Kolportážní romány Karla Maye

Kolportážními rományse rozumí díla, která jsou psána pro vydávání v sešitech na pokračování.Karel Maynapsal v osmdesátých letech19. stoletípět takovýchto románů, všechny prodrážďanskéhonakladateleHeinricha Gottholda Münchmeyera.
Jde o jednoduše psané romány pro odreagování čtenáře s barvitým dobrodružným dějem, které obsahují na svou dobu silně nemravné, v současnosti spíše úsměvné scény. Většinu z nich napsal May podpseudonymem, např. jako kapitán Ramon Diaz de la Escosura. Počínaje rokem1900začallipskýnakladatelAdalbert Fischer, který získal vydavatelská práva nakladatele H. G. Münchmeyera, vydávat přes výslovný Mayův zákaz tyto romány znovu jakoIlustrovaná díla Karla Mayea vyzradil tak nejširší veřejnosti, kdo je jejich pravým autorem. May se sice obrátil na soud, ale vysoudil jen prohlášení, že pokud romány obsahuji jakékoliv nemorálnosti, nepocházejí tyto z pera tvůrce, nýbrž že tam byly zaneseny třetí stranou.
Vydání dvacet let starých triviálních děl však udělalo z kultovního autora s rostoucími pacifistickými snahami okamžitě terč německých „mravnostních“ spolků, zaměřených proti „literárnímu škváru“. Začala zničující štvanice, při které byly použity i informace o Mayově „trestné“ činnosti z let1862a1868a o jeho osobním životě (rozvod sEmmou Linou Pollmerovou). Teprve roku1911dal zemský soud vBerlíněMayovi za pravdu, ale ten záhy na to30. března1912v důsledku vysílení a prodělaného zápalu plic zemřel.
RománLesní Růže aneb Pronásledování kolem světa(Waldröschen oder Die Rächerjagd rund um die Erde) vydávalKarel Maypod pseudonymem kapitán Ramon Diaz de la Escosura na pokračování v letech1882–1884. Dílo vyšlo ve 109 sešitech a mělo obrovský čtenářský úspěch. Karel May v něm navázal na tradice triviální lidové četby (jako byly různé rytířské a loupežnické romány) a vzorem mu také byla díla francouzských spisovatelůEugèna Suea(Tajnosti pařížské) aAlexandra Dumase(Hrabě Monte Cristo).
Hlavní postava románu, doktorKarel Sternau, je jedním z prvních prototypůOld Shatterhanda, budoucího hrdinyMayovýchhlavních děl. Po vyléčení španělského hraběte Emanuela de Rodrigandy se ožení s jeho dcerou Rositou. Zločinný hraběcí správce Cortejo se snaží získat zámek Rodriganda pomocí podvrženého hraběcího dědice a vyláká Sternaua do Mexika, kde se jej snaží uvěznit v pyramidě boha Slunce (zde se děj románu odehrává na pozadí bojů mexického prezidentaBenita Juárezes mexickým císařemMaxmiliánem). Sternau se nakonec osvobodí s pomocí snoubence své dcery, zvané Lesní růže.
Druhé německé vydání vydal v letech (1902–1903) již zmíněný Adalbert Fischer, který knihu rozdělil do šesti svazků:
NakladatelstvíKarl-May-Verlagvydalorománv rámciSebraných spisů Karla Mayev upravené verzi rovněž v šesti dílech (pod pořadovými čísly padesát jedna až padesát pět a sedmdesát sedm):
První české vydání vyšlo roku1889veVídnivnakladatelství Josef Rubinsteinrovněž v sešitech pod názvemTajemství Žebrákovo aneb pronásledování kolem celé zeměs barevnými ilustracemi převzatými z německého vydání. Jako autor by uveden kapitán Ramon Diaz de la Escosura. Také druhé a třetí vydání vyšlo ve stejném nakladatelství. Podruhé (rok nezjištěn) vyšlo dílo pod novým názvemLesní Růženka čili pronásledování kolem celé zeměopět v sešitech, ale s novými černobílými ilustracemi (a opět byl jako autor uveden kapitán Ramon Diaz de la Escosura). Teprve třetí vydání (rok nezjištěn) vyšlo pod jménemKarel May, ale opět neslo změněný název, tentokrátTajemství Žebráka čili pronásledování kolem celé země.
