Malajsie

Malajsiejefederativníkonstituční monarchievjihovýchodníAsii. Rozkládá se na jihuMalajského poloostrova, na severu ostrovaBorneoa dalších malých ostrovech. Jejími sousedy jsouIndonésie,Brunej,SingapuraThajsko. OdFilipínje oddělujeSuluské moře.
Malajsie má svůj původ v malajských královstvích, která se v 18. století stala součástíBritského impéria. Nezávislosti dosáhla Malaja 31. srpna 1957, roku 1963 se sjednotila se SevernímBorneem,SingapuremaSarawakemjako Malajsie, Singapur se po dvou letech oddělil. Nyní je Malajsie volenou rotačnífederativníkonstituční monarchií sestávající ze třinácti států (monarchií i republik) a tří teritorií pod správou federace. Státní zřízení má velice blízké britskémuwestminsterskému parlamentárnímu systémua právní systém je založen na obecném právu (Angloamerické právo). Je zde ale dvojí soudnictví, malajsijští muslimové podléhají právušaría. Malajsijského krále volí devět dědičných monarchů členských států podle rotačního principu mezi sebou. Má pětileté funkční období a jeho pravomoci jsou převážně ceremoniální.
Země má přes 34 milionů obyvatel. Ústava prohlašuje Malajsii sekulárním státem, ale dominantníislámvyzdvihuje jako „náboženství federace“. Náboženství majínáboženskou svobodu, mezi sebou se tolerují, ale vystoupení z islámu je trestné. Islám vyznává asi 63,5 procent populace, významné jsou menšinybuddhistická(18,7 procent),křesťanská(9 procent) ahinduistická(6 procent). Různá domorodá etnika, která se v Malajsii shrnují pod pojembumiputera, představují asi 70 procent populace země. Největší z nich jsouMalajci, kteří tvoří asi 57 procent populace země. Z nedomorodých etnik je významná menšinaČíňanů(22,9 procent) aIndů(6 procent). Oficiálním úředním jazykem jemalajsijština(bahasa Malaysia), jejíž nejčastější formou je ovšemmalajština(vzhledem k citlivé národnostní otázce se v Malajsii mezi těmito pojmy rozlišuje, stejně jako mezi pojmy Malajec a Malajsijec, ovšem ve světě se tak obvykle nečiní a často se užívají jako synonyma).
Hlavním městem jeKuala Lumpur, ale federální vláda již přesídlila do zcela nově budovaného městaPutrajaya. Malajsie je členemOSN,Commonwealthu,Sdružení národů jihovýchodní Asie(ASEAN),Organizace islámské spolupráce,Asijsko-pacifického hospodářského společenstvíaHnutí nezúčastněných zemí. Měnou je od roku 1963Malajsijský ringgit. Roku 1973 Malajsie odstoupila od dohody s Brunejí a Singapurem fakticky ustavujícíměnovou unii. Malajská ekonomika hraje stále větší roli v ekonomice světové,hrubý domácí produkt(HDP) v zemi roste od zisku nezávislosti průměrným tempem 6,5 % ročně. PodleMezinárodního měnového fonduje tato ekonomika již 29. největší na světě (z hlediska HDP vparitě kupní síly).
Tropická Malajsie patří mezi 17 zemí s největšíbiodiverzitouna světě, které obsahují většinu přírodníchdruhůs mnohaendemity.
Známky osídlení člověkem moderního typu pocházejí z období před 40 000 lety, nejstaršími obyvateli byliNegritové.Další osadníci a obchodníci přicházeli zIndočíny,Indiea z jižníČínya postupně vytvořili do konce 1. století prosperující obchodní společnost, která však nevytvořila větší centralizovaný stát.Byla rovněž pod silným vlivem Číny i Indie. Díky indickému vlivu místní obyvatelé přijalibuddhismusahinduismus. Největší rozmach těchto náboženství lze zaznamenat mezi 7.–13. stoletím, díky námořní velmoci (thalasokracii)Šrívidžaja, která měla hlavní sídlo vPalembangunaSumatře(dnes součástIndonésie) a Malajsie se octla pod jejím silným vlivem.Islámse začal šířit ve 14. století. V jeho šíření sehrál klíčovou úlohuMalacký sultanát, který roku 1402 založil sultánParamešvára, jenž byl původně uprchlým posledním králem královstvíSingapura, které neodolalo tlakuAjutthajského královstvía říšeMadžapahit.Malacký sultanát je první významný stát, který měl sídlo na území dnešní Malajsie. Hlavním městem se stalaMalakka. Paramešvára učinil z Malakky centrum obchodu, především s kořením, čínským porcelánem ahedvábím. Zpočátku byl islám jen náboženstvím vládnoucí elity, později však panovníci začali vyžadovat ikonverzeobyvatelstva. Nárůst konvertitů je patrný zvláště ve druhé polovině 15. století. Islámskou zemí je Malajsie dodnes. Kolem roku 1500 moc a sláva Malackého státu kulminovaly, tehdy ovládl veškerý námořní obchod v oblasti.
