Roš ha-šana

Roš ha-šana(hebrejskyרֹאשׁ הַשָּׁנָה‎, doslova „hlava roku“)ježidovskýNový rok, který se slaví 1. a 2. dne měsícetišri, tj. podlegregoriánského kalendářezhruba období září až října.Tento denMišnauvádí jako den, od něhož se počítají rokyžidovského kalendáře. Podle židovské tradice byl v tento den stvořen svět.Jedná se o první zVysokých svátků(hebrejskyיָמִים נוֹרָאִים‎,Jamim nora'im, tj. „Dny bázně“, „Dny úcty“,„Hrozné dny“) a prvním dnem tzv. „Deseti dnů pokání“(hebrejskyעֲשֶׂרֶת יְמֵי תְּשׁוּבָה‎,aseret jemej tšuva), jež jsou nejdůležitějšími dny v židovském roce.
Tórazmiňuje svátek Roš ha-šana pod názvy:
Dalším označením svátku jeJom ha-zikaron(יוֹם הַזִכָּרוֹן‎, Den vzpomínání; nezaměňovat sevzpomínkovým dnem na padlé vojáky, označovaným stejně).Toto označení vychází z toho, že by se měl člověk zamyslet nad svými skutky.Rabínská literaturaa liturgie sama, popisuje Roš ha-šana jakoJom ha-din(יוֹם הַדִּין‎, Den soudu).PodleTalmudujsou v tento den otevřeny tři knihy a celý svět je souzen. Osoby zcela spravedlivé jsou zapsány do Knihy života (Sefer ha-chajim); velcí hříšníci jsou zapsáni do Knihy smrti a všichni ostatní do tzv. Knihy prostředních (bejnonim), kde mají až do svátkuJom kipurmožnost napravit se a zvrátit osud.
Pro tento svátek platí stejná náboženská ustanovení jako pro ostatní svátky, tj.zákaz prací, které jsou zakázány i ošabatu, s výjimkou tzv.ochel nefeš, tedy činností souvisejících se základními potřebami člověka (je možné např. uvařit jídlo pro potřeby svátku, tj. musí být snědeno během svátku, nebo kouřit cigaretu zapálenou od ohně, který by zapálen ještě před svátkem aj.). Značná část obou dnů se stráví v modlitbách a sebezpytováním.
Tradičním novoročním pozdravem jeŠana tova(hebrejsky: Dobrý rok) neboŠana tova u-metuka(Dobrý a sladký rok).
Významnost a závažnost dne je vyzdvižena bílou barvou, která vjudaismusymbolizuje nevinnost a čistotu.Bílou barvou je vyzdobenasynagoga(parochetje z bíléhohedvábí,damaškučisametu, obdobně jako pokrývka stolu nabimě) a chodí v ní oblečeni lidé (bílákipa, bílý oděv).
Neodmyslitelným rysem svátku je troubení na beraní roh, zvanýšofar. Zvuk rohu má připomínat smlouvu uzavřenou meziHospodinemaIzraelemna hořeSinaja měl by rovněž všechny probudit z „mravní malátnosti“.V tradičních komunitách se na šofar troubí každé ráno již měsíc před začátkem měsíce tišri, tj. v měsícielul. Zvuk šófaru má probouzeným sdělit, že se blíží „Den soudu“. Pokud připadne některý ze dnů svátku na šabat, tak se na šofar netroubí.
Aškenázskoutradicí je podávatjablkosmedem, což má symbolizovat naději že příští rok bude „sladký jako med“.Zvláštností je pak namáčení jablek čichalydo medu.Podle místních zvyků jsou podávána různá symbolická jídla jako například pečená beraní hlava (může být i pouze vařenýjazykči smažený mozeček), jež symbolizuje vztyčenou hlavu a vůdcovství, nebomrkev, jenž symbolizuje plodnostči zlaté mince usnadňující život v průběhu roku. Jiný možný symbol plodnosti, ryba, se na stůl servíruje rovněž s hlavou. Chala, která se jindy připravuje jako pletená, je o tomto svátku kulatá, což symbolizuje opakování se roku. Do těsta chaly se mohou k zvýraznění této symboliky přimíchat kulaté rozinky, které navíc zvýrazní sladkost. Mezi jiné svátečním sladkosti patří medový koláč, teiglach (noky vařené v medu) a jablečný závin. Také je zvykem sníst granátové jablko, protože to má údajně 613 semínek a stejný počet přikázání obsahuje Tóra.
