Diamant

Diamantje téměř nejtvrdší známý přírodníminerál(nerost)a jedna z nejtvrdších látek vůbec (tvrdší jsou např.fullerit,romboedrickámodifikace diamantu činanokrystalická forma diamantu – ADNR).Jedná se o krystalickou formuuhlíkuC. Tvoří hlavně jednotlivékrystalyoktaedrického,dodekaedrickéhonebokrychlovéhovzhledu, typický je vypouklý a vzácně až kulovitý tvar krystalů. Diamanty často tvoří srostlice krystalů. Pro použití ve šperku je nejoblíbenější výbrus nazývanýbriliant.
Slovo diamant pochází z řeckého ἀδάμας [adámas] znamenající nezničitelný.
Podle tradiční teorie vznikají diamanty ve svrchním zemském plášti za vysokýchteplot(900–1300 °C) atlaků(4,5–6 GPa) v ultrabazickýchvyvřelinách–kimberlitech,lamproitechakomatiitech. Podle izotopového složení uhlíku v diamantech se hovoří o harzburgitických diamantech, původem z pláště, a eklogitických diamantech, které mají podíl uhlíku z organických zdrojů a zřejmě vznikají při hluboké subdukci sedimentů.
Nicméně geneze diamantů není zcela jednoznačná. V posledních letech byly objeveny mikroskopické diamanty v granulitech, které zřejmě vznikly za podstatně nižších tlaků než se předpokládá u diamantů. Dalším nedořešeným problémem je vznik tmavých diamantůcarbonadoz Jižní Ameriky.
Většina diamantů vzniká v hloubce 150–200 km, nalezen byl ale i diamant vzniklý v hloubce 700 km.Vzemském pláštije pravděpodobně uloženo velké množství diamantů.
Ve vesmíru vznikají diamanty ve vychladlých hvězdách, zatím největší takový byl objeven vbílém trpaslíkuv systémuPSR J2222-0137.
Na diamantu bývá vyvinuto rýhování, plochy někdy naleptány a pak jsou matné. Diamant jako jediný drahý kámen se vyskytuje ve všech barevných modifikacích, nejčastěji je však bílý. Bývá šedý, neprůhlednýbort,karbonádo, bezbarvý, dokonale štěpný podle osmistěnu {111}. Mátvrdost10 vMohsově stupnici, je 4× tvrdší nežkorund, nejvyšší tvrdost má na plochách štěpného osmistěnu (což umožňuje broušení diamantu diamantovým práškem),hustota3,52–3,6 g/cm³. Má vysokýindex lomusvětla – přes 2,4 (alemoissanitmá vyšší – 2,65–2,69) a nejvyššítepelnou vodivostze všech látek vůbec.Relativní permitivitaεrje 5,5. Nevede elektřinu.Diamanty s příměsí určitých nečistot mohou mít vlastnosti polovodičů.
Hmotnost diamantů se udává vkarátech. Metrický karát (Carat) je definován jako 0,2 g a značí se ct.
Diamant o hmotnosti 1 g má tedy 5 karátů. Diamanty v běžně prodávaných špercích mají obvykle hmotnost v setinách, desetinách až jednotkách karátů.
Tato jednotka hmotnosti se historicky vyvinula od hmotnosti semene svatojánského chleba (Rohovník obecný– Ceratonia siliqua – Carob Tree – St. John's Bread). Semena byla tradičně používána v Arábii aPersiijako závaží při určování hmotnosti drahých kamenů. Důvodem je skutečnost, že velikost a hmotnost těchto semen je poměrně uniformní a v uvedené oblasti světa jsou semena běžně dostupná.
Chemicky čistý a strukturálně perfektní diamant je dokonale čirý bez odstínů nebo zabarvení.Barva diamantumůže být způsobena chemickou nečistotou nebo strukturálními kazy v krystalové mřížce. Sytost a barva odstínu může zvýšit i snížit cenu diamantu. Například čiré diamanty s odstínem žluté nebo hnědé jsou většinou levnější, zatímco růžové, červené, sytě žluté nebo modré diamanty (jako napříkladdiamant Hope) jsou velmi ceněny. Proto se také někdy provádí umělá změna barvy diamantů fyzikálními procesy, jako je ozařování nebo žíhání za vysokého tlaku a teploty. Další úpravou (zlepšením) barvy je bělení diamantů.
