Saponiny

Saponinyjsou heteroglykosidické sloučeninyisoprenovéhopůvodu, které se nacházejí převážně v rostlinách.Jde o sloučeniny, které mají mnoho biologických účinků.
Saponiny se skládají z hydrofilnísacharidovésložky a lipofilního aglykonu (saponinogenu) a proto mají vlastnostipovrchově aktivních látek.Aglykony saponinů jsou sloučeniny odvozené buď od triterpenovýchalkoholůanebosteroidů.Podle toho se dělí na triterpenoidní a steroidní saponiny.
Triterpenoidní saponiny pochází z derivátů triterpenoidů lupeolu, α-amyrinu a β-amyrinu. Nachází se v různých rostlinných čeledích. Nejvíce se nacházejí v kořenové části rostliny.Jeden z nejznámějších triterpenoidních saponinů je sojasaponin Aa, nacházející se vsóji luštinaté(Glycine max,Fabaceae) je zodpovědný za štiplavou svíravou chuť.Sojasaponin Bbse nachází v luštěninách cizrna beraní (Cicer arietinum, Fabaceae) ačočka jedlá(Lens culinaris, Fabaceae). Vlékořici lysé(Glycyrrhiza glabra, Fabaceae) je glycyrrhizin, saponin zodpovědný za sladkou chuť lékořice.  Zdrojem saponinů je išpenát setý(Spinacia oleracea, Amaranthaceae). K této skupině se řadí i theasaponegol A a B zčajovníku čínského(Camellia sinensis, Theaceae).Mydlice lékařská(Saponaria officinalis, Caryophyllaceae), která propůjčila jméno celé skupině saponinů, obsahuje saponariosid A a B.
Triterpenoidní saponiny nenacházejí svůj původ jen v rostlinách, byly objevené už i v tělech živočichů, například uCercodemas anceps, (Echinodermata), které jsou lidově známé jako mořské okurky.Pro vysoký obsah bioaktivních látek se uvažuje o jejich zařazení do skupiny tzv. funkčních potravin.
Mezi steroidní saponiny patří ty, které mají jako aglykony navázané steroidy spirostanol a nebo furostanol.Jsou specifické pro čeleďčesnekovité(Alliaceae), se zástupcičesnek kuchyňský(Allium sativum) a pór letní (Allium ampeloprasum). Officianalisiny či agarosiny jsou triviálně nazvané steroidní saponiny rostlinychřest lékařský(Asparagus officinalis, Asparaceae),a jako i u jiných saponinů i tyto jsou zodpovědné za jeho hořkou chuť.
Mezi účinky saponinů lze zařadit například snížení povrchového napětí. Tento jev vede v roztocích k tvorběbublin, čehož lze využít například k výrobě šampónů nebo prostředků na mytí nádobí. Dalším účinkem je například jejich štiplavá chuť, která je přítomna například včajích.
Co se týče biologických funkcí, saponiny působí proti únavě, kardioprotektivně a imunomodulačně. Byly zjištěny i fungicidní účinky, které jsou způsobené napojením saponinů na steroly v membráně buněk hub, což vede ke ztrátě membránové integrity.
U saponinů je také dokázán účinek na vstřebávánícholesterolu, přičemž absorpci zestřevasnižuje. V neposlední řadě saponiny inhibují růst nádorových buněk. In vitro a in vivo studie ukázaly, že steroidní saponiny prokazují jedinečné využití v oblasti protinádorové léčby. Inhibují proliferaci a indukujíapoptózunádorových buněk. Dokáží blokovatbuněčný cyklusnádorových buněk nebo jej úplně zastavit. Takovou schopnost prokazuje například diosgenin z rostlin roduDioscorea.Negativem těchto látek je ale schopnost tvořit komplexy seželezem,zinkema nebovápníkem, což vede k nevyužitelnosti těchtoiontův těle. K tomuto stavu však dochází až při vysokých dávkách saponinů.
Byla dokázánahemolytickáaktivita těchto chemických sloučenin. Při jejich přítomnosti v rostlinných extraktech či drogách dochází k prasknutímembrányčervených krvinekz důvodu nezvratného poškozenílipidové dvouvrstvy.
Pro své organoleptické vlastnosti, jako je štiplavá chuť, se během kulinární úpravy cíleně saponiny z potravin odstraňují, a nebo se snižuje jejich množství. Toho je možno docílit umytím a namáčením, kdy se částečně vyluhují do vody, proto je dobré takovou vodu už nepoužít na přípravu jídla. Jejich odstranění docílíme oloupáním povrchové vrstvy. Nejlepšího výsledku se však docílí naklíčením a povařenímluštěnin. Saponiny zcukrové řepyse odstraní rafinacícukru.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuSaponinna anglické Wikipedii.