postupně klesá od 18. hodiny s výrazným propadem objemu přenesených dat okolo půlnoci. Celkový objem přenesených dat na Silvestra je zhruba o 15 procent nižší oproti běžnému víkendu.
Trend rozloženísebevraždpodle měsíců platil za roky 2006–2010 stejně pro muže i ženy, nejnižší počet sebevražd byl v prosinci. Během Štědrého večera a 25. prosince je počet dlouhodobě podprůměrný, téměř poloviční oproti jiným dnům. Naopak na Silvestra (31. prosince) se počet sebevražd zvýšil v uvedených letech nejméně o polovinu oproti běžnému dennímu průměru. Již první dny nového roku jsou ale páchány sebevraždy zcela v statistických hranicích běžného denního průměru.
Obyvatelé ČR si na Vánoce půjčují průměrně 7 300 korun, zpravidla půjčkou u nebankovní instituce. Tyto půjčky stahují někdy obyvatele do dluhové pasti a zaplatí někdy věřiteli násobně více, než činí půjčená částka.V ČR za Štědrý den 2011 hasiči evidovali 54 požárů, část z nich pravidelně způsobují svíčky.
V roce 2012 mělo na horách, podle odhadů Asociace českých cestovních kanceláří a agentur, strávit Vánoce přes 200 000 lidí, přičemž do zahraničí mělo odcestovat asi 100 000 lidí. V ČR mělo strávit Vánoce 2012 asi 180 tisíc turistů.
Praha za posledních čtyřicet let zaznamenala bílé Vánoce devětkrát, v ČR jsou většinou Vánoce „na blátě“. Z velkých měst zažila Praha bílé Vánoce naposledy v roce 2010. Tehdy šlo o sněhově mimořádnou zimu, a i na Štědrý den leželo na zemi kolem 10 cm sněhu. Brno mělo naposledy v roce 2016 na Štědrý den 4 cm sněhu. Ostrava je na tom v poslední době o Vánocích sněhově nejhůře, ačkoliv je tu zimní klima nejstudenější z největších českých měst. Poslední poprašek přes Vánoce zaznamenala v roce 2011.
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůChristmasna anglické Wikipedii aWeihnachtenna německé Wikipedii.