Polsko

Polsko(polskyPolska), plným názvemPolská republika(polskyRzeczpospolita Polska), je stát v severní částistřední Evropy. Na severovýchodě sousedí sLitvouaRuskem,na východě sBěloruskemaUkrajinou, na jihu seSlovenskemaČeskema na západě sNěmeckem. Sdílí také námořní hranice sDánskemaŠvédskem. Polsko se dělí na 16vojvodství, má rozlohu 311 928 km²a žije v něm 38 milionů obyvatel a je tak pátým nejlidnatějšímčlenským státem Evropské unie. Hlavním a největším městem jeVaršava. Mezidalší velká městapatříKrakov,Vratislav,Lodž,Poznaň,GdaňskaŠtětín. Polsko mámírné přechodné podnebía jeho území tvoří z velké částiStředoevropská nížina, která se rozkládá odBaltského mořena severu až poSudetyaKarpatyna jihu. Nejdelší polskou řekou jeVislaa nejvyšším bodem Polska je horaRysy, která se nachází veVysokých Tatrách.
Prehistorická lidská činnost na polském území se datuje přibližně do doby 10 000 let př. n. l. Po celýpozdní starověkse zde vyskytovala kulturně rozmanitá společnost, vraném středověkubyl region osídlen kmenovýmiPolany, kteří dali Polsku jeho jméno. Vznik státnosti v roce 966 souvisel s konverzípohanskéhovládce Polanů nakřesťanstvípod patronacíkatolické církve.Polské královstvívzniklo v roce 1025 a v roce 1569 upevnilo své dlouholeté spojení sLitvou, čímž vzniklaPolsko-litevská unie. Unie byla v té době jednou z evropskýchvelmocísjedinečným liberálnímpolitickým systémem, který v květnu 1791 přijalprvní moderní ústavu v Evropě.
S koncem prosperujícího polského zlatého věku si zemi na konci 18. stoletírozdělily sousední státy. Polsko získalo svou nezávislost v roce 1918 jakodruhá Polská republikaa úspěšně ji uhájilo vpolsko-sovětské válcev letech 1919-1921. Invazenacistického NěmeckaaSovětského svazudo Polska v září 1939 znamenala začátekdruhé světové války, která vedla kholocaustua milionůmpolských obětí. Jako členkomunistického blokuve světovéstudené válcebylaPolská lidová republikazakládajícím signatářemVaršavské smlouvy. Díky vzniku a přínosu hnutíSolidaritabylakomunistická vládarozpuštěnaa Polsko se v roce 1989 obnovilo jako demokratický stát.
Polsko jeparlamentní republikousdvoukomorovýmzákonodárným sborem, který tvoříSejmaSenát. Jedná se orozvinutý trhavysokopříjmovou ekonomiku. Polsko, které je považováno za střední velmoc, mášestou největší ekonomikuvEvropské uniipodle hrubého domácí produktu (nominálního) a pátou největší podle HDP přepočtenou na paritu kupní síly. Má velmi vysokýindex lidského rozvoje, poskytuje velmi vysokou bezpečnost a ekonomickou svobodu, stejně jako bezplatné vysokoškolské vzdělání a všeobecný systém zdravotní péče. V zemi se nachází 17 památeksvětového dědictvíUNESCO. Polsko je zakládajícím členským státemOrganizace spojených národůa také členemSvětové obchodní organizace,Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj,Severoatlantické aliance, Evropské unie,schengenského prostoruaVisegrádské skupiny. Není členemeurozóny.
Původ polského slova „Polska“ (česky Polsko) není v historických pramenech doložen. Pravděpodobně se jedná o názevzápadoslovanskéhokmenePolanů.Název Polané zase pochází z indoevropského slovapole, které znamenáobdělávanépolenebootevřené prostranství. Název Polsko se začal používat pro označení celéhostátuv 11. století a původně fungoval jako forma výrazu „polská země“ (latinskyterra Poloniæ). Z tohoto zdroje pocházejí jak vlastní jména Polska a Poláci (endonyma), tak i většina názvů, které se pro ně používají v jiných jazycích (exonyma).
Gramaticky se název Polska skládá ze dvou částí:kořenepol(od „pole“), který znamená otevřený prostor nebo obdělávané pole, asufixálníhoadjektivníhoafixu-ska. Název Polska je gramaticky přídavné jméno utvořené od podstatného jména pole sufixem -sk, což je adjektivníafix, odvozený odpraslovanského*-ьskъ-jь, označujícího příslušnost k něčemu.Tento afix je charakteristickým prvkem slovanských a polských místních a pomístních jmen, s jejichž pomocí se tvoří zeměpisná jména.Tato koncovka se vyskytuje i v domácích jménech dalších slovanských zemí, například v českých a slovenských jménech Česko a Slovensko a v chorvatském jménu proChorvatsko–Hrvatska.
Nejznámějším pravěkým archeologickým nálezem v Polsku je opevněné osídleníBiskupin(v němž se dnes nachází skanzen). Vzniklo kolem roku 748 př. n. l., v pozdnídobě bronzové, v rámcilužické kultury.Mezi 4. stoletím př. n. l. a 5. stoletím se na území současného Polska usadila řada etnických skupin –keltské,sarmatské,skytské,slovanské,baltickéigermánskékmeny. Archeologické nálezy vKujavskurovněž potvrdily přítomnostřímských legií.Jednalo se pravděpodobně o expediční sbor vyslaný k ochranějantarové stezky. Od 5. století začalo slovanské osídlení převládat.
Polsko jako státní útvar existovalo od 10. století. První zprávy o něm pocházejí z let 962 až 963 a týkají se knížeteMěška I., který je prvním historicky doloženým vládcem polského státu. V roce 965 si Měšek vzal za ženučeskouprinceznuDoubravku Přemyslovnu. Díky jejímu vlivu Měšek i celé Polsko v roce 966 přijalikřesťanství.Přechod to však nebyl zcela pokojný, ještě roku 1038 vypuklo velképohansképovstání, kvůli němuž musel královský dvůr opustitHnězdnoa uchýlit se doKrakova, který se pak stal hlavním městem na mnoho staletí. Měškův rod,Piastovci, vládl v Polsku až do roku 1370, často byl přitom ve sporech s českýmiPřemyslovci. Jako první se polským králem nechal korunovatBoleslav Chrabrýroku 1025.Titul však nebyl dědičný. V roce 1109 porazilBoleslav III. KřivoústýJindřicha V.vbitvě na Psích polícha zastavilněmeckýpostup do Polska.Bitva byla prvním velkým polským vítězstvím nad agresivním nepřítelem a je proto pevnou součástí polského národního vědomí. Literárně byla zaznamenána vkroniceGalla Anonyma. Boleslav byl velkým znovusjednotitelem Polska, avšak jeho vlastní nástupnický řád zemi znovu rozdrobil.
Jeden z lokálních piastovských vládců,Konrád I. Mazovský, pozval do země roku 1226Řád německých rytířů, což vedlo později k mnoha válkám Poláků s tímto řádem. Když se zdálo, že země bude znovu sjednocena, došlo roku 1241 kmongolskému vpádu. Poláci byli poraženi vbitvě u Lehnice.V osudové bitvě zahynul nejen potenciální sjednotitelJindřich II. Pobožný, ale bylo zdecimováno takřka celé polské rytířstvo. Rozsáhlé oblasti v jižním Polsku zůstaly zpustošené a mnoho let byly vylidněné. To otevřelo cestu pruské kolonizaci, ale i českému zájmu o územíSlezska. Až roku 1320 se podařilo sjednotit rozdrobený polský státVladislavu I. Lokýtkovi.Jeho syn,Kazimír III. Veliký(vládl 1333–1370), si vydobyl pověst jednoho z největších polských králů. Rozšířil královskou ochranuŽidůa povzbuzoval je k imigraci do Polska.Založil rovněžKrakovskou univerzitu.Posílil moc šlechty (Zlaté svobody) a kodifikoval polské právo. Učinil dohodu s českým králemKarlem IV.– Kazimír se zřekl Slezska na oplátku za to, že čeští králové nebudou usilovat o polskou korunu.Zabránil rozšířeníčerné smrtido Polska opatřeními na hranicích. S ním ovšem piastovská dynastie vymřela.
