Růžovité

Růžovité(Rosaceae) je čeleďdvouděložnýchkrytosemennýchrostlin z řádurůžotvaré(Rosales). Zástupci čeledi se vyskytují po celém světě, největší druhové bohatství je v severním mírném pásu. Jsou tobylinyidřevinys jednoduchými nebo složenými, nejčastěji střídavýmilisty.Květyjsou nejčastěji pětičetné s větším počtemtyčinek.Semeníkyjsou velmi mnohotvárné, svrchní až spodní, srostlé, volné nebo z jedinéhoplodolistu. Taképlodyjsou různých typů.
Růžovité jsou hojně zastoupeny i v české květeně, na českém území se vyskytuje asi 200 původních druhů z 19 rodů. Do této čeledi náleží většina důležitých ovocných dřevin mírného pásu a také mnoho okrasných dřevin. Další využití mají jakoléčivé rostliny, z některých jsou získávány aromatickésilice.Dřevoovocných stromů má využití vřezbářství.
Růžovité jsou v současnétaxonomiičleněny na tři podčeledi:Dryadoideae,RosoideaeaSpiraeoideae. Původní členění na 4 podčeledi podle typu plodů se ukázalo jako umělé.
Růžovité jsou jednoleté nebo vytrvalébyliny,keřeistromy. Rostliny jsou jednodomé nebo zřídka dvoudomé. Odění je nejčastěji z jednoduchých nebo i žlaznatýchchlupů, někdy jsou přítomny chlupy hvězdovité. Rostliny mohou míttrnyčiostny.Listyjsou obvykle střídavé (výjimečně vstřícné, např. u rodurůžovec–Rhodotypos), jednoduché nebo zpeřeně či dlanitě složené, s opadavými nebo vytrvalýmipalisty.Žilnatina (botanika)je dlanitá nebo zpeřená,čepellistů je na okraji nejčastěji zubatá, zuby jsou často zakončeny žlázkou.
Květyjsou pravidelné, různého habitu od drobných bezkorunných zelenavých kvítků po nápadné velké květy, obvykle, v úžlabních nebo vrcholovýchkvětenstvíchrůzných typů nebo jednotlivé. V květu je často přítomnačešule(hypanthium), obvykle s nektáriovým diskem, volná nebo srůstající splodolisty.Kalichikorunajsou nejčastěji pětičetné (výjimečně i čtyřčetné), koruna u některých rodů chybí (Acaena,Lachemilla,Aphanes,Polylepis).Tyčinkyjsou volné, nejčastěji je jich 15 až mnoho, řidčeji je jejich počet redukován na 10, 5 nebo dokonce na jedinou tyčinku (rodAphanes).Gyneceumje velmi mnohotvárné, svrchní až spodní, složeno z jednoho až mnoha volných nebo do různého stupně srostlýchplodolistů. V každém plodolistu je 1 až mnoho (nejčastěji 2) vajíček. Početčnělekodpovídá počtu plodolistů. Plodem jepeckovice,malvice,tobolkanebosouplodíměchýřků,nažeknebopeckoviček.
Čeleď zahrnuje okolo 4800 druhů v asi 105 rodech.Je rozšířena kosmopolitně, s největší druhovou pestrostí v mírném a subtropickém pásu severní polokoule. Některé rody, např.AcaenaaPolylepis, mají centra druhové diversity na jižní polokouli. V tropech je jejich výskyt omezen především na vyšší polohy, v nížinných deštných lesích jsou zastoupeny jen velmi málo.Rozsáhlý areál má např.ostružiník(Rubus), jehož původní oblast rozšíření zahrnuje 6 kontinentů.Dřeviny roduPolylepistvoří v Jižní Americe nejvýše zasahující lesnaté porosty na světě.
V původní české květeně je zastoupeno 19 rodů a asi 200 druhů růžovitých. Téměř polovinu z tohoto počtu (asi 96 druhů) tvoříostružiníky(Rubus), které náleží k taxonomicky nejobtížnějším skupinám středoevropské květeny. Dalším hojně zastoupeným rodem jemochna(Potentilla, 24 druhů),kontryhel(Alchemilla, 21 druhů) arůže(Rosa, asi 14 druhů). Z dřevin se na českém území jako původní dále vyskytujejabloň lesní(Malus sylvestris),hrušeň polnička(Pyrus pyraster), rodslivoň(Prunus, střemcha, mandloň, trnka, třešeň, 6 původních druhů),jeřáb(Sorbus, 14 druhů, většina z nich hybridogenního původu),skalníky(Cotoneaster, 2 druhy),hlohy(Crataegus, 4 druhy) atavolník vrbolistý(Spiraea salicifolia). Z bylin se mimo výše zmíněné mochny a kontryhele v Česku vyskytujířepík(Agrimonia, 2 druhy),nepatrnec(Aphanes, 2 druhy),řepíček řepíkovitý(Aremonia agrimonoides),udatna lesní(Aruncus vulgaris),tužebník(Filipendula, 2 druhy),jahodník(Fragaria, 3 druhy),kuklík(Geum, 3 druhy včetně roduSieversia, kuklice) akrvavec(Sanguisorba, 2 druhy).
