Čínská kuchyně

Čínská kuchyněse vyznačuje především neobyčejnou rozmanitostí a různorodostí.Čínaje velká země a mezi kuchařskými zvyklostmi v jednotlivých regionech panují velké rozdíly. Regionální kuchyně se od sebe odlišují používanými surovinami, přísadami i způsobem přípravy a jsou rovněž ovlivňovány národnostními menšinami, žijícími v Číně, jako jsouTibeťané,Ujgurové,Mongolové, Miaové, Hakkové aj. Pod souhrnným označením čínská kuchyně se tedy ve skutečnosti skrývá velké množství kuchařských stylů.
V čínské kuchyni je známo velké množství způsobů přípravy jídla. Velmi časté je rychlésmaženínapánviwok. Upravuje se tak především maso, zelenina, tofu, houby, nebo předem uvařené nudle či rýže. Oblíbené je rovněž vaření v páře, vaření ve vodě či ve vývaru, dušení, vaření v otevřeném kotlíku,uzeníza tepla čigrilování. Maso, zelenina i ostatní přísady se většinou upravují pokrájené na nudličky či kostky, málokdy na plátky nebo v celku.
Čínská, ale takékorejskáajaponská kuchyněklade velký důraz na estetickou úpravu pokrmů. Číňané věří, že příprava jídla nemá být jenřemeslo, ale zároveňumění. Při stolování se používajíhůlky, polévky se jí lžící, obvykleporcelánovou. Některé pokrmy, např.pekingská kachna, se však jedí rukama. Na stole nesmí chybět různé omáčky, nakládaná zelenina a koření, jimž si stolující mohou dochutit jídlo nebo do nich namáčet jednotlivá sousta.
Všechny pokrmy se servírují současně, každý ze stolujících má před sebou misku, do které si nabírá z pokrmů na stole. Přednostně jedí starší lidé a muži. Za těžký prohřešek proti etiketě se pokládá pokud někdo zapíchne jídelní hůlky do zbytků jídla v misce, protože to připomíná způsob obětování jídla zemřelým předkům.
Během jídla pijí Číňané nejraději zelený čaj, po jídle je zvykem podávat malé množství sladkého alkoholického nápoje, např. vína ze švestek nebo liči.
Suroviny čínské kuchyně jsou velmi rozmanité, pro cizince často překvapující, fantastické či dokonce nechutné a děsivé. To platí zejména prokantonskoukuchyni, v níž se připravují pokrmy z masa a vnitřností téměř všech druhů živočichů. Přísloví říká, že „v Kantonu snědí všechno čtyřnohé, kromě stolu, všechno létající, kroměpapírového drakaa všechno plovoucí ve vodě, kromě člunu“. Mezi takovéto nezvyklé přísady patří nejen maso psů, koček či hadů, žabí vaječníky, ptačí pařáty či silně nasezená vejce s již téměř vyvinutým zárodkem, ale takéžraločíploutve, mořštísumýši, chaluhy, nejrůznější houby včetně parazitických druhů či dokoncehnízdoptákasalangany, vytvořené z jeho ztuhlýchslin.
Pokrmy musí příjemně vonět, dobře chutnat, pěkně vypadat a zároveň mít příznivý účinek na zdraví konzumenta. Čínská kuchyně je úzce propojena stradiční čínskou medicínoua dokonce i sfilozofií, především s učením opěti prvcícha harmoniijin a jang. Proto se např. ryby aplody moře, které patří k jin potravinám, tradičně kombinují sezázvoremachilli, což jsou jang přísady. Existují i předpisy na léčivé pokrmy, při jejichž přípravě se používají např. kořenyženšenu,čínského jamučikozince blanitého, plodylonganuagojinebo některé druhy hub, např.lingzhičiCordyceps. Léčivé účinky se připisují i některým pokrmům živočišného původu jako jsou žraločí ploutve,sumýši, alkohol s naloženýmihadynebo hadími tekutinami (krev,žluč, jed)
Číňané jedí mnoho ryb a mořských živočichů. Ryby jsou v Číně symbolem bohatství. Proto se jí na Nový rok, aby byl příští rok bohatý. Želvy a polévka z nich mají zase zajistit dlouhověkost. Mléčné výrobky se uplatňují pouze v regionálních kuchyních Tibetu a Mongolska, Číňané mléko ani máslo téměř nepoužívají a sýry nahrazujísójovýmtvarohemtofu. Číňané si rovněž příliš nepotrpí na uzeniny a uzená masa. Z nealkoholických nápojů pijí Číňané tradičnězelený, méně černý či bílý čaj.