Roku 1385 bylo smlouvou vKrevědohodnuto spojení polského království slitevským velkoknížectvím(tzv.Krewská unie). Na polský trůn usedli litevští velkovévodové z roduJagellonců. Toto soustátí existovalo ve formě volné polsko-litevsképersonální unieaž do roku 1569, kdy byla Litva s polským královstvím spojena těsněji (tzv.Lublinská unie).Stát spojením obou národů posílil. Roku 1410 polsko-litevské vojsko definitivně rozdrtilo německé rytíře vbitvě u Grunwaldu.Jagellonci navíc získali roku 1471 českou korunu a posléze i uherskou. K velkému rozkvětupolsko-litevského dvojstátídošlo v 16. století. Na jeho konci, roku 1596, bylo hlavní město přesunuto do Varšavy a tamníkrálovský palácse stal první velkolepourenesančnístavbou v Polsku. Rozvoj byl provázen oslabováním moci panovníka a růstem vlivu početnéšlechty. Již roku 1505 zákon zvanýNihil novipřenesl většinu pravomocí z panovníka naSejm.V důsledku toho začal být tento stát nazývánRzecz Pospolita Obojga Narodów(věc veřejná obou národů, překladlatinskéhores publica). Sejm navíc vydal zákon o náboženské toleranci (Varšavská konfederace), takže se Polsku v 16. století vyhnuly boje meziprotestantyakatolíky.Blahobyt se projevil i rozvojem věd – jejich symbolem je zvláštěMikuláš Koperník, průkopníkheliocentrismuzToruně.Sílu polsko-litevské unie manifestovalo dobytíMoskvyroku 1610, při němž se vyznamenal polský vojevůdceStanisław Żółkiewski. Nechybělo tehdy mnoho, aby polský král uzmul icarskoukorunu.Po definitivním vítězství vrusko-polské válceroku 1618 dosáhl polský stát vrcholu své územní expanze (asi milion kilometrů čtverečních).
V polovině 17. století však Polskem otřásloChmelnického povstánínaUkrajiněa následné války sOsmanskou říší,Švédskem,Ruskema nájezdykrymských Tatarů(historici odhadují, že krymskotatarské vpády stály v letech 1494 až 1694 život jednoho milionu obyvatel Polska a Litvy). Na konci 17. století zemi postavil na nohy – alespoň vojensky –Jan III. Sobieski. Ten se proslavil i svým vítězstvím vbitvě u Vídně, kde roku 1683 porazil vojskaKary Mustafya definitivně zastavil turecký postup do středu Evropy.V ostatních oblastech společenského života se však králi už tolik nedařilo. Úpadek se prohloubil v 18. století, kdy se na polský trůn dostaliWettinové. První panovník tohoto roduAugust II. Silnýzatáhl Polsko doseverní válkya přivedl ho k porážce v ní, následované rozvratem celé země. Ten ještě prohloubil králAugust III. Polský, který se trůnu chopil s ruskou pomocí, a proto toleroval rostoucí zásahy Ruska do vnitřní polské politiky (zejm. ve prospěch vlivného roduPoniatowských, soupeřícího s jiným rodem –czartoryšským). Když byl roku 1764 králem zvolenStanislav II. August Poniatowski, vnímaný jako vyložený poskok ruské carevnyKateřiny II., polská šlechta to již nevydržela, založila tzv.Barskou konfederacia zahájila proti králi povstání.Tím začala katastrofa, neboť porážka tohoto povstání a následné peripetie vedly v letech 1772, 1793 a 1795 kdělení Polska.Jeho území si rozdělily na základě velmocenských dohodRusko,PruskoaRakouskoa polský stát tak zanikl. Posledním vzmachem odporu byloKościuszkovo povstání.