Z pěstovaných okrasných dřevin občas zplaňují některétavolníky(Spiraea),skalníky(Cotoneaster),tavola kalinolistá(Physocarpus opulifolius),růže(např.růže svraskalá,Rosa rugosa),kdouloň obecná(Cydonia oblonga),jeřáb oskeruše(Sorbus domestica),muchovník oválný(Amelanchier ovalis),mišpule obecná(Mespilus germanica), z bylinjahodka indická(Duchesnea indica).
Vzácně jsou k nám zavlékánykuklík alepský(Geum aleppicum) amochna prostřední(Potentilla intermedia).
Mezi kriticky ohrožené druhy na území ČR náležíkontryhel rozeklaný(Alchemilla fissa, jen v karových jámách Krkonoš),mandloň nízká(Prunus tenella, jižní Morava),nepatrnec pískomilný(Aphanes australis),mochna drobnokvětá(Potentilla micrantha, Bílé Karpaty),mochna rozkladitá(Potentilla patula, jižní Morava),mochna jahodovitá(Potentilla sterilis, střední Morava),ostružiník moruška(Rubus chamaemorus, Krkonoše) ajeřáb sudetský(Sorbus sudetica, Krkonoše).
Mezi v ČR vyhynulé taxony náležírůže rolní(Rosa arvensis) akontryhel krkonošský(Alchemilla corcontica).
V evropské květeně jsou kromě rodů obsažených i v české původní květeně zastoupeny ještě rodydryádka(Dryas, 2 druhy),muchovník oválný(Amelanchier ovalis),mišpule obecná(Mespilus germanica),hlohyně šarlatová(Pyracantha coccinea),mochnička(Waldsteinia, 2 druhy),zubatka(Sibbaldia, 2 druhy),sibiřanka hladká(Sibiraea altaiensisna Balkáně) a středomořský keřastivida trnitá(Sarcopoterium spinosum).
Většina zástupců čeledi je opylovánahmyzem, přičemž nejsou známy specializované vazby na konkrétníopylovače. Některé rody (Acaena,Lachemilla,Polylepis) jsou větrosprašné.Semena mnohých růžovitých s dužnatými plody jsou šířenatrusemzvířat. Jiné druhy, např.acéna(Acaena) ařepík(Agrimonia), mají plody se štětinami nebo háčky, které se zachytávají na zvířecí srsti.
Zástupci podčelediDryadoideaefixují vzdušnýdusíkprostřednictvím symbiózy sbakteriemiFrankiaze skupinyaktinobakterií.
Mezi obsahové látky vyskytující se u čeledi růžovité náleží kyanogenníglykosidy(amygdalinv semenech,prunasina další),kyselina ellagová,sorbitol,flavony,třísloviny(ellagotaniny),triterpenya triterpenovésaponiny.Alkaloidyjsou přítomny jen velmi zřídka, výjimkou jsou diterpenoidní alkaloidy (tzv. spiradiny) utavolníku(Spiraea). Hojné jsou ovocné kyseliny (kyselina sorbová,vinná,citronová,askorbová,jablečnáa další).Růžovásiliceobsahuje především triterpenovéalkoholy:geraniol,citronellolanerol.
Navzdory velké různorodosti v morfologii květních orgánů jsourůžovitédobře vyhraněnou amonofyletickouskupinou, což potvrzují i molekulární výzkumy. V rámci řádurůžotvarýchtvoří jeho bazální větev.
SystémAPGdělí růžovité na 3 podčeledi:Dryadoideae,RosoideaeaSpiraeoideae. Dřívější dělení na 4 podčeledi na základě typu plodů (Maloideae,Prunoideae,RosoideaeaSpiraeoideae) se ukázalo jako nepřirozené a nekoresponduje s výsledky molekulárních studií, přičemž jako nesourodá skupina se ukázala především podčeleďSpiraeoideae(tak jak byla chápána dříve).