Na čtvrté české vydánírománubylo nutno počkat téměř sto let. Roku1994vydalo Lesní RůžibrněnskénakladatelstvíNávratpod názvemTajemství starého roduv překladuPetra Dorňáka, rozdělenou do osmi svazků:
Hulánova láska (Die Liebe des Ulanen)je druhýMayůvkolportážní román, jehož děj se odehrává v obdobíněmecko-francouzskýchválek, za vládyfrancouzskýchcísařůNapoleona I.aNapoleona III., a jeho obsahem je milostný vztah pruského důstojníka Huga von Königsau a Francouzky Margot Richemonte, který musí překonávat mnohé překážky. Román vyšel podMayovýmjménem na pokračování ve 108 sešitech časopisuDeutscher Wandererv letech1883–1885. Další německé vydání se datuje do let1900–1901, kdyrománv pěti dílech vydal nakladatel Adalbert Fischer:
NakladatelstvíKarl-May-Verlagvydalo román v rámciSebraných spisů Karla Mayeve čtyřech dílech (pod pořadovými čísly padesát šest až padesát devět (v tomto vydání je Hugo von Königsau přejmenován na Huga von Greifenklau):
První české vydánírománuHulánova láskavyšlo pravděpodobně ve zkrácené dvoudílné verzi pod názvemMír a válka – Páni z Kralokokvevídeňskémnakladatelství Josef Rubinstein(rok vydání nezjištěn). Kompletní vydání se datuje do let1910–1914, kdyrománvydal nakladatelAlois Hynekz Prahy, v překladu G. N. Meyerhoffera a s ilustracemiVěnceslava Černého. Od něho zřejmě také pochází rozdělení do pěti dílů:
Roku1939vydalopražskénakladatelstvíToužimský a Moravecprvní díl cyklu, románVálečná pokladna. Šlo o převzaté vydání odAloise Hynkas novými deskami. Další díly již nevyšly.
Rozdělení cyklu do pěti dílů se drželo i zatím poslední české vydání z roku 1993 vnakladatelství Klára,Český Těšín, doprovázené poměrně špatně překreslenými původními ilustracemiVěnceslava ČernéhoodJaromíra Suchého.
Ztracený syn aneb Kníže bídy(Der verlorene Sohn oder Der Fürst des Elends) je třetíkolportážní románKarla Maye. Napínavý kriminální román se silným sociálním podtextem vyšel anonymně na pokračování v letech1884–1886ve 101 sešitech. Nakladatel Adalbert Fischer vydalrománv letech1904–1905rozdělený do pěti dílů:
NakladatelstvíKarl-May-Verlagvydalo román v rámciSebraných spisů Karla Mayev upravené verzi rovněž v pěti dílech (pod pořadovými čísly šedesát čtyři, šedesát pět a sedmdesát čtyři až sedmdesát šest):
S přehledem českých vydání je určitá potíž. Podle některých zdrojů měl tento román vydat jižvídeňskýnakladatel Josef Rubinstein. Zdali toto vydání opravdu existuje, žádný zdroj neuvádí, bylo prý avizováno ve vydavatelských prospektech (další zdroje ale tvrdí, že to byl jinýMayůvkolportážní románCesta za štěstím). První doložené vydání je tak až z roku1902a vydalo jej nakladatelstvíAlois Hynekv Praze (překladatel ani ilustrátor nejsou uvedeni). Roku1930vyšel román v nakladatelstvíJaroslav Šrámek,Praha, pod názvemKníže bídy. Na místě autora bylo uvedenopodle anonymních pramenů upravil E.Walles.
Roku 1994 vydalo pražské nakladatelstvíOlympiav překladuVáclava Černéhoa s ilustracemiGustava KrumaknihuCizinec přicházía o rok pozdějiPřízrakv překladuJiříhoaGabriely Veselých. Šlo o první dva díly cyklu podle upraveného vydání nakladatelství Karl-May-Verlag, další svazky však již nevyšly. Kompletnírománvyšel až v letech 1995–1999 v překladuVladimíra ŠundyvbrněnskémnakladatelstvíNávrat, rozdělený do patnácti svazků:
Totéž nakladatelství vydávalo tentorománod roku2004znovu v rámci svého projektuSouborné vydání díla Karla Maye. Do roku 2006 vyšlo šest dílů, pak bylo vydávání románu přerušeno.
