Faerské ostrovy

Faerské ostrovy(faerskyFøroyar,dánskyFærøerne, znamenáOvčí ostrovy) jesouostrovív severnímAtlantském oceánuna jihozápadním okrajiNorského moře. Leží 320 km severozápadně odSkotskapřibližně v polovině cesty meziIslandemaNorskem. Jsou autonomní součástíDánského království.
Paleobotanickénálezy z ostrovaStreymoyukazují na možné lidské osídlení ostrovů již někdy v letech 3330 až 3145 př. n. l.
Osídlení je doloženo kolem roku 500.Kolem roku 700 byly ostrovy osídlenyirskýmimnichy, v 8.–9. století je získali norštíVikingovéa posléze byly roku 1035 připojeny kNorsku. V jeho rámci – resp. v rámcidánsko-norské personální unie– se staly roku 1380 součástíDánska. Dánsku pak ostrovy zůstaly i po odtržení Norska v roce 1814. Od roku 1940, poobsazení Dánska nacistickým Německem, byly obsazenyVelkou Británií. Okupace trvala až do roku 1945, kdy Britové ostrovy vrátili Dánům. Od roku 1948 disponují Faerské ostrovy poměrně rozsáhlou vnitřníautonomií(vlastní zákonodárný sbor, vlajka atd.).
Faerské ostrovy,závislé územíDánského království, užívá vedle dánských symbolů i své vlastní.
Vlajka Faerských ostrovů má obrácené barvydánské vlajky, tedy červenýskandinávský křížna bílém listu. Kříž je ale modře lemovaný.
Znak Faerských ostrovů je tvořen stříbrným beranem (faerskyVeðrur) se zlatými kopyty a rohy na modrémštítu.
Hymna Faerských ostrovů je píseňTú alfagra land mítt, oficiálně nazývánaMítt alfagra land(českyTy, moje nejkrásnější země). Autorem textu je Símun av Skarði, hudbu složil Peter Alberg.
Souostroví je tvořeno 18ostrovy, 11ostrůvkya 779 malými skalnatými ostrůvky o celkové rozloze 1 395,74 km². Je 113 km dlouhé severojižním směrem a 75 km dlouhé západovýchodním směrem a jeho tvar připomíná hrot šípu obrácený špičkou k jihu. Délka pobřeží je 1117 km.
Faerské ostrovy jsousopečnéhopůvodu, jejich vznik spadá do obdobítřetihorpřed zhruba 60 miliony let. Převládajícími horninami jsoubazaltyatufy. Na ostrovechSuðuroyaMykinesse vyskytují čediče s výraznou sloupcovitou odlučností. UHvalbyna ostrověSuðuroyse nachází černé uhlí. Na utváření reliéfu Faerských ostrovů mělo značný vliv zalednění této oblasti večtvrtohorách.
NejvyššíhoraSlættaratindurmá výšku 880 m a průměrnánadmořská výškaostrovů je 300 m. Faerské ostrovy seadministrativně dělí na 6 krajů.
Počasí na ostrovech je přímořské a velmi proměnlivé. Zásadní ráz počasí nejvíce ovlivňujeGolfský proud. Přístavy v zimě nikdy nezamrzají a zimy jsou mírné. Průměrná teplota se pohybuje od 3 °C v zimě do 11 °C v létě. Na Faerech je v průměru 283 deštivých dnů do roka. Průměrný roční úhrn srážek je 1500 mm. Sněhové srážky jsou na ostrovech malé. Průměrná rychlost větru 7 m/s.
Faerské ostrovy jsou autonomní součástíDánského království. Na rozdíl odDánskavšak nepatří doEvropské unie. Mají vlastníparlamenta vlajku. Faerský parlament má 33 poslanců.
V posledních volbách (v roce 2022) se do parlamentu dostalo šest stran. Nejsilnější stranou byla Sociální demokracie s 9 poslanci. Následuje: Unionistická strana se 7, Lidová strana se 6, Republikánská strana se 6, Pokroková strana s 3 a Strana Středu s 2. Úřadující vládu, v jejíž čele stojí lídr sociálních demokratů Aksel V. Johannesen, tvoří Sociální demokracie, Republikánská strana a Pokroková strana.
Nejdůležitějším odvětvím na ostrovech jerybářství, které nahradilo dříve velmi rozvinutý velrybářský průmysl. Představuje celých 97 %exportu. Ročně faerští rybáři uloví přes 600 000 tun ryb. V přepočtu na obyvatele to v roce 2003 činilo 12,7 tun ryb na osobu, což staví Faerské ostrovy na přední místa v relativní produkci ryb na světě. Dříve tu lidé také lovili ptáky a sbírali jejich vejce, to se však nyní stalo jen koníčkem. Další významnou aktivitou je chovovcí, kterých je na Faerských ostrovech chováno cca 80 000. Dalším důležitým zdrojem příjmů je turistika.
Na ostrovech žilo v roce201750 730 obyvatel, z toho 21 000 v hlavním městěTórshavn. Státní svátekÓlavsøkaslaví 29. července. Faerské ostrovy se nepotýkají s úbytkem obyvatel. Úhrnná plodnost je jedna z nejvyšších v Evropě (2,522), díky čemuž je kladnýpřirozený přírůstek. Navíc Faeřanů přibývá i migrací.
Na Faerských ostrovech se každoročně koná takétradiční lov velrybkulohlavců (černý,Sieboldův),sviňuch obecnýchadelfínů skákavých, zvanýgrindadráp. Jde o tradiční způsob lovu velryb a zároveň o společenskou událost. Veškeré maso se zpracuje a spotřebuje na ostrovech. Maso se spravedlivě rozděluje mezi všechny obyvatele ostrova.Tento lov je kritizován některými organizacemi bojujícími zapráva zvířat, napříkladPETA.