Roku1511však byla Malaka dobytaPortugalci, čímž byla zahájena éra evropskéhokolonialismuv jihovýchodní Asii.Roku1641dobyli MalakkuNizozemci, kteří v zemi zůstali téměř 200 let. S Nizozemci ovšem obchod s kořením začal upadat.Roku1795dočasně získali MalakkuBritové. Vrátili ji sice Nizozemcům v roce 1818, ale rok poté dobyli přístavSingapur. Roku 1824 Britové znovu získali i Malakku a roku 1826 sjednotili Penang, Malakku a Singapur v tzv.Průlivové osady. Od 70. let 19. století začali postupně ovládat i vnitrozemí Malajského poloostrova kvůli kontrole obchodu scínem, čímž postupně vytvořili tzv.Britské Malajskosestávající zPrůlivových osad, Federovaných a Nefederovaných států. Na severu Bornea založil anglický dobrodruhJames Brookeroku 1841 dynastiibílých rádžůzeSarawaku, jež vládla oblasti 100 let.Britové Malajsii proměnili i etnicky – na práci v dolech dováželi především Číňany a na práci na kaučukovníkových plantážích Indy, předevšímTamily, čímž změnili demografickou mapu země.Číňané se později chopili obchodu ve velkých městech a stali se obchodní elitou. Po odchodu Britů se ukázalo, že malajsko-čínský etnický konflikt je velmi vážný a není dořešen dodnes. Zadruhé světové válkybyla pobitvě o Malajskocelá země okupovánaJaponci.Na okupovaném malajském území se Japonci snažili využít protibritských nálad a cíleně pěstovali malajský nacionalismus. Stejně tak proti sobě stavěli Malajce a Číňany.
Po válce začal malajský boj za nezávislost a sjednocení. Na poloostrově vzniklaMalajská komunistická strana, která pod záštitoukomunistické Čínybojovala s Brity. Hlásili se do ní zejména etničtí Číňané. V reakci na nástup komunistů na poloostrově vznikla antikomunistická koalice, která komunisty porazila a ve volbách v roce1955získala většinu. Roku1957si pak vymohla nezávislost na Británii. Prvním premiérem byl zvolenTunku Abdul Rahman, na svém postu vydržel až do roku 1970.Nový stát byl vyhlášen 16. září 1963, když byly připojeny i ostrovní státySarawakaSabahnaBorneua dočasně také Singapur, čímž se Malajsko stalo Malajsií.Singapur, obývaný především Číňany, byl ovšem roku1965z malajsijské federace vyloučen a stal se nezávislým státem. I nadále byly však národnostní poměry v Malajsii složité, Malajci tvořili 50 procent obyvatel, Číňané 40 procent. Napětí vygradovalo roku 1969. Číňané se stali obětí lidovýchpogromů.Vláda na jedné straně tvrdě proti pogromům zakročila, na straně druhé se jim do budoucna rozhodla zabránit dalšími protičínskými opatřeními a také utužením režimu, oslabením demokracie a suspendací některých občanských svobod. Ty nebyly již nikdy plně obnoveny.
Roku 1973 vznikla Národní fronta (Barisan Nasional), koalice pravicových stran, která ovládala malajsijský politický systém čtyřicet let. Symbolem této etapy byl především premiérMahathir Mohamad, zastávající svůj úřad 22 let (1981-2003). Je mu připisován velký hospodářský rozvoj, Malajsie se za jeho vlády změnila z agrární země vasijského ekonomického tygra.Roku 2007 čelilaBarisan Nasionalprvním masovým protestům žádajícím demokratizaci země. V roce 2009 seNajib Razakstal premiérem Malajsie. Nicméně byl zapleten do několika kontroverzních událostí a obvinění z korupce během svého úřadování.Po svém odchodu z úřadu byl stíhán a souzen kvůli obviněním z finančního podvodu a korupce.Roku 2018 se k moci vrátil Mahathir Mohamad, byť v čele nově ustavené koalicePakatan Harapan.