ČtvrtýMayůvkolportážní románNěmecká srdce, němečtí hrdinové (Deutsche Herzen, deutsche Helden)vyšel na pokračování v letech1885–1888ve 109 sešitech. Ani pod tento román seKarel Maynepodepsal. Kostru románu tvoří osudy jedné německé rodiny, která byla díky pomstě tureckého paši rozprášena po celém světě. Ve vydání nakladatele Adalberta Fischera z let1901–1902bylrománrozdělen do pěti svazků:
Nakladatelství Karl-May-Verlag vydalo román v rámciSebraných spisů Karla Mayev upravené verzi ve čtyřech dílech (pod pořadovými čísly šedesát až šedesát tři):
Čeští nakladatelé začali z celkem pochopitelných důvodů vydávat tentorománpod změněným názvemTřemi díly světaa tato praxe trvá dodnes. První české vydání z roku1904u nakladateleAloise Hynkaz Prahy v překladu G. N. Meyerhoffera a s ilustracemiVěnceslava Černéhobylo rozděleno do pěti svazků:
Vydání obsahovalo jen nepatrně zkrácené první čtyři díly německého vydání z roku1901–1902. Pátý díl originálu byl v tomto českém vydání zkrácen asi na polovinu.
Druhé české vydání pochází z let1935–1936a vydal je nakladatelToužimský a Moravecz Prahy v rámci tzv.Malé řady knih Karla Mayev překladu S. V. Jizery a ilustracemiVěnceslava Černého,Clause BergenaaZdeňka Buriana. Jedná se o zcela přepracovaný a na polovinu zkrácený román, který se podstatně liší od původní Mayovy verze. Tak např. hlavní hrdina, německý princOskar Steinbach, je v tomto vydání nahrazenOld Shatterhandem. Dílo vyšlo v pěti dílech:
Třetí české vydání je datuje až do roku 1993, kdy vyšlo v brněnském nakladatelství Návrat. Jde v podstatě o nové vydání původní zkrácené a upravené verze z nakladatelství Toužimský a Moravec. Teprve dvanáctidílné vydání v překladuVladimíra Šundyz let 2000–2005 (opět v nakladatelství Návrat v rámci jeho projektuSouborné vydání díla Karla Maye) je prvním kompletním vydáním tohoto románu.
Poslednímkolportážním románemKarla MayejeCesta za štěstím, román ze života Ludvíka II.(Der Weg zum Glück, Roman aus dem Leben Ludwig des Zweiten von Baiern). May jej vydal pod svým jménem ve 107 sešitech v letech1886–1888. Podruhé román vyšel v letech1903–1904nákladem Adalberta Fischera rozdělený do čtyř dílů. Nakladatelství Karl-May-Verlag vydalo román v rámciSebraných spisů Karla Mayev upravené verzi v šesti dílech (pod pořadovými čísly šedesát šest až šedesát osm, sedmdesát tři, sedmdesát osm a osmdesát devět):
S přehledem českých vydání je ta samá potíž jako u románuZtracený syn. Zde jenom můžeme zopakovat, že podle některých zdrojů měl tento román vydat jižvídeňskýnakladatel Josef Rubinstein. Zdali toto vydání opravdu existuje, žádný zdroj neuvádí, bylo prý avizováno ve vydavatelských prospektech (další zdroje ale tvrdí, že to byl románZtracený syn). Zdá se tedy, že česky román poprvé vyšel až v letech 1997–2003 v překladuVladimíra Šundyv brněnském nakladatelstvíNávratv rámci jeho projektuSouborné vydání díla Karla Maye, a to ve dvanácti svazcích.
Román se odehrává vbavorskýchAlpácha v přilehlé části Čech, a mimo jiné zachycuje otřesné podmínky životaalpskýchhoralů, intriky vysoké společnosti, tajemné zločiny, pašeráctví a pytláctví. Dal by se zařadit i mezi tzv.červenou knihovnu, neboť plno kladných hrdinů a hrdinek dojde ke štěstí za pomocibavorskéhokráleLudvíka II.Obsahuje také řadu milostných scén, které ve své době musely budit pohoršení. Kladní hrdinové jsou vesměs nepravděpodobné postavy, jako např. geniální umělec, živořící na hranici bídy, který je objeven a povznesen králem.