Všechny úpravy barev diamantů mají za účel zvýšit cenu diamantu. Diamanty s upravenou barvou musí být označeny jako upravené.
Čistotou se míní míra vnitřních defektů. Mohou to být třeba krystaly cizího materiálu, nezkrystalizovanýuhlíknebo strukturální nedostatky jako malé praskliny, které mohou způsobovat bělavý nádech diamantu. Pouze asi 20 procent vytěžených diamantů má dostatečnou čistotu na to, aby mohly být užity v klenotnictví. Ostatních 80 procent se využívá průmyslově jako řezné nástroje nebo brusivo.
Broušení diamantů je umění i věda o tom jak vytvořit drahokam z hrubého diamantu.Broušení diamantůpopisuje způsob jakým byl hrubý kámen vybroušen a vyleštěn do své finální drahokamové podoby. Často je zaměňován brus s tvarem briliantů.
Techniky broušení diamantu jsou zlepšovány stovky let. Jednu z hlavních zásluh na moderním brusu má matematik a drahokamový nadšenecMarcel Tolkowski, který v roce 1919 zdokonalil kruhový briliantový brus tím, že spočítal ideální tvar pro maximální zpětný odraz a disperzi barev světla. Moderní kruhový briliant má nejméně 57 faset (vybroušených plošek).
V současné době se většina menších diamantů brousí v Indii a Rusku, kde je levná lidská práce. Většina operací při broušení menších diamantů je více méně zautomatizována.
Přírodní diamantyse průmyslově těží ve velkých povrchových lomech, hlubinnou důlní těžboukimberlitovýchnebolamproitovýchkomínů (důlArgylev severní Austrálii), nebo podmořskou těžbou ze sedimentů.
Lze také vyrobitumělé diamanty, např. krystalizací uhlíku z kovových slitin za velmi vysokých tlaků a teplot. Jejich výroba je poměrně levná (spotřeba energie může být nižší než u těžby)a používají se jako průmyslové diamanty pro řezné nástroje a brusivo. Výroba velkých syntetických diamantů poslední dobou potenciálně ohrožuje průmysl přírodních šperkařských diamantů. Konečný efekt obecné dostupnosti syntetických diamantů šperkařské kvality na cenu přírodních diamantů lze těžko předvídat. Přírodní a umělé (syntetické) diamanty lze rozlišit většinou spektroskopickými metodami v dobře vybavené laboratoři.
Pomocíepitaxe z molekulárních svazkůse za vysokého tlaku a teploty získávají diamanty ve tvaru tenkých destiček. Tyto umělé diamanty jsou velmi drahé a mají použití např. voptice,elektronicea v jiných speciálních zařízeních.
Před 15. stoletím se do diamantovýchšperkůpoužívaly pouze surové neopracované drahokamy, lidé ještě tenkrát nevěděli, jak tento nejtvrdší nerost opracovat. Diamanty se začaly poprvé brousit v průběhu 15. století, kdy BelgičanLodewijck van Berckenobjevil způsob, jakým se dá surový diamant opracovat – pouze jiným diamantem. Nejčastěji používaným brusem je v současnostibriliant. Neopracovaný a neleštěný diamant vypadá jako kousek skla.
Vybroušením faset vzniká mistrovské dílo, třpytivý diamant. Typický kulatý briliant má celkem 57 faset neboli plošek: tabulku (velkou fasetu uprostřed), 32 faset na korunce (horní části briliantu) a 24 faset v pavilonu (dolní části briliantu zakončené špičkou). Při broušení ztrácí přes polovinu své původníhmotnosti. Diamanty se v dnešní době zpracovávají především moderními metodami, využívá se napříkladlaserupři rozřezávání a tvarování kamene. Pro konečnou fázi úpravy diamantu a jeho vybroušení v nádherný lesklý skvost je ale stále nenahraditelná lidská práce a zručnost.