V druhý den svátku by součástí večerní hostiny mělo býtovoce, které dotyčný ten rok ještě nejedl; důvodem je odvrácení pochybnosti, zda je třeba pro druhý den říct požehnáníšehechejanu.Rovněž má takto vyniknout jedinečnost svátku.Během svátku by se neměly jístořechy(hebrejsky:אֱגוֹז‎,egoz, 1+3+6+7=17), jelikožčíselná hodnotatohoto slova je podobná číselné hodnotě slovahřích(hebrejsky:חֵטְא‎,chet, 8+9+1=18).Aby člověka v novém roce nepotkalo nic zlého, je zvykem vyhýbat se hořkým a kyselým jídlům a pochutinám. Rovněž je zvykem tmavé potraviny nahradit světlými – například místo černé kávy se uvaří zelený nebo mátový čaj, místolilkuse připravídýně, místo černýcholivse použijí olivy zelené, místo modrýchmakovýchsemen se k posypání těsta před pečením použijí maková semena bílá či světlásezamovásemínka, místo makové náplně se udělá náplň tvarohová apod.
V první den svátku se po odpolední bohoslužbě (mincha)koná obřadtašlich(hebrejsky: תשליך, doslova „odhodíš“).Při něm se lidé shromáždí u vody, kde žijí ryby (řeka,rybníknebomoře), do nichž po odříkání veršů proroka Micheáše 7:18-20, symbolicky v podobě drobků chleba odhodí své hříchy.Zajímavostí je, že tento zvyk se datuje až do obdobístředověku.
Roš ha-šana trvá první dva dnyhebrejského měsícetišria to dokonce i vIzraeli, kde většina svátků trvá jen jeden den. Důvod je ten, že ve starověku vždy trvalo určitou dobu, než bylo možné potvrdit, že skutečně nastalmo'ed(přesně stanovený čas).Roš chodešse ustanovoval v Jeruzalémě a z něj pak bylo oznamováno do diaspory, kdy začíná. Proto jsou biblické svátky v diaspoře vždy o den delší. Roš ha-šana je jediný svátek stanovený na první den měsíce, takže pochybnost o přesném datu byla i v samotném Jeruzalémě; proto bylo ustanoveno, aby trval dva dny, stejně jako v diaspoře.Tyto dva dny jsou nazývány „jedním dlouhým dnem“,aramejskyjoma arichta(יומא אריכתא).
Podle některých názorů byl Roš ha-šana vErec Jisra'elslaven pouze po jeden den až do konce13. století.Některé komunity hlásící se kreformnímu judaismuvážně slaví pouze jeden den, zatímco ostatní slaví dny dva.Ortodoxníakonzervativní judaismusslaví oba dva dny. Karaitští židé, kteří nepřijali tradici ústního práva, ale spoléhají pouze na biblické svitky, slaví pouze první (respektive druhý) den prvního měsícetišri.
Roš ha-šana začíná 162 dní po prvním dni svátkuPesach. V současnosti nemůže být Roš ha-šana podle gregoriánského kalendáře dříve než 5. září, tak jako se to stalo v roce1889a znovu v roce 2013. Naposledy k tomu dojde v r. 2089, potom bude kvůli narůstajícímu rozdílu mezi židovským a gregoriánským kalendářem nejčasnější možný termín pro Roš ha-šana 6. září. Roš ha-šana dále nemůže v současné době být později než je 5. října, jak se stalo v roce1967a znovu se stane v roce 2043. V roce 2214 připadne Roš ha-šana poprvé na 6. října.
Metoda výpočtu hebrejského kalendáře zavedenáHilelem II.je nastavena tak, aby první den Roš ha-šana nikdy nepřipadl na středu, pátek ani neděli.
Následující tabulka zobrazuje rozmístění svátku Roš ha-šana v gregoriánském kalendáři: