Navassa

OstrovNavassa(anglickyNavassa Island,francouzskyLa Navase,haitskou kreolštinouLanavaz) je malý neobydlenýostrovvKaribském moři. Leží na 56 km západně odHaiti, 136 km východně odJamajkya 163 km jižně od jihovýchodního pobřežíKuby.
VládaSpojených států americkýchpovažuje Navassu zanezačleněné území Spojených států, součástMenších odlehlých ostrovů USA, a její správou pověřilaU.S. Fish and Wildlife Service. Nicméně ostrov si také nárokujeHaiti, které si tento nárok zaneslo i do ústavy.
V roce 1504 uvízlKryštof Kolumbusna mělčině u Jamajky a poslal několik členů posádky na kánoi naHispaniolupro pomoc. Muži cestou narazili na ostrov, ale nenašli na něm žádnou vodu. Pojmenovali hoNavaza. Po příštích 350 let se jí mořeplavci víceméně vyhýbali.
V roce 1857 vznesl nárok na ostrov americký námořní kapitán Peter Duncan na základě federálníhoZákona o guánových ostrovech(anglickyGuano Islands Act) vzhledem k jeho zásobámguana. Tyto zásoby byly aktivně dobývány mezi lety 1865 a 1898. Haiti protestovalo proti anexi a vzneslo vlastní nárok na ostrov, ale USA jeho nároky odmítly.
Ruční dobývání guana v úporných tropických vedrech a za přísných pravidel vynucovaných bílými dohlížiteli vyprovokovalo v roce 1889 na ostrově vzpouru. Pět dohlížitelů v bojích zahynulo. Válečná loď Spojených států potom dopravila osmnáct vzbouřených dělníků doBaltimoruke třem soudním přelíčením pro obvinění z vraždy. Černošské bratrstvoŘád galilejských rybářůsbíralo peníze na obhajobu dělníků před federálním soudem. Obhajoba byla založena na tom, že muži jednali v sebeobraně a že navíc Spojené státy nemají nad ostrovem právní jurisdikci. V říjnu1890případy dostal Nejvyšší soud Spojených států, který rozhodl, že podleGuano Actu je jurisdikce správná, a tři muže odsoudil k popravě na jaře1891. Černošské církve po celé zemi pak rozšiřovaly petici, kterou rovněž podepsali bílí soudci ze zmíněných tří soudů nižší instance; petice byla předána prezidentuBenjaminu Harrisonovi, který změnil rozsudky na odnětí svobody.
Těžba guana pak na Navasse pokračovala v omezené míře.Španělsko-americká válkadonutila v roce 1898 společnost Phosphate Company vyklidit ostrov a vyhlásit bankrot; noví vlastníci místo definitivně opustili po roce 1901.
Důležitost Navassy opět vzrostla po otevřeníPanamského průplavuv roce1914. Lodní trasa z amerického východního pobřeží do průplavu vedla průlivem mezi Kubou a Haiti a Navassa, která vždy představovala nebezpečí pro lodivody, potřebovala maják. Americká správa majáků tu v roce1917postavilaNavassa Island Light, 42 m vysokou věž, 120 m nad hladinou moře. Domov zde našel správce se dvěma pomocníky, až v roce1929byl instalován automatický maják.
Běhemdruhé světové válkysiamerické námořnictvozřídilo na Navasse pozorovatelnu. Od války je ostrov neobydlený.
Plocha Navassy je asi 5,2 km². Ostrov je strategicky položen 160 km jižně od americké námořní základnyGuantánamona Kubě a asi ve čtvrtině cesty z Haiti na Jamajku. Dosahuje nadmořské výšky 77 m na bezejmenném místě 100 m jižně od majáku (400 m od jihozápadního pobřeží a 600 m východně od Lulu Bay). Na ostrově občas táboří haitští rybáři.
Povrch Navassy sestává hlavně ze skal, ale má dostatek trávy pro uživení stádakoz. Jsou zde i hustá stanovištěfíkovitýchstromů a roztroušenékaktusy.
Kolem ostrova se nacházejí příkré bílé útesy 9 až 15 metrů vysoké – ostrov totiž tvoří vyzvednutá korálová a vápencová plošina. Ostrov nemá žádný přístav, kotvit je nutné na moři.