Malajsijská vlajka je tvořena listem o poměru stran 1:2 se čtrnácti vodorovnými pruhy, sedmi červenými a sedmi bílými. V modrémkantonuje žlutý půlměsíc a žlutá hvězda se čtrnácti cípy.
Malajsijský státní znak je tvořen mnohonásobně děleným štítem, symbolizující spolkové státy a federální území tvořící Malajsii, a který podpírají dva tygři. Nad štítem je zlatý půlměsíc s cípy směřující vzhůru, mezi nimiž je zlatá hvězda se čtrnácti paprsky. Pod štítem je zlatá, dvakrát přeložená stuha s mottem BERSEKUTU BERTAMBAH MUTU (českyV jednotě je síla).
Malajsie leží vjihovýchodní Asii, mezi 100° a 120°východní délkya 7° severní šířky arovníkem. Stát tvoří dva hlavní geografické celky –Malajský poloostrov, kde žije 80% obyvatelstva, a ostrovBorneo, o nějž se Malajsie dělí sIndonésií. Na něm se nacházejí dva členské státy malajsijské federace:SabahaSarawak. Mezi nimi leží malý, ale nezávislý státBrunej. Malajský poloostrov odděluje na jihu od ostrovního státuSingapurjen úzký průliv, na západě od indonéského ostrovaSumatraMalacký průliv. Sarawak se táhne podélJihočínského moře, Sabah je omývánSuluskýmaCelebeským mořem.
Rozloha Malajsie je 330 803 kilometrů čtverečních, z toho poloostrovní část zaujímá 132 490 km čtverečních a ostrovní část 198 447 km čtverečních. Je 66. největší zemí světa.
Malajsie je velmi hornatá. Hlavní horské pásmoKorbuse táhne od thajských hranic na severu až kMelacena jihu. Na východě země se tyčí pohoříTahan. Na jihu převládají nížiny, zejména kolem řekyPahang. Povrch Bornea, zvláště jeho severní části, je také značně hornatý. Nachází se zde i nejvyšší hora Malajsie,Kinabalu(4101 m n. m.).Kinabalu se nachází vNárodním parku Kinabalu, který je zapsán na seznam světového přírodní dědictví UNESCO. V Sarawaku se nachází největší jeskynní systém na světě Mulu, a to vNárodním parku Gunung Mulu, který je rovněž na seznamu světového dědictví.
Podnebí je rovníkové s vysokými teplotami a vysokou vlhkostí po celý rok.Monzuny(v dubnu až říjnu v jihozápadní části země, v říjnu až únoru v severovýchodní) přinášejí každý rok hojné srážky, průměrně 250 cm za rok. Horské oblasti jsou pokrytytropickým pralesem.
Mezi nejvzácnější živočichy patříorangutan,tygrčinosorožec. Země má jednu z nejvyšších úrovníbiodiverzityna světě, s velkým počtemendemitů.Odhaduje se, že v Malajsii žije 20% všech světových druhů zvířat. Mnoho endemitů se nachází v lesích hor na Borneu. V Malajsii žije asi 210 druhů savců, 620 druhů ptáků, 250 druhů plazů, z toho 150 druhů hadů, nebo např. 150 druhů žab. Plné života jsou také korálová moře u pobřeží, vodstvo kolem ostrovaSipadanje druhově nejpestřejší vodní oblastí na planetě. Některé malajsijské lesy jsou staré 130 miliónů let. Pokrývají asi dvě třetiny Malajsie. Lesy východní Malajsie dávají prostor mnoha rostlinným druhůmraflézií, největších květin na světě, s maximálním průměrem květu 1 metr.
Malajsie jefederativníkonstituční monarchií sestávající ze třinácti států (z nichž devět jsou dědičné monarchie) a tří teritorií pod správou federace. Je to jediná federace vjihovýchodní Asii. Hlavou federace je král, který je volen na pětileté období. Malajsie má státní zřízení velice blízké britskémuwestminsterskému parlamentárnímu systému, které bylo běžné vBritském impériu, ze kterého se Malajsie před několika desetiletími emancipovala.