Mezirodové vztahy uvnitř těchto 3 větví jsou stále z větší části nedořešené.RodQuillaja(mydlokor) byl na základě výsledků molekulárních analýz přeřazen do samostatné čelediQuillajaceaev rámci řáduFabales. Ke změnám došlo ve vymezení některých rodů. RodyComarum(zábělník) aDasiphora(mochnovec) byly vřazeny do roduPotentilla(mochna) a potom z něj opět vyjmuty, rodSieversia(kuklice) byl vřazen do roduGeum(kuklík). Velké změny podstoupil rodPrunus(slivoň): ten je dnes chápán široce a zahrnuje dřívější rodyCerasus(třešeň, višeň),Laurocerasus(bobkovišeň),Amygdalus(mandloň),Persica(broskvoň),Armeniaca(meruňka),Padus(střemcha) aPadellus(mahalebka). Naopak u rodujeřáb(Sorbus) je nově preferováno dělení do vícera samostatných rodů, zčásti monotypických.
U mnoha rodů je vyvinuta částečná nebo úplnáapomixie, tedy nepohlavní tvorba semen, což vede ke značné taxonomické složitosti: jedná se např. o rodyostružiník(Rubus),kontryhel(Alchemilla),jeřáb(Sorbus),hloh(Crataegus),skalník(Cotoneaster) aj., jejichž zástupci často náležejí mezi obtížně určovatelné, tzv.kritické rostlinné taxony. Častá je náchylnost k vzájemné hybridizaci, a to i mezirodové.
Bazální skupina růžovitých, charakteristická je asociace sdusík fixujícímibakteriemi roduFrankia; vajíčka jsou přímá, plodem jsounažky, obsahujísorbitola kyanogenníglykosidy. Obsahuje jen 4 rody:
Byliny nebo keře, jen zřídka stromy.Gyneceumje obvykle složeno z mnoha plodolistů, obsahujíkyselinu ellagovou, až na výjimky nejsou přítomny kyanogenníglykosidy,sorbitolaflavony. Na základě molekulárních studií definovány úžeji než v dřívějším pojetí.
Supertribus Rosidae:
Tribus Sanguisorbeae:
Tribus Potentilleae:
Tribus Colurieae:
Dřeviny,gyneceumje obvykle složeno z méně než 5 plodolistů, obsahujísorbitol, kyanogenníglykosidyaflavony, chybíkyselina ellagová. Náleží sem mimo jiné známé rody smalvicemi(jabloň, hrušeň, jeřáb) apeckovicemi(slivoň).
Tribus Amygdaleae:
Tribus Sorbarieae:
Tribus Spiraeeae:
Tribus Neillieae:
Supertribus Kerriodae:
Tribus Kerrieae:
Tribus Osmaronieae:
Supertribus Pyrodae:
Tribus Pyreae (Maleae):
Subtribus Pyrinae (Malinae):
Většina ovocných dřevin mírného pásu náleží do čeledi růžovité, ceněné je také jejich dřevo. Náleží sem i mnoho okrasných dřevin, především keřů. Některé druhy z této čeledi jsou používány v lékařství a léčitelství, jiné patří k významnýmvčelařským rostlinámdíky své produkci nektaru a pylu.
Ve střední Evropě je z hlavních ovocných dřevin původní jentřešeň ptačí(Prunus avium, syn.Cerasus avium).Višeň obecná(Prunus cerasus, syn.Cerasus vulgaris) pochází z oblasti od jihovýchodní Evropy po Indii,slivoň švestka(slivoň domácí,Prunus domestica) z oblasti Kavkazu,slivoň obecná(Prunus insititia) z jihozápadní Asie,slivoň třešňová(myrobalán,Prunus cerasifera) od Balkánu po Střední Asii,meruňka obecná(Prunus armeniaca, syn.Armeniaca vulgaris) abroskvoň obecná(Prunus persica, syn.Persica vulgaris) z Číny.Hrušeň obecná(Pyrus communis) ajabloň domácí(Malus domestica) jsou staré kulturní rostliny, vzniklé mnohonásobným křížením.Jedlé peckovice většinou místního významu poskytují i různé druhy subtropickýchslivoní: americké druhyPrunus angustifolia,P. americanaaP. subcordataa asijské druhyPrunus caspica,P. iranica,P. ursina,P. involucrataaP. salicina.