Podle ságyFæreyingapřinesl Sigmundur Brestisson křesťanství na ostrovy v roce 999. Nicméně archeologické nálezy v místěBønhústoftin(česky ruina modlitebny) a několik desek zÓlansgarðurna malém ostrověSkúvoykteré na obsahovaly lineární a obrysové kříže, naznačují, že keltské křesťanství mohlo přijít nejméně o 150 let dříve.
Mezi nejznámější církevní stavby na Faerských ostrovech patříkatedrála v Tórshavnu, norský kostelOlafa II. a katedrála Magnus vKirkjubøur. V roce 1948 Victor Danielsen dokončil první překlad Bible do faerštiny z různých jazyků. Jacob Dahl a Kristian Osvald Viderø dokončili druhý překlad v roce 1961. Ten byl přeložen z původních biblických jazyků (hebrejštiny a řečtiny) do faerštiny.
Podle sčítání lidu v roce 2011 zde bylo 33 018křesťanů(95,44 %), 23muslimů(0,07 %), 7hinduistů(0,02 %), 66buddhistů(0,19 %), 12Židů(0,03 %), 13bahájů(0,04 %), 3Sikhové(0,01 %), 149 dalších (0,43 %), 85 s více než jednou vírou (0,25 %) a 1 397 bez vyznání (4,04 %).
Podrobnější informace naleznete v článkuFaerština.
Faerština je primárním a úředním jazykem země, přičemž dánština se vyučuje ve školách a faerská vláda ji může používat ve styku s veřejností. Překlady úředních dokumentů do dánštiny poskytují úřady na vyžádání. Faerština patří do severogermánské jazykové větve  nejblíže příbuzná islandštině. Díky své geografické izolaci si jazyk zachoval konzervativní gramatické rysy, které se v dánštině, norštině a švédštině ztratily. Je to jediný jazyk vedle islandštiny aelvdalštiny, který zachoval písmeno Ð, které se nevyslovuje.
Teitur Lassen, několikanásobný držitel dánské hudební ceny, je pravděpodobně mezinárodně nejznámějším hudebním exportérem ostrovů. Ostrovy mají svůj vlastní orchestr (klasický soubor Aldubáran) a mnoho různých sborů; nejznámější z nich jeHavnarkórið. Nejznámějšími faerskými skladateli jsouSunleif RasmussenaKristian Blak, který je také šéfem nahrávací společnostiTutl. První faerská opera byla odSunleifa Rasmussena. Nese název Í Óðamansgarði (Zahrada šílence) a měla premiéru 12. října 2006 v Severském domě. Opera vznikla na motivy povídky spisovateleWilliama Heinesena.
Mezi mladé faerské hudebníky, kteří si v poslední době získali velkou popularitu, patříEivør Pálsdóttir,Høgni Reistrup,Høgni Lisberg, HEIÐRIK (Heiðrik á Heygum),Guðrið HansdóttiraBrandur Enni. V roce 2023 se Reiley stal prvním Faeřanem, který reprezentoval Dánsko na soutěžiEurovision Song Contest.
Mezi známé kapely patříTýr, Hamferð, The Ghost, Boys in a Band, 200 a SIC. Každé léto se koná festival soudobé a klasické hudby Summartónar.G! FestivalvNorðragøtěv červenci aSummarfestivalurinvKlaksvíkuv srpnu jsou velké hudební festivaly pod širým nebem propopulární hudbu, kterých se účastní místní i mezinárodní hudebníci.
Podrobnější informace naleznete v článkuFaerská kuchyně..
Důležitou součástí faerské kuchyně jejehněčímaso a takérybykvůli dostupnosti. Mezi tradiční jídla patřískerpikjøt(druh sušeného skopového),mořské plody,velrybí maso,tuk,garnatálgapapuchalkové. Velká část kuchyně je ovlivněna metodami konzervace potravin;solankou,sušenía zrání masa a ryb, nazývanéræstkjøtaræstur fiskur. Faerské kuchyni dominují živočišné produkty. Spotřebazeleninyvšak v posledních desetiletích značně vzrostla, zatímco spotřeba ryb se snížila. Čerstvé jehněčí maso zůstává velmi oblíbené, zatímco tradiční masné výrobky, jako jsou různé druhyuzenin, ztratily u mladších generací popularitu.
Podrobnější informace naleznete v článkuLov velryb na Faerských ostrovech.
Lov velrybna je zde provozován od časů prvníchnorskýchosadna Faerských ostrovech. Je regulován Faerskými úřady, ale kvůli neshodám ohledně malýchkytovcůnení lov pod dohledemMezinárodní velrybářské komise. Okolo 950kulohlavců černých(Globicephala melas) je zabito každý rok, a to zejména vlétě. Lovy, nazývané vefaerštině„grindadráp“, jsou organizovány na úrovni místníchkomunita jsou nekomerční; účastnit se jich může kdokoliv. Lovci nejprve obklopí kulohlavce širokým půlkruhemlodía poté je pomalu zaženou dozátokynebo ke dnufjordu.
Většina Faeřanů se domnívá, že lov je podstatnou součástí jejichkulturyahistorie, bojovníci zapráva zvířatho ovšem kritizují jako zbytečný a krutý,. Lovci na oplátku tvrdí, že většina novinářů nezná lovecké metody dostatečně a že nerozumí ekonomickému významu lovu.