V roce 1806 vypuklo v pruském záboru tzv.velkopolské povstánívedenéJanem Henrykem Dąbrowskim. Protože se v zásadě snažilo pomociNapoleonovibojujícímu právě v tu dobu vPrusku, nechal Napoleon rok poté zřídit na části území předtím zabraném Pruskem aRakouskemVaršavské knížectví, které se stalo jeho spojencem.Po Napoleonově porážce roku 1815 však bylo zrušeno a na jeho místě bylo, rozhodnutímVídeňského kongresu, zřízeno autonomníKrálovství polské(tzv. Kongresové Polsko či Kongresovka), podléhajícíruskémucarovi.Roku 1831 vypuklo ve Varšavě a dalších místechListopadové povstání, jedno z největších národních povstání 19. století, které však bylocarskou armádoupotlačeno.Následkem toho byla v roce 1832 autonomie knížectví omezena. V roce 1863 vypukloLednové povstání.Vzniklo spontánně z odporu mladých Poláků, kteří odmítali sloužit v Ruské armádě a utíkali do lesů. Za osmnáct měsíců bylo ale poraženo a roku 1866 byly zrušeny poslední zbytky polské autonomie v rámci Ruska.
Část obsazená Rakouskem nesla názevKrálovství haličsko-vladiměřské(s autonomní vládou od roku 1861). MěstoKrakovs okolím bylo v letech 1815–1846 nezávislouKrakovskou republikou(pod patronátem tří sousedních mocností).Po potlačeníKrakovského povstánívšak bylo připojeno k Rakouské Haliči, jejíž východní část obývali převážně Malorusové (Ukrajinci) aŽidé. Přes národnostní třenice a relativní zaostalost byla rakouská část s městy Krakov aLvovv 2. polovině 19. století díky mírnějšímu pronásledování hlavní scénou polské kultury a vědy.
Území obsazené Pruskem se nazývalo v letech 1815–1848Poznaňské velkovévodství(s omezenou autonomií), poté byla jeho autonomie – v reakci na polské protipruské povstání během revoluce roku 1848 – rovněž zrušena a vznikla tzv.Provincie Poznaň. Hospodářsky rozvinutéSlezskonáleželo Prusku již odsedmileté války,Pomořanskobylo připojeno ještě dříve. Pruský zábor měl oproti ruskému a rakouskému více průmyslu, zemědělství a železnic.
Běhemprvní světové války, po obsazení většiny polského území do té doby patřícího RuskuNěmeckemaRakouskem, bylo na tomto území zřízeno autonomníPolské královstvíjakoloutkový státpod patronátemÚstředních mocností. Polsko opět získalo skutečnou suverenitu až po jejich porážce v roce 1918. DíkyVelkopolskému povstání z roku 1918aHornoslezským povstánímmuversailleská smlouvapřisoudila řadu území ve válce poraženého Německa.Nezávislost si Polsko udrželo i v následnéválce se sovětským Ruskem.O své hranice bojovalo též sUkrajinci,Němci,LitevciaČechy(Sedmidenní válka).V roce 1922 byla PolskemanektovánaStřední Litva.