Federální parlament máhorníadolní komoru. Federální dolní komora jeDewan Rakyat(Sněmovna reprezentantů) se 222 poslanci volenými na pětileté období. Horní komora,Dewan Negara(senát), má 70senátorůs tříletým funkčním obdobím. 26 z nich reprezentuje 13 států federace, král jmenuje na návrhpremiérazbylých 44 včetně čtyř zástupců federálních teritorií.
V parlamentu se uplatňuje pluralitní demokracie, ale od vyhlášení samostatnosti je ovládán třináctičlennou koalicí známou jakoBarisan Nasional. Ta měla v únoru 2017 v dolní komoře 137 křesel z 222 a v horní komoře 54 ze 70.
Parlamenty jednotlivých států jsou jednokomorové a volby se ve většině států pořádají společně s volbami do federálního parlamentu.
Malajsijská hlava státu je titulovánaYang di-Pertuan Agong(doslova „Ten kdo byl ustanoven pánem“,Jawi:يڠ دڤرتوان اݢوڠ), v hovorové řečiAgong(král). V prosinci 2016 byl ustanoven králemMuhammad V.,sultánčlenského státuKelantan. 6. ledna 2019 však bylo oznámeno, že 49letý Muhammad V.abdikovala vrátil se do svého sultanátu. Jako důvod byla uvedena jeho nemoc nebo svatba sruskoukrálovnou krásy Oksanou Vojevodinou.
Malajsie je konstituční monarchií, ve které má král značně omezené pravomoci, má převážně ceremoniální funkci. Jmenuje premiéra, na jeho návrh schvaluje rozpuštění parlamentu, jmenuje soudce Nejvyššího soudu, jmenuje velvyslance a přijímá pověřovací listiny cizích velvyslanců, uděluje státní vyznamenání a milosti.
Krále sice doživotní monarchové členských státu ze svého středu de jure volí, ale de fakto je uplatňován rotační princip mezi členskými monarchiemi federace. Funkční období je pětileté.
Malajsie se člení na 13 spolkových států a 3 spolková teritoria. Státy jsou následující:
Devět z nich jsoumonarchie(vládce Perlisu má titulrádža, vládce Negeri Sembilanu titul„Yang Di-Pertuan Besar“, ostatní jsousultanáty); Sabah, Sarawak, Melaka a Penang jsourepublikami.
Spolková teritoria jsou následující:
Malajsie si uchovávátrest smrti. Velmi často se užívá u trestných činů spojených sdrogami.73 % poprav s drogovou kriminalitou souvisí, až polovina popravených jsou přitom cizinci.
Podle neziskové organizacePrivacy Internationalmají obyvatelé Malajsie světově nejnižší tzv. index soukromí (ukazatel reflektující dodržování osobních práv, zejména práva na soukromí).
Od poloviny 20. století prožívá Malajsie rozkvět, který ji umožnil se změnit zezemě třetího světazávislé na vývozukaučukuacínuv převážně průmyslovou zemi. Země držela jeden z ekonomických rekordů, když v době ekonomického růstu v letech 1957 až 2005 dokázala udržovat přibližně 6,5% růst HDP. V 21. století (po asijské finanční krizi v roce 1997) se tempo růstu snížilo, přesto zůstává vysoké ve srovnání s vyspělými státy světa, například v roce 2014 činil růst malajsijské ekonomiky 6 %. PodleMezinárodního měnového fondubyla v roce 2020 malajská ekonomika 29. největší na světě (HDP v paritě kupní síly), což ji staví na úroveňArgentinyčiNizozemska. V přepočtu na hlavu má HDP v paritě kupní síly 51. nejvyšší na světě, tedy se pohybuje zhruba na úrovniRuska,ChorvatskačiKazachstánu. Podle prognózy bankyHSBCby malajská ekonomika měla v roce 2050 patřit zhruba ke dvacítce největších na světě.
Mezi hlavní hospodářské produkty země patřírýže,palmový olej, kaučuk,dřevo,kakao,pepř,ananasa ryby. Důležitá je těžbaropy,zemního plynu,cínové,železnéaměděnérudy.
Mezi hlavní průmyslová odvětví země patřízemědělství,těžba ropy,hornictví,potravinářský průmysl, výroba pneumatik acementu,elektronika,chemickýatextilní průmysl.
Malajsie má téměř 31 milionů obyvatel, kteří tvoří pestrou směsicí ras. Přibližně 52 % jsouMalajci, 27 %Číňanéa 9 %Indové. Původní domorodí obyvatelé tzv. Orang Asli tvoří 0,5 % obyvatel a dělí se na Protomalajce, kteří do oblasti přišli v období asi 1500 př. n. l., a naNegrity, kteří se odlišují malým vzrůstem a tmavou pletí a jsou to nejstarší obyvatelé Malajsie vůbec. Politickou moc v zemi mají v rukou Malajci, ale Číňané ovládají hospodářství.
Hlavním náboženstvím jeislám, který vyznávají přibližně 61,3 % obyvatel, 19,8 % praktikujebuddhismus, 9,2 %křesťanství, 6,3 %hinduismus, 1,3 % praktikují některé z čínských náboženství (konfucianismus,taoismus). 0,7 % nevyznává žádné náboženství. Zbývající 1,4 % vyznávají jiná náboženství včetněSikhismu,animismua lidových náboženství nebo tito lidé neposkytli údaje.
Vedle muslimských svátků jakoMawlid(narozeninyproroka Muhammada) jsou státními svátky i křesťanskéVánoce,čínský nový roki hindskýDiwali.
V rámci islámu je dominantníšáfi'ovský směrsunnitského islámu, zatímco 18 % muslimů je bezdenominace.
Muslimové podléhají soudům právašaríave věcech týkajících se jejich náboženství, které jsou omezené na záležitosti jakomanželství,rozvod,dědictví,náboženská konverze,odpadlictvía opatrovnictví mezi muslimy. Ostatní kauzy jsou vyhrazené civilnímu soudnictví. Strukturou se muslimské soudnictví podobá federálnímu civilnímu soudnictví, ale zůstává na úrovni jednotlivých států federace a také právo šaría se v jednotlivých státech poněkud liší. Od soudců se očekává následování šáfi'ovské právní školy. Tresty, které mohou tyto soudy uložit, jsou omezené na tři roky vězení, pokutu do 5000 MYR a šest ran holí. Nicméněislamistickástrana PAS (14 ze 222 křesel ve Sněmovně lidu federálního parlamentu) se snaží prosadit trest smrti pro muslimy, kteří se snaží konvertovat.
K nejvýznamnějším malajským spisovatelům patříAbdullah bin Abdulkadir Munshi, zakladatel moderní malajské prózy.Jimmy Choose stal úspěšným londýnským módním návrhářem, zejména bot, které byly k vidění i v mnoha filmech a seriálech jakoCharlieho andílci,Ďábel nosí PraduneboSex ve městě.P. Ramleeje v Malajsii považován za legendárního herce a zpěváka s výjimečnými úspěchy.HerečkaMichelle Yeohová, vítězka Miss Maljsie, se proslavila vhongkongskýchprodukcích, ale také v bondovceZítřek nikdy neumíráči ve snímkuTygr a drak.V Kuala Lumpur se narodil i britský herecMichael Gough, vKuchinguzase hororový režisérJames Wan, který se prosadil v Austrálii, stejně jako zpěvákGuy Sebastian, rodák z Klangu. Neslavnějším fiktivním Malajcem všech dob jeSandokan, produkt fantazie italského spisovateleEmilia SalgarihoMalajci obratně využívají v turistickém ruchu.
Naseznam světového kulturního dědictví UNESCObyla zapsána dvě malajská městaMalakkaaGeorge TownaArcheologické naleziště v údolí Lenggong, jež patří k nejvýznamnějším v celosvětovém měřítku.Patří mezi ně několik jeskyní, tak i nalezišť pod širým nebem. Byly zde nalezeny různé předměty,artefaktya kosterní pozůstatky z obdobípaleolitu,neolituidoby bronzové. Ruční sekery, které zde byly také nalezeny a jejichž stáří je odhadováno až na 1,83 milionu let, patří mezi nejstarší mimo Afriku a naznačují, že údolí Lenggong bylo mimořádně raným místem přítomnostihominidůvjihovýchodní Asii.Z moderních staveb je nejvíce oceňována dvojice věžíPetronas Towersv Kuala Lumpur, jejichž autorem je americký architekt argentinského původuCésar Antonio Pelli.Moderní je i nejvýznamnější mešita v zemi,Národní mešita Malajsiev Kuala Laumpur, postavená roku 1963.
