Hornolužická společnost věd

Hornolužická společnost věd(Oberlausitzische Gesellschaft der Wissenschaften e.V.) se sídlem veZhořelci(Görlitz) je jednou z nejstarších dosud existujících učených společností vestřední Evropě. Založena byla 21. dubna 1779historikemajazykovědcemKarlem Gottlobem Antonem,šlechticema přírodovědcem Adolfem Traugottemvon Gersdorffa osmnácti dalšími hornolužickými učenci. Cílem společnosti je podporahistorickýchapřírodních vědv rámci regionu. V počátečních letech bylo těžištěm jejího zájmuzemědělstvívHorní Lužici.
Hornolužická společnost věd vznikla z okruhuosvícenskýchučenců, kteří již kolem roku 1738 veZhořelcivyvíjelikooperativníspolkovou činnost a od roku 1741 vydávali již zaniklý časopisOber-Lausitzischer Beytrag zur Gelahrtheit und deren Historie. V roce 1779 pojali zhořeleckýprávníka úředníkKarl Gottlob Anton(1751–1818) ašlechticAdolf Traugott von Gersdorff (1744–1807) společný záměr založit učenou společnost. Jejich předobrazem byla jakásiakademie věd,uměníaekonomie, kterou chtěli natrvalo zřídit vmarkrabstvíHorní Lužice. Skrze tuto Hornolužickou společnost věd se v 18. století stalo město Zhořelec nadregionálním centrem pozdníhoosvícenství. Bezprostředně po svém založení společnost sídlila v domě Karla Gottloba Antona ve zhořelecké ulici Langenstraße, po té se přesunula do domu na Horním rynku (Obermarkt 29), než se v roce 1804 nakonec odstěhovala dobarokníhodomu v ulici Neißstraße 30, kde sídlí dodnes. V této budově organizovali členové početná shromáždění, což je zvyk, který se stále udržuje. Přednostním cílem společnosti bylomotivovatvědecká studia. Proto byli členové nabádáni k tomu, aby předkládali pravidelné písemné výstupy. Část těchto textů byla publikována v časopiseOberlausitzische Gesellschaft,Lausitzisches Magazin, pozdějiLausitzische Monatsschrifta konečněNeues Lausitzisches Magazin. Většina se ovšem dostala do dodnes zachovanéhoarchivu. Ještě na sklonku 18. století zažila společnost svůj rozkvět. Její členové podnikali rozsáhlé výzkumné cesty postřední Evropě. Adolf Traugott von Gersdorff a Karl Andreas von Meyer zu Knonow (1744–1797) se společně vydali na výzkumnou cestu doŠvýcarska, kde se zajímali ogeologiia vznikŠvýcarských Alp, ale také obotaniku,etnologii,archeologiiafyziku. V srpnu 1786 se stali očitými svědky prvního výstupu naMontblanc, přičemž se seznámili i s dotyčnýmhorolezcemMichelem-Gabrielem Paccardem. Výsledkem této cesty byl více než tisícistránkový cestovnížurnál, řadaskics pohledem na horskýmasiv, četné zkouškyminerálůa další vědecké objekty, které jsou dnes k vidění v Kulturně-historickém Muzeu. Po smrti generace zakladatelů zažila Hornolužická společnost věd obdobístagnace. Teprve ve třicátých letech 19. století opět navázala na dobu své slávy. Členy společnosti se stali například:Johann Gottlieb Fichte,Abraham Gottlob Werner,August Heinrich Hoffmann von Fallersleben,Jacob Grimm,Alexander von Humboldt, zLužických Srbůnapř.Handrij Zejler,Jan Hórčanskia Jan Jurij Vogel, z českého prostředí mimo jiné:Josef Dobrovský,Václav Hanka,František PalackýaBohumír Jan Dlabač.V letech 1888–1945 byl sekretářem společnosti a hlavním hybatelem všech jejích aktivit historik města Zhořelce a Horní LužiceRichard Jecht(1858–1945).
V posledních letechdruhé světové válkyspolečnost zastavila veškerou činnost.Sympoziaapublikacepo roce 1950 a péče o sbírky chránily společnost před zapomenutím, takže v roce 1990 mohla být znovu založena. Roku 2004 se konaly oslavy jejího 225letého trvání. Dnes má Hornolužická společnost věd kolem 200 členů zNěmeckaa zahraničí. Vedle výzkumu dějin Horní Lužice sleduje, podobně jako ve své počáteční fázi, záměr podpořit regionální rozvoj prostřednictvím vědecké výměny včetně spolupráce se sousedními regionyPolskaaČeské republiky. Publikačním orgánem společnosti je časopisNeues Lausitzisches Magazin, který vycházel v letech 1821–1942 a od roku 1998 ho opět vydává prezidium společnosti. Výsledky práce společnosti jsou prezentovány na konferencích a přednáškách.
Hermann-Knothe-Preisje vědeckou cenou Hornolužické společnosti věd, která je udělována od roku 2007.Hermann Knothe(1821–1903), po němž je cena pojmenována, byl regionálnímhistorikemHorní Lužice. Určena je především mladým vědcům, kteří předložiliinovativnístudii o Horní Lužici. Tyto studie mohou být zaměřeny na historické iuměleckéa kulturní otázky stejně jako např. na oblastživotního prostředí,kulturní krajiny,technologie, obchodu, společnosti, rodiny,demografienebopolitiky. Cena je dotována částkou 700eur.
Jacob-Böhme-Preisje společnou vědeckou cenou Hornolužické společnosti věd a Mezinárodního institutu Jacoba Böhma ve Zhořelci, která je udělována každé dva roky. Cena je určena studentům a absolventům vysokých škol, stejně jakopostgraduálním studentům, kteří předkládají vědeckou práci o díle a působeníJakoba Böhma(1575–1624).
Dalšími významnými členy Hornolužické společnosti věd byli: Gustav Aubin, Walter von Boetticher, Johann Gottfried Bönisch,Leonhard Dorst von Schatzberg, Christian Gottlieb Geyser, Karl Haupt, Richard Jecht, Hugo Jentsch, Johann Gottlieb Korschelt, Johannes Paul Langer,Hermann Knothe, Karl Heinrich Adelbert Lipsius,Alfred Meiche, Joseph Theodor Müller, Johann Wilhelm Neumann, Gottlob Adolf Ernst von Nostitz und Jänkendorf, Theodor Paur,Christian Adolph Pescheck,Karl Benjamin Preusker, Johann Justus Röhde, Friedrich Wilhelm Ehrenfried Rost, Carl Adolph Gottlob von Schachmann, Otto Theodor von Seydewitz, Karl Gottfried Siebelis, Gerhard Heinrich Jacobjan Stöckhardt, Heinrich Robert Stöckhardt, Andreas Tamm, Benjamin Gottfried Weinart, Johann Gottlob Worbs, Walter Heinich a Hermann Freiherr von Salza und Lichtenau.