Messerschmitt Me 209

Messerschmitt Me 209byl jednomotorový závodníletounnavržený k překonávání rychlostních rekordů. Šlo o zcela nové letadlo, jehož označení byloMesserschmittempoužíváno jako propagandistický nástroj. Ačkoli bylo letadlo navrženo pouze k překonávání rychlosti, tak se předpokládalo, že jeho název bude spojován se stíhačkou Bf 109, která byla již ve službě.
OznačeníMe 209letoun obdržel pro propagandistické účely s cílem způsobovat záměnu s typemMesserschmitt Bf 109, hlavní německou stíhačkou. Označení bylo později znovu použito pronavrhovaného nástupce Bf 109.
PrototypMe 209 V1(Werk-Nr.1185 , D-INJR), dokončený v červnu1938, dne 26. dubna1939skutečně dosáhl světového rychlostního rekordu pilotovaný Flugkapitänem Fritzem Wendelem. Rekord měl hodnotu 755,138 km/h, byl připsán k výročíHitlerovýchnarozenin a vydržel až do 16. srpna1969!
Jeho pohon tvořildvanáctiválcovývidlicový motorDaimler-Benz DB 601a z důvodu co nejmenší prázdné hmotnosti nenesl prakticky žádné vybavení. První let s tímto letounem vykonal 1. srpna 1938 Dr. Ing. Hermann Wurster zletištěAugsburg-Haunstetten. Krátce po vzletu však musel Wurster přistát pro prudké zvýšení teploty motoru. Několik dalších letů provedených Wendelem potvrdilo četné závady stroje. Pohonná jednotka pracovala nerovnoměrně, nevyhovující chlazení způsobovalo její rychlé přehřátí, výfukové spaliny pronikaly dokabinya během letu měl Me 209 V1 tendenci k náhlému přechodu do střemhlavého letu. Pro rychlostní let 26. dubna 1939 bylletounvybaven novým experimentálním motorem Daimler-Benz DB 601 ARJ o maximálním výkonu 1140 kW s možností jeho zvýšení na 1691 kW.
8. února 1939 byl Hermanem Wursterem zalétánMe 209 V2(Werk-Nr.1186, D-IWAH), avšak většina závad prvního prototypu nebyla odstraněna. Navíc při zkušebním letu 4. dubna 1939 přestal náhle pracovat systém chlazení oleje, což způsobilo zadření motoru.PilotWendel nad zemí vybral stroj ze střemhlavého letu a narazil do stromů, ze zničeného prototypu však vyvázl jen s lehkým otřesem.
Třetí prototypMe 209 V3(Werk-Nr.1187, D-IVFP) byl zalétán v květnu 1939 a sloužil k intenzivním zkouškám.
12. května 1939 následoval první letMe 209 V4(Werk-Nr.1188, D-IRND, od roku1940CE+WB).Trupshodný s předchozími prototypy již nesl hlavňovou výzbroj v podobě motorovéhokanónuMG FFráže20 mm a dvou kulometůMG 17ráže 7,92 mm. Hlavní podvozkové nohy byly zkráceny a z důvodu zlepšení letových vlastností byla značně zvětšenasvislá ocasní plocha. Letoun byl také vybaven zcela novým lichoběžníkovým křídlem s automatickýmislotynanáběžných hranách, jehorozpětíbylo zvětšeno o 1,49 m nežkřídloprototypů V1 až V3. Při prvních letech stroj poháněl standardnímotorDaimler-Benz DB 601 A s povrchovým chlazením kapaliny. Tento nedokonalý systém byl zakrátko nahrazen klasickou chladicí soustavou se dvěma chladiči pod křídlem, což ovšem ještě více zhoršilo letové vlastnosti. Pro zlepšení letových parametrů byl v létě1940do Me 209 V4 instalován řadový dvanáctiválcový motor chlazený kapalinou Daimler-Benz DB 601 N o vzletovém výkonu 882 kW, chladiče pod křídlem nahradil jeden velký umístěný podtrupem.
Letové vlastnosti těchto rychlostních letadel byly zcela nevyhovující pro bojová letadla, úspěšný nebyl ani pokus o „militarizaci“ čtvrtého prototypu. Při srovnání s řadovým Bf 109F propadl Me 209 V4 ve všech ohledech a tím byl ukončen jeho vývoj.