Sheikh Muszaphar Shukorse v roce 2007 stal prvním malajskýmkosmonautem. Roku 2007 byl v rámci13. návštěvní expedicievyslán na týden do vesmíru naMezinárodní vesmírnou stanici.AstrofyzičkaMazlan Othmanovábyla ředitelkouÚřadu pro vesmírné záležitostiOSNveVídni.
Malajská kuchyně je velice rozmanitá a mísí se v ní vlivy z mnoha kuchyní (především zčínskéaindické, ale i z kuchyně místních domorodcům,thajské,portugalské,nizozemské,arabskénebobritské kuchyně). Malajská kuchyně je podobná ostatním kuchyním v regionu, předevšímindonéské. Mezi nejpoužívanější suroviny patří rýže, nudle, zelenina kokos (kokosové mléko) a maso. Na ochucování jídel se velmi často používá pikantní kořenící pastasambal, ale ichilli,citronová trávanebokari. Populární je také čerstvé ovoce, Malajsie je známá svýmidurianyajackfruity. Za malajské národní jídlo bývá označovánnasi lemak, což je rýže vařená vkokosovém mlécea podávaná se sušenýmiančovičkami,sambalem,arašídya vejcem.Specialitou ostrova Penang jsou nudlechar koay teow, smažené s krevetami, srdcovkami, vejcem a mungo klíčky. Nejoblíbenějším jídlem s hovězím jerendang, hovězí maso se při jeho přípravě vaří v kokosovém mléce. Kokosové mléko je základem i nejznámější polévky zvanélaksa. Mléko zde doplňuje vývar (obvykle rybí) a polévka je zahuštěna nudlemi nebo rýží. Zajímavé složení má mražený dezertais kacang, který se vyrábí z ledu a fazolí, želé, kondenzovaného mléka nebo cendolu. Místní specialitou je také sladký nápoj jasně růžové barvy ochucený růžovým sirupem zvanýbandung. Ačkoliv je Malajsie muslimská země jsou k dostání alkoholické nápoje, jakopivo,vínonebo rýžový alkoholický nápojlihing(specialitaSabahu).
Malajsie se zúčastňuje olympijských her od roku 1956. Na své první zlato stále čeká. K roku 2018 získala sedm stříbrných a čtyři bronzové olympijské medaile. Téměř polovinu, pět z jedenácti těchto medailí, přitom Malajci získali na olympijských hrách vRio de Janeiru roku 2016, které tak naznačily, že sport je v Malajsii na vzestupu. A také je zřejmé, který sport je to především -badminton. Na něj připadá osm z jedenácti malajských cenných kovů. Vůbec první pro Malajsii vybojovali badmintonisté naOH 1992 v Barceloně. Zdaleka nejúspěšnějším badmintonistou je pakLee Chong Wei, který má již tři stříbra ze singlové soutěže na třech různých olympiádách (2008,2012,2016).Dosáhl i na post světové badmintonové jedničky, což se předtím povedlo ještě třem Malajcům,Rashidu Sidekovi,Roslinu HashimoviaWong Choong Hannovi. Dvě olympijské medaile má iskokanka do vodyPandelela Rinongová, první malajská žena, jíž se povedlo olympijskou medaili získat. Jediným dalším sportem, kde Malajci brali medaili, jedráhová cyklistika,Azizulhasni Awangji získal v Riu vkeirinu.
Populární je krom badmintonu i dalšíraketový sport,squash.Nicol Davidovábyla letech 2006 až 2015, po dobu 112 měsíců, ženskou světovou jedničkou v tomto sportu, což je rekord od zavedení žebříčku v roce 1983.
Z kolektivních sportů Malajci nejvíce sledujífotbal,pozemní hokejaragby. Tradičními místní lidovými sporty jsousepak takrawa bojové uměnísilat.
V roce 1999 byl postaven autodromSepang International Circuit. V letech 1999–2017 se zde jel závodFormule 1Malajská Grand Prixa jezdí se zde každoročně i závod mistrovství světa silničních motocyklů. Nejznámějším malajským závodním jezdcem jeAlex Yoong, který jako první Malajec nahlédl i do Formule 1.Za týmMinardiodjel sedmnáct závodů. Jeho kolegaFairuz Fauzyzaznamenal úspěchy vGP2 Series(dříveFormule 3000, dnesFormule 2).
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůMalaysiana anglické Wikipedii aReligion in Malaysiana anglické Wikipedii.