Druhá polská republikabyla ustavena jakoparlamentní republika, avšak kvůli neochotě polských politických stran se dohodnout, nacionálnímu napětí, růstu politického extremismu a hospodářským potížím byly polské vlády velmi nestabilní. Ozývalo se volání po vládě pevné ruky, které roku 1926 vyslyšelmaršálJózef Piłsudski, který provedlKvětnový převrata zavedl vojenskoudiktaturu(tzv.sanační režim), jež vedla k politické perzekuci a potlačování demokratických principů a práv.Před vypuknutímdruhé světové válkyměl důležitou pozici v Polsku také maršálEdward Śmigły-Rydza ministr zahraničíJózef Beck.Polsko díky Beckovi v roce 1934 podepsalo s Německempakt o neútočenía v roce 1938vojensky obsadiloa anektovalo českou částTěšínska.
Na počátkudruhé světové válkyv roce 1939 bylo Polskookupováno NěmeckemaSovětským svazem.Během války bylo zničeno mnoho polských měst a polské území se stalo hlavním dějištěmholocaustu. Odhaduje se, že běhemněmecké okupace Polskazahynulo přes 2,8 milionu etnických Poláků a 3 miliony polských Židů (asi 90 procent polského židovstva). Polsko tak za války ztratilo největší podíl obyvatelstva mezi všemi národy. Přibližně 22 tisíc důstojníků a příslušníků polské inteligence bylo naStalinůvpříkaz povražděno v roce 1939 při tzv.Katyňském masakru.Několik desítek tisíc předních Poláků bylo zavražděno ve stejný rok Němci během tzv.operace Tannenbergv rámci nacistického plánu genocidyGeneralplan Ost.Ve východních oblastech bylo povražděnoukrajinskými nacionalistyzUPA (tzv. banderovci)až 100 000 polských civilistů (viz téžVolyňský masakr).
Poláci ale též tvrdě bojovali, jejich exilové vojsko se proslavilo zejména vbitvě u Monte Casina, pod sovětským velením fungovala1. polská armádapodílející se nadobytí Berlína, polští piloti se vyznamenali v303. stíhací perutiběhemBitvy o Británii.Na polském území se rovněž rozvinulomohutné odbojové hnutí, největší jeho organizací bylyPolský podzemní státaZemská armáda(Armia Krajowa).Proslulou odbojovou akcí se stalo neúspěšnéVaršavské povstánív roce 1944, v němž zahynulo přes 200 000 lidí a Varšava byla po něm Němci srovnána se zemí.Jedním ze záměrů povstání bylo osvobodit Polsko ještě před příchodemRudé armádya zabránit tak poválečnému nástupu komunistů. Přesně to se ale nepodařilo a sovětský vůdceStalintaké přesně kvůli tomu nechal povstání vykrvácet.
V roce 1945jaltská konferencepřijala rozhodnutí, že východní hranice Polska povede poCurzonově liniia Sovětský svaz většinu svého původního záboru ve východních oblastech osídlených převážně Poláky,BělorusyaUkrajincianektoval. Jako „odškodnění“ byla k Polsku naopak připojena západní „nová území“ až po dnešní hranici s Německem naNiseaOdřea dále částVýchodního Pruska.Posun hranic vyvolal obrovské nucené přesuny obyvatelstva, kdy Poláci přicházeli z území anektovaných Sovětským svazem a osidlovali zejména západní území, z nichž bylo vyhnáno německé (a tedy prakticky veškeré) obyvatelstvo. V roce 1947 běhemOperace Vislabylo ze svých domovů násilně vysídleno i ukrajinské obyvatelstvo.Jaltská konference rovněž ignorovalapolskou exilovou vláduvLondýněa uznala provizorní prokomunistickou vládu zformovanou v Sovětském svazu, což řada Poláků dodnes vnímá jakozradu Západu.Faktem však také je, že Stalin nedodržel řadu slibů, které ohledně Polska západním spojencům dal, například že umožní demokratické volby.
