Pražská konzervatoř

Pražská konzervatořje veřejná instituce bezplatnéhostředoškolskéhovzdělávání v oborech hudby, tance a dramatického umění. Je jednou z hlavníchpražskýchvzdělávacích institucí pro výukuhudby,zpěvuaherectví. Škola sídlí ve třech různých budovách, hlavní budova je v ulici Na rejdišti 77/1, naStarém Městě,Praha 1, další pak sídlí vPálffyovském palácinaMalé Straně.
Pražská konzervatoř byla založena v roce 1808 jako prvníkonzervatořve středníEvropěa poPařížskéaMilánské konzervatořijako třetí vůbec. První školní rok byl zahájen 24. dubna 1811.
Konzervatoř nabízí vzdělání v oborech hry na většinu běžnýchhudebních nástrojů,klasického zpěvu,skladby,dirigováníaherectví. Délka výuky je šest let, z toho čtyři roky představujematuritnístudium a dva roky tzv.absolutorium. Učební plán zahrnuje specializovaná teoretická studia, výuku jevištní řeči a povinné všeobecné hudební vzdělání (hudební harmonie, rytmus, intonace, obligátní klavír ad.).
Instituce také provozuje vlastnísymfonickýakomorní orchestr, několik komorních hudebních souborů a sborů a jednu činoherní skupinu a operní soubor, složené z posluchačů školy. Ročně se koná přibližně 250 koncertů a 40 divadelních představení.
Ve školním roce 2005/06 na škole studovalo přibližně 550 českých a 40 zahraničních studentů.
Pražská konzervatoř byla založena roku 25. dubna 1808 příslušníky pražské hudbymilovnéaristokraciea měšťanstva sepsáním prohlášení které je považováno za zakládací listinu školy. První odstavec zněl:
Pod listinou jsou podepsániFrantišek Josef z Vrtby,František Josef ze Šternberka a Manderscheidu,Jan z Nostic,Kristián Kryštof z Clam-Gallasu,Bedřich z Nostic, Karelz Firmianu,Jan Josef Pachta z Rájova,František Josef z Klebelsbergu.
Dne 31. března 1810 byla založenaJednota pro zvelebení hudby v Čechách, která po dalších sto let zajišťovala finanční provoz školy.SkladatelBedřich Diviš Weber(1766–1842), budoucí první ředitel konzervatoře, vypracoval plán nového ústavu podle vzoruPařížské konzervatoře(založené v roce 1795) amilánské konzervatoře(založena 1807). Z důvodu tehdy probíhajícíchkoaličních válekbyla výuka zahájena až 24. dubna 1811. Výuka probíhala vdominikánskémklášteře u svatého JiljínaStarém Městěa prvním ředitelem bylBedřich Diviš Weber, jeho zástupcem byl bývalý divadelní ředitelFrantišek Strobach.
Prvními žáky konzervatoře byly děti do deseti let. Ve vyučovacích hodinách hráli na školní nástroje, které byly k dispozici na konzervatoři (violoncella akontrabasy). Teprve od roku 1816 byli přijímáni žáci ne mladší deseti let.
První veřejnou akademii posluchačů uspořádala konzervatoř 21. února 1815 vRedutěa příštího roku (15. září 1816)absolvovaloprvních 12 posluchačů, z nichž 7 si zasloužilo pochvalné zmínky, mezi nimi i violoncellistaJosef Weidl, rodem zLoučky, dálehouslistéJ. V. KalivodaaK. Barták,kontrabasistaJ. Novák,fagotistaL. Vesecký,hornistaJ. CvrčekaklarinetistaF. Blatt. Roku1822absolvovalo celkem 22 posluchačů, mezi nimi violoncellisté Josef Hlavatý zPrahyaJan MatyszKomorního HrádkuuChocerad(a dále také slavný houslistaJosef Slavík).
Pozdější koncerty posluchačů konzervatoře dosáhly vysoké úrovně a mezinárodního věhlasu, o kterých se pochvalně zmiňovali tehdejší velcí autoři, napříkladCarl Maria von Weber,Niccolò Paganini,Richard Wagner,Hector BerliozčiFerenc Liszt.
V letech 1845–1846 na Pražskou konzervatoř v rámci svédruhé cesty poněmeckých zemíchzavítal francouzský skladatelHector Berlioz. Vzpomínkám na Prahu věnoval poslední tři ze svých šesti dopisů adresovanýchHumbertu Ferrandovi, které tvoří jeho zápisky z této cesty.Pátý dopis je věnován Pražské konzervatoři, kterou v té době řídilJan Bedřich Kittl, o němž mj. napsal tato slova:
V |80. letech 19. století byla konzervatoř převedena doRudolfinaa řízení školy se ujalhouslistaAntonín Bennewitz.
V roce 1891 se vedení kompozičního oddělení ujalAntonín Dvořák, který byl od roku 1901 až do své smrti v roce 1904 ředitelem školy. Mezi jeho studenty patřili např.Vítězslav Novák, neboJosef Suk. Ten se stal rovněž pedagogem konzervatoři a poté jejímrektorem.
V roce 1918 musela konzervatořRudolfinumopustit a výuka byla přemístěna do benediktinského kláštera a později do budovyČVUTv Trojanově ulici. V té době stáli v čele školy např.Josef Suk,Vítězslav Novák,Josef Bohuslav Foerster,Vilém Kurz,Jaroslav Kociana další.