Klíčovým ukazatelem přesných parametrů diamantu, a tedy i jeho výsledné hodnoty je certifikát vystavený mezinárodní gemologickou laboratoří. Jedná se o profesionální posudek, který deklaruje přírodní původ, nebo dodatečné technologické úpravy, kterými diamant prošel.
Certifikát dále popisuje veškeré výše popsané vlastnosti diamantu jako je hmotnost,barvaačistota, ale také hodnocení zpracování brusu diamantu nebo stupeň jeho fluorescence. Každý certifikovaný diamant získá během procesu hodnocení své unikátní číslo, které jej pak spojuje s vystaveným certifikátem. Díky digitálním technologiím je zpravidla možné toto číslo ověřit i online na stránkách gemologické laboratoře.
Globálně existují stovky laboratoří, které poskytují služby v oboru hodnocení drahých kamenů. Ovšem pouhý fakt, že se společnost těmto službám věnuje, nestačí k tomu, abyste získali kvalitní a celosvětově uznatelný posudek. Důvodem jsou vysoké nepřesnosti ve výsledném hodnocení, které se mohou lišit i o více než 6 stupňů.
Takové gemologické laboratoře většinou úmyslně nadhodnocují své posudky, aby přilákaly nepoctivé obchodníky, kteří pak nabízejí diamanty s uměle navýšenou hodnotou.
Pozor také na tzv. firemní certifikáty! Takto vydaná hodnocení složitě prokazují svou objektivitu, protože nebyly vytvořeny nezávislým odborným institutem, ale samotným prodejcem. Na diamantovém trhu jsou proto neakceptovatelné.
I přesto, že regionální laboratoř dodržuje daná pravidla hodnocení, není považována za mezinárodní, protože je na opačném konci světa neznámá. Takový certifikát pak sice udává relevantní posudek, ale pro kupujícího z jiné země je bezpředmětný.
Celosvětově uznávané laboratoře hodnotící drahé kameny mají pobočky po celém světě a striktně dodržují definovaná pravidla pro jejich hodnocení. Vzhledem k přísným kritériím se dá výběr mezinárodně uznávaných gemologických laboratoří zúžit na následující výpis:
·      GIA –Gemological Institute of America
·      HRD –Hoge Raad voor Diamant
·      EGL –European Gemological Laboratory
·      IGI –International Gemological Institute
Nejznámější je využití diamantů vešperkařství. Aby vynikly jejich optické vlastnosti, jsou vybrušovány do tvaru speciálního mnohostěnu –briliantu. Hmotnost diamantu se vyjadřuje vkarátech(ct).
Velmi významné je využití diamantů v průmyslu, kde je spotřeba mnohonásobně vyšší než ve šperkařství. Vyrábějí se z nich řezné, vrtné a brusné nástroje, prášky a pasty. Pro tento účel se využívají diamanty pro šperkařství bezcenné (špatná barva, špatná čistota), diamantový prach a průmyslově vyráběné diamanty. Díky extrémním fyzikálním vlastnostem se diamanty používají také pro řadu speciálních elektronických součástek a v laboratorním výzkumu.
Diamanty mohou poskytovat také informace vědcům, o tom, co se děje vZemi.Byl například nalezen diamant, který v sobě obsahoval křemičitan vápenatý (CaSiO3) se strukturouperovskitu, minerál, který vzniká za vysokých tlaků a za běžných podmínek se v hloubce menší než 650 km stává nestabilním.
Nejstarší nalezištědiamantů jsou známa
Současná významná naleziště(řazená podle hodnoty produkce)
Napodobeniny diamantů jsou minerály jakokarbid křemíku(moissanit),bílý topaznebokubická zirkónie. Umělé diamanty se pro šperkařské a obchodní účely podle metodiky mezinárodní klenotnické organizace CIBJO (např. The Diamond Book 2006–1) rovněž řadí mezi napodobeniny, i když se fyzikálně a chemicky jedná o diamanty.