Jako drobné ovoce jsou v Česku pěstoványjahodník obecný(Fragaria vesca),maliník obecný(Rubus idaeus),ostružiníky(Rubus spp.), jedlé kultivaryjeřábu ptačího(Sorbus aucuparia), méně častojeřáb oskeruše(Sorbus domestica), různé druhymuchovníku(Amelanchier) atemnoplodec(Aronia). Sbírány jsou i plodytrnky(Prunus spinosa) atřešně křovité(Prunus fruticosa).Jedlé jsou také malvice různých subtropických druhůhlohu(středomořské a asijskéCrataegus azarolus,C. orientalis,C. ponticaa americkéC. flava,C. mexicanaaC. stipulosa).
Lokvát japonskýneboli japonská mišpule (Eriobotrya japonica) pochází z východní Asie a pěstuje se i ve Středomoří. Strom kvete na podzim, příjemně chutnající plody dozrávají na jaře, v době kdy jiné ovoce ještě není k dispozici.Mandloň obecná(Prunus dulcis, syn.Amygdalus communis) pochází z Přední a Střední Asie. Mimo těchto míst je dnes nejvíce pěstována ve Středomoří.
Ze severovýchodních oblastí Jižní Ameriky pochází vysoký stromAcioa guianensis, poskytující peckovice s chutnými jádry.
Silicena produkcirůžového olejea růžových aromatických vod je získávána především z kultivarůrůže damašské(Rosa ×damascena),stolistéabílé, případně takérůže galské(Rosa gallica).
Severoamerickástřemcha pozdní(Prunus serotina) poskytuje dřevo ceněné na nábytek a v řezbářství. Využíváno je i dřevo ovocných stromů – jabloně, hrušně, třešně, švestky, dále různéjeřáby–jeřáb ptačí(Sorbus aucuparia),jeřáb břek(Sorbus torminalis),jeřáb muk(Sorbus aria). Dřevo ovocných stromů je dobře opracovatelné a po napaření často získává načervenalou barvu. Je využíváno v nábytkářství, na rukojeti, řezbářské práce a drobné předměty, například nádoby nebo šperky.
Okrasnérůže, jedny z nejoblíbenějších zahradních rostlin na světě, jsou komplexní hybridy asi 9 původních divokých druhů.Růže svraskalá(Rosa rugosa), pocházející z východní Asie, je v současnosti pro svoji odolnost hojně vysazována kolem dálnic a na zpevňování svahů.
Jako okrasné stromy jsou nejčastěji pěstovány jeřáby (Sorbus), různé druhy a kultivary ozdobnýchtřešní,višní,střemchasakur(rodPrunus) a ozdobnéjabloně(Malus).
Z víceméně keřovitých okrasných dřevin je pěstován nejčastějiskalník(Cotoneaster),tavolník(Spiraea),bobkovišeň(Prunus, syn.Laurocerasus),tavola(Physocarpus),kdoulovec(Chaenomeles),mochnovec(Potentilla, syn.Dasiphora),hlohyně(Pyracantha),zákula japonská(Kerria japonica),jeřábovec(Sorbaria),hloh(Crataegus),hroznovec(Exochorda),muchovník(Amelanchier),temnoplodec(Aronia) aostružiník(Rubus).
Spíše ojediněle se pěstuje celá řada dalších druhů keřů:kdouloň obecná(Cydonia oblonga),celoterčník různobarvý(Holodiscus discolor),aflatunie(Louiseania),madenie bělavá(Maddenia hypoleuca),mišpule obecná(Mespilus germanica),neilie(Neillia),neviusie alabamská(Neviusia alabamensis),vonivka třešňová(Oemleria cerasiformis),lístkovec větevnatý(Peraphyllum ramosissimum),blýskalka(Photinia),prinsepie(Prinsepia),pakdoule čínská(Pseudocydonia sinensis),korunatka(Stephanandra),stranvésie Davidova(Stranvaesia davidiana),růžovec zákulovitý(Rhodotypos scandens),mandloň nízká(Prunus tenella, syn.Amygdalus nana).
Vzácně se pěstují různé mezirodové křížence, např. kříženec jeřábu s temnoplodcem (jeřáboplodec,×Sorbaronia) a jeřábu s hrušní (hruškojeřáb,×Sorbopyrus auricularis).
Mezi zahradní trvalky náleží různé druhy rodukuklík(Geum),mochna(Potentilla),kontryhel(Alchemilla) atužebník(Filipendula), jako půdopokryvná je pěstovánajahodka indická(Duchesnea indica) amochnička(Waldsteinia).