V doběnacistické okupace, od roku 1942 stál v čele školy dr.Václav Holzknecht, který ji vedl do roku 1970. Poválcez konzervatoře odešli profesoři a studenti "magistrály" (vyšší třídy na konzervatoři) a založiliAkademii múzických uměníse sídlem vLichtenštejnskémaHartigovském palácinaMalostranském náměstí.V té době byla otevřena takédivadelníabaletníoddělení, z níž byla v roce 1980 vytvořena samostatnáTaneční konzervatoř.
V současné době škola sídlí ve třech samostatných budovách. V hlavní budově v uliciNa RejdištinaStarém Městěsídlí administrativní oddělení a učebny. VPálffyho palácinaMalé Stranějsou pak hudební archivy, kde jsou uložené mj. autografyW. A. Mozartaad., učebny a koncertní sál umístěný v barokním tanečním sálehrabat Pálffyů, kde se konajíabsolventské koncertyposluchačů školy. Také třetí budova školy se naStarém Městě. Zde jsou umístěny učebny oddělenípopulární hudby, založeného v roce 1986.
V letech 1818–1918 se jednalo o soukromou hudební konzervatoř pod vedenímJednoty pro zvelebení hudby v Čechách. V roce 1919 byl ústav zestátněn a do roku 1945 nesl názevStátní konzervatoř hudby v Praze. Po roce 1945 se pražská konzervatoř stala výhradně školou střední, když v roce 1946 vzniklaAkademie múzických uměnís hudební fakultou (HAMU). Od roku 2001 podléhá školaMagistrátu hlavního města Prahya v té souvislosti změnila název naPražská konzervatoř.
Prvním učitelemvioloncellana pražské konzervatoři bylBernard Václav Šťastný, syn výtečnéhohobojisty, působícího v divadelním orchestru v Praze,Jana Šťastného(† 1788). B. V. Šťastný působil na pražské konzervatoři plných 11 let a 30. května 1822 odešel pro vysoký věk na odpočinek. Zemřel v Praze roku 1835 ve věku 75 let.
Roku 1866 se o místo ředitele konzervatoře neúspěšně ucházelBedřich Smetana.
Roku 1891 učitelský sbor posílilAntonín Dvořák, jenž se stal vedoucím oddělení skladby a v letech 1901 až 1904 byl ředitelem školy. Mezi Dvořákovy studenty patřili skladateléVítězslav Novák,Josef Suk(oba byli později řediteli konzervatoře),Rudolf Friml,Oskar NedbalaFranz Lehár. Mezi profesory, kteří zde vyučovali, patřili například klavírista, autor známé klavírní školy a pozdější ředitel konzervatořeVilém Kurz mladšínebo klarinetistaMilan Kostohryz(1911–1998).
Po vznikuČeskoslovenskaroku 1918 byla zřízena nová oddělení –dramatickéabaletní. Na dramatickém oddělení vyučovali v prvních letech např.Marie Laudová-Hořicová,Jaroslav Hurt,Milan Svoboda,Jan Bora studovali zde napříkladLouisa Voznicová(1924–1927),Otomar Korbelář(1919–1922),Jarmila Horáková(1922–1926),Vlasta Fabianová(1928–1932),František Salzer(1920–1924),Václav Trégl(1920–1924),Jiří Vasmut(1920–1924),Jan Škoda(1920–1923),Josef Gruss(1924–1928),Miroslav Homola(1930–1934) aAntonín Kurš(1930–1933). Mnozí další školu nedokončili a odešli v době studií rovnou do angažmá, např.Lída Baarová,Jiřina Štěpničková,Ladislav Boháč,Hana VítováaMiloš Nedbal.Později zde studovali také např.Jiří Langmajer,Tatiana Vilhelmová(nedokončila),Filip BlažekčiZuzana Vejvodová.
Rovněž baletkaKateřina Zvelebilovázapočala své klasické vzdělání na konzervatoři, poté nastoupila naRoyal Ballet SchoolvLondýně, kde se po svém odchodu z profesionální scény stala členkou uměleckého ansámblu.
Mezi absolventy z druhé poloviny 20. století patří
Mezi současné absolventy (aktivně účinkující herce a zpěváky) patří např.:Anna Fixová,Máša Málková,Filip Tomsa,Kristýna Leichtová,Zuzana Maxa (rozená Říhová),Barbora Valentová,Vojtěch Havelka,Kristýna Hlaváčková(Bábková),Veronika Kubařová,Matouš Ruml,Jan Cina,Marie Doležalová,Jan Hofman,Ivana Korolová,Tereza Rumlová,Marika Šoposká,Zuzana Navarová,Radůza,Patrik Stoklasa,Dasha,Petr Ryšavý,Anna Julie Slováčková,Filip Hořejš,Nikola Ďuricová,Patrik Možíš,Eliška Trtíková,Anna Jiřina Daňhelová,Diana Kalashová,Valentina Vlková,Štěpán Piller,Ema Businská,Jana Koptová,Filip František Červenka,Michal Pazderka,Simona Lewandowská,Magdaléna Ochotnáa další
Na Pražské konzervatoři jsou vyučovány následující hlavní obory: skladba, skladba a aranžování, dirigování, klavír, varhany, cembalo housle, viola, violoncello, kontrabas, harfa, flétna, zobcová flétna, barokní příčná flétna, hoboj, fagot, klarinet, trubka, lesní roh, pozoun, tuba, saxofon, akordeon, kytara, bicí nástroje
klasický zpěv, populární zpěv
herectví