Leden

Ledenje podlegregoriánského kalendářeprvníměsícvroce. Má 31 dní. Český název měsíce pochází od slovaled– měsíc ledu. Ve východní Evropě byl tento měsíc původně označován jakoměsícvlka. V mnoha jazycích je název měsíce (anglickyJanuary,německyJanuar,slovenskyJanuár) odvozen od latinskéhoIanuarius, což bylo pojmenování podle bohaJanusezřímské mytologie. Janus je mimo jiné bohem začátků a konců.
Měsíc leden stejně jakoúnorvřímském kalendářizpočátku neexistoval. Římský kalendář měl pouze 10 měsíců, celkem 304 dny azimabyla považována za období bez měsíců. V roce 713 př. n. l. římský králNuma Pompiliusdo kalendáře zahrnul i leden a únor, takže kalendář zahrnoval celýlunární rok. Leden byl v římském kalendáři 11. měsíc v roce a měl 28 nebo 29 dní. Kalendářní rok začínal v březnu, když 1. a 15. března římský lid volil svékonzuly. Kvůli vojenským operacím museli být konzulové v roce153 př. n. l.zvoleni o dva měsíce dříve a začátek roku se proto přesunul na 1. leden. Když v roce45 př. n. l.zavedlJulius Caesarjuliánský kalendář, leden byl prodloužen na 31 dní.
Leden začíná stejným dnem v týdnu jakokvětenpředcházejícího roku a ve stejný den jakoříjens výjimkoupřestupného roku. Tehdy připadá první lednový den na stejný den v týdnu jako první dendubnaačervence. Podležidovského kalendářepřipadá leden obvykle na měsícetevetaševat.
Astrologicky jeSlunceasi první dvě třetiny ledna ve znameníKozorohaa zbytek měsíce ve znameníVodnáře. V astronomických termínech začíná vsouhvězdíStřelcea končí vsouhvězdí Kozoroha. Naseverní polokoulibývá leden v průměru nejchladnější měsíc v roce a najižní polokoulinaopak nejteplejší.
Po prosincovémslunovratuse na severní polokouli během ledna prodlužuje den. Na území České republiky, přesněji na průsečíku50. rovnoběžkya15. poledníku, je první lednový den dlouhý okolo 8 hodin a 11 minut. Slunce vychází přibližně v 7.58 a zapadá v 16.09 hodinstředoevropského času. Poslední den v lednu je delší o hodinu a 7 minut. Slunce vychází okolo 7.35 a zapadá v 16.53 hodin.
Podle meteorologických měření v pražskémKlementinubyla od 18. století nejvyšší lednová teplota zaznamenána 12. ledna 1993 (17,4 °C) a nejnižší 31. ledna 1830 (-27,5 °C). Průměrné lednové teploty se v letech 1961–1990 pohybovaly od -2,1 do 1,8 °C.Z celého území České republiky byla nejvyšší lednová teplota naměřena 1. ledna 2023 vJavorníku(19,6 °C)a nejnižší 24. ledna 1942 vChlumu u Třeboně(-36,2 °C). Nejvíce srážek za den spadlo 2. ledna 1922 v dnes zaniklé obciZvonkována Českokrumlovsku (102,3 mm).
Teplotní průměr v lednových dnech naměřený v Klementinu v letech 1961–1990:
V České republice se od roku 2001 slaví1. ledenjakoDen obnovy samostatného českého státua jestátním svátkem. Na leden připadají také dva významné dny: Den památkyJana Palacha(16. ledna) a Den památky obětí holocaustu a předcházení zločinům proti lidskosti v rámciMezinárodního dne památky obětí holocaustu(27. ledna). 1. ledna také lidé neoficiálně slavíNový rok. Pro pravoslavnou církev, která užívá juliánský kalendář, začíná nový rok o 14 dní později..
V rámciliturgického rokuse v církvi 1. ledna koná slavnost Matky BožíPanny Mariea je posledním dnemoktáv Narození Páně. Dodruhého vatikánského konciluv roce 1960 církev tento den slavila jako denObřezání Páně.Slavnost Zjevení Páněa svátekTří králů(klanění mudrců vBetlémě) věřící slaví 6. ledna. Připomínají si také první zázrakJežíše Krista, když nasvatbě v Káně Galilejsképroměnil vodu ve víno. V České republice se kolem tohoto data od roku 2000 konáTříkrálová sbírka, kterou organizujeCharita Česká republika. První neděli po 6. lednu jesvátek Křtu Páně, kdy se připomíná křest Ježíše KristaJanem Křtitelemv řeceJordán. Tímto dnem končívánoční svátkya začíná tzv.liturgické mezidobí.
Podle ledna jsou pojmenovány některé události, které se v tomto měsíci odehrály. Na územíKongresového Polskazačalo22. ledna1863Lednové povstáníprotiRusku. Ve dnech3.–25. ledna1918 dělníci v Rakousku-Uhersku požadovali běhemLednové stávkylepší životní podmínky a ukončeníprvní světové války. Jako Lednové povstání se někdy označujePovstání spartakovcůveVýmarské republicemezi5.–12. lednem1919.
Termíny "polednový vývoj", "polednová politika" či "doba polednová" odkazují na více než sedmiměsíční období československých dějin po5. lednu1968, kdyÚstřední výbor Komunistické strany Československauvolnil z funkce svéhoprvního tajemníkaAntonína Novotnéhoa na jeho místo zvolilAlexandera Dubčeka. Toto období západní média s odkazem na "Jaro národů" pojmenovala jako "Pražské jaro" a název se pak ujal i v Československu. Období Pražského jara (polednové období) skončiloinvazí vojsk Varšavské smlouvy do Československa21. srpna 1968.