Jako skalničky jsou pěstovány drobné poléhavé keříky rodudryádka(Dryas) a půdopokryvné plazivé byliny až polokeře roduacéna(Acaena), pocházející z Nového Zélandu a z And.
Kontryhel (Alchemilla) je používán zevně i vnitřně jako účinný prostředek při tlumenímenstruačního krváceníi při dalšíchgynekologickýchobtížích.
Plodykdouloně obecné(Cydonia oblonga) se již od časůHildegardy z Bingenupoužívají přirevmatismu. Účinným antirevmatikem je také květ a plodjeřábu ptačího(Sorbus aucuparia).Hloh obecný(Crataegus laevigata) má příznivý vliv nasrdečníčinnost, rozšiřujevěnčité tepnya je využíván vgeriatrii. Plodystřemchy obecnéjsou používány protiprůjmůma na vypocení. Naťřepíku lékařskéhostimuluje činnostžlučníkuajater, zlepšujetrávenía zevně je používána při kožních chorobách. Listjahodníku obecného(Fragaria vesca) je používán jako součást různých bylinných směsí.Tužebník jilmový(Filipendula ulmaria) obsahuje stejně jako vrbová kůrasalicin– látku, která dala vzniknoutkyselině acetylsalicylovéneboli aspirinu.
V čínské medicíně jsou využívány plodyhlohu klínovitého(Crataegus cuneata), podávané především při různých porucháchtrávení. Odvar z listůlokvátu japonského(Eriobotrya japonica) je používán jako prostředek posilujícížaludek, uvolňující hleny při chronickébronchitidě, při vykašlávání krve a dalších obtížích. Nakládané plodyslivoně mume(Prunus mume) pikantní chuti se používají při střevních potížích, chronickém kašli, krvi v moči či stolici.Jsou pod jménemšvestičky umeboshidováženy i do České republiky.
Kůraslivoně africké(Prunus africana) obsahujefytosterolya je součástí průmyslově vyráběných antiprostatik.
Acaena,Adenostoma,Agrimonia,Alchemilla(včetněAphanes,Lachemilla),Amelanchier,Aremonia,Argentina,Aria,Aronia,Aruncus,Bencomia,Borkhausenia,Cercocarpus,Chaenomeles,Chamaebatia,Chamaebatiaria,Chamaecallis,Chamaemeles,Chamaemespilus,Chamaerhodos,Chloromeles,Cliffortia,Coleogyne,Coluria,Comarum,Cormus,Cotoneaster,Cowania,Crataegus(vč.Mespilus),Cydonia,Dasiphora,Dichotomanthes,Docynia,Dryas,Drymocallis,Eriobotrya,Eriolobus,Exochorda,Fallugia,Farinopsis,Filipendula,Fragaria,Geum,Gillenia,Hagenia,Hedlundia,Hesperomeles,Heteromeles,Holodiscus,Kageneckia,Karpatiosorbus,Kelseya,Kerria,Leucosidea,Lindleya,Luetkea,Lyonothamnus,Macromeles,Majovskia,Malacomeles,Malus,Marcetella,Margyricarpus,Micromeles,Neillia,Neviusia,Normeyera,Oemleria,Osteomeles,Pentactina,Peraphyllum,Petrophytum,Photinia(vč.Stranvaesia),Physocarpus,Pleiosorbus,Polylepis,Potaninia,Potentilla(vč.Horkelia,Horkeliella,Ivesia),Pourthiaea,Prinsepia,Prunus(vč.Pygeum)Pseudocydonia,Purshia,Pyracantha,Pyrus,Rhaphiolepis,Rhodotypos,Rosa,Rubus(vč.Dalibarda),Sanguisorba(vč.Dendriopoterium,Poteridium,Poterium),Sarcopoterium,Sibbaldia,Sibbaldianthe,Sibiraea,Sieversia,Sorbaria,Sorbus,Spenceria,Spiraea,Spiraeanthus,Tetraglochin,Torminalis,Vauquelinia,Waldsteinia,Xerospiraea
Mezirodoví kříženci:
×Amelasorbus,
×Cerasolouiseania,
×Crataemespilus,
×Margyracaena,
×Pyraria,
×Pyronia,
×Sorbaronia,
×Sorbocotoneaster,
×Sorbomeles,
×Sorbopyrus
Chiméry:
+Crataegomespilus