V Číně je jídlo v určitém slova smyslu považováno za lék a Číňané si jídlo vybírají podle toho, jaký vliv má daná potravina na jejich tělo a orgány.Skladba pokrmů by měla být vyvážená a každé jídlo by mělo obsahovatrýži, případně nudle či jinou přílohu z pšeničné mouky, několik druhů masa, včetně ryb, velké množství zeleniny, polévku, pokrmy zesóji, napříkladtofu, a místo dezertu se podává ovoce. Čína v současnosti konzumuje 40 % světové zeleniny a ovoce, což poukazuje na rostoucí trendvegetariánstvív Číně.
Chutě pokrmů by měly být vždy v harmonii. V Číně mezi nejoblíbenější chutě patří sladko-kyselé, sladko-slané a kyselo-pálivé.
K jídlu se obvykle podáváčaj,čínské pivoneborýžové víno.
V roce 2016 čínská vláda představila výživová doporučení pro čínské občany.Cílem byla zdravá a vyvážená strava Číňanů, ale hlavně snížení spotřeby masa až o 50 % a tím zmenšit uhlíkové emise a zlepšit životní prostředí. Průměrný Číňan za rok sní 44,4 kg masa.
Tato výživová doporučení byla propagována i hollywoodskými celebritami, jako jeArnold Schwarzeneggernebo režisérJames Cameron.Největší mezinárodní řetězce rychlého občerstvení, napříkladKFC, začaly v Číně prodávat náhražky masa,Burger Kingnabízí Impossible Whopper aStarbucksservíruje těstoviny, saláty a zábaly Beyond Meat.Na trh vstoupilo několik čínských konkurentů spolu s mezinárodními velmocemi, jako jsouCargill,UnileveraNestlé, a také s veganskými masovými plakáty Impossible a Beyond.
Mezi problémy Číny patří nedostatek vody, málo lesů a znečistěné ovzduší.Tyto problémy úzce souvisí právě s masným průmyslem, hlavně s produkcíhovězího masa, která spotřebovává velké množství vody i půdy,proto se pak musí odlesňovat, aby dobytek bylo kde chovat, a to vede k celosvětovým uhlíkovým emisím. Hovězí dobytek je také známý tím, že do atmosféry vypouští velké množstvímethanu.
VČíněje poměrně vysoká konzumacemasa. Od 60. let, kdy jeho konzumace byla méně než 5 kg na obyvatele, se začala postupně zvyšovat. DíkyTeng siao-pchingověTržní reformě a otevřenív 70. letech narostla v 80. letech na 20 kg na obyvatele. Ve 20. letech 21. století toto číslo dosahuje 44,4 kg masa.
Snaha o zdravější životní styl začala být více aktuální díky krizím v letech 2018 a 2019, které vyhladily polovinu stáda prasat. Tyto krize zapříčinilyAfrický mor prasataKoronavir.
Roku 2013 získala společnost Shineway největší světovou vepřovou společnost, což mělo uspokojit poptávky po vepřovém mase.Jedno z možných řešení je zdražení masa. V prosinci 2020 byla průměrná cena hovězího masa na velkoobchodním zemědělském trhu 76,33 RMB za kilogram, což představuje nárůst o 0,8% oproti listopadu a nárůst o 8,6% ze stejného období předchozího roku.
Scovidemse změnilo mnoho stravovacích trendů v Číně, protože si Číňané vybírali hlavně potraviny, které měly nějaké benefity pro jejich zdraví. Co se týče právě trendů vegetariánství aveganství, tak ty se staly ještě rozšířenější, protože lidé chtěli začít žít zdravěji. Tradičníčínská kuchyněbyla historicky silně vegetariánská a maso nebývalo běžnou součástí jídelníčku, i proto jsou v Číně tyto produkty poměrně dobře přijímány.
Zvýšila se také konzumace mléčných výrobků, jelikož bylo řečeno, že zvyšují obranyschopnost proti covidu. Velká čínská mlékárenská firma Yili v září 2021 hlásila obrovský nárůst zisku. Číňané začali konzumovat ve větším hlavně tekuté mléko, mléčný prášek a zmrzliny.
Bylo také zjištěno, že u osob s nadváhou je vyšší pravděpodobnost těžkého průběhu onemocnění covid-19. Čínští obyvatelé se proto začali zajímat se o složení potravinářských výrobků, a to hlavně o obsah cukrů, tuků a množstvíkalorií. Místní výrobci z toho důvodu na etikety uvádějí informace jako „0 cukru“, „0 kalorií“.
Podstatou tohoto trendu je, že Číňané žádají od pokrmu maximální možnou časovou úsporu a pohodlí, proto se zvýšila poptávka po předpřipravených jídlech, které se jen ohřejí a mohou se okamžitě konzumovat. Prodej pikantníchHot Potnudlí se při pandemii zvýšil o 9800%.