Po válce se Polsko pod sovětským vlivem stalokomunistickýmstátem. Tzv.Polská lidová republikabyla oficiálně vyhlášena roku 1952. Proběhla násilnákolektivizaceaznárodňování, oproti jiným komunistickým státům byl však režim tolerantnější k tradičně vlivnékatolické církvi.Poznaňské povstáníroku 1956 bylo násilně potlačeno.Následné uvolnění po roce 1956, symbolizované postavou nového vůdceWładysława Gomułky, bylo provázeno hospodářskou stagnací. Na studentské protesty žádající větší demokratizaci vbřeznu 1968režim reagovalantisemitskoukampaní a oficiálně šířenou teorií osionistickémspiknutí, do níž byli brzy zahrnuti i představiteléPražského jarav sousedním Československu, což poté pomohlo ospravedlnit účast Polska nainvazi Varšavské smlouvy, jež pokus o liberalizaci v Československu udusila.Další vlnu protestů v roce 1970, vyvolaných zejména špatnou hospodářskou situací, režim brutálně potlačil.
Velký vliv na polské vědomí mělo zvolení Poláka Karola Wojtyły katolickýmpapežemv roce 1978 (seděl na Petrově stolci pod jménemJan Pavel II.). V roce 1979 papež rodné Polsko navštívil a mnozí dávají jeho návštěvu do souvislosti se vzedmutím opozičního hnutí v Polsku krátce poté.Klíčovým v tomto procesu bylo, když byly v roce 1980, po vlně stávek, vytvořeny nezávislé odborySolidarita(Solidarność), které se postupně staly důležitou politickou silou.Po zesílení jejich protestů vyhlásil generálWojciech Jaruzelskiv roce 1981válečný stav.Pád režimu tím oddálil, ale k němu nakonec stejně došlo, přičemž zásadním mezníkem byly tzv.kulaté stoly, tedy jednání mezi vládou a opozicí, jež začaly 6. února 1989 a vyústily v dohodu o volbách naplánovaných na léto 1989, jichž se bude moci zúčastnit i opozice.Nakonec Solidarita vtěchto volbáchzvítězila, čímž komunistický režim v Polsku definitivně padl.
Jako přesná data počátku tzv. „třetí republiky“ (III Rzeczpospolita) se uvádějí vítězství Solidarity v polských (polo)svobodných volbách 4. června 1989, jmenováníTadeusze Mazowieckéhopremiérem 24. srpna 1989, novelizace ústavy měnící oficiální název státu naRzeczpospolita Polska29. prosince 1989 nebo dokonce až 22. prosinec 1990, kdyexilový prezidentpředal odznaky moci během inaugurace polského prezidentaLecha Wałęsy. Tehdy Wałęsa pronesl slova „touto chvílí slavnostně začíná III. polská republika“.
Po pádu komunistického režimu Polsko přijalošokovou terapiis cílem transformovat svoji ekonomiku.Radikální transformační plánneoliberálaLeszka Balcerowiczezpůsobil krátkodobé sociální otřesy, ale zkrotilinflacia nastartoval nejrychlejší ekonomický růst v postkomunistickém bloku. V roce 1999 se země stala členemSeveroatlantické aliance(NATO) a byla jednou z deseti zemí přistoupivších kEvropské uniiv květnu 2004.
Konzervativní část veřejnosti však s těmito výsledky transformace nebyla zcela spokojena. V roce 2005 se stal premiéremJarosław Kaczyńskia prezidentem jeho dvojčeLech Kaczyński. Již během kampaně před parlamentními a prezidentskými volbami bratři Kaczyńští a jejich stranaPrávo a spravedlnost(PiS) operovali termínem „čtvrtá republika“ (IV Rzeczpospolita).Čtvrtá republika měla podle nich opravit všechno špatné ze třetí republiky, zejména skoncovat skorupcí, provést důslednou dekomunizaci, rozbít vazby na lidi z předešlého režimu apod. Strana nastolila silněkonzervativníanacionalistickýpolitický kurz, který na evropské úrovni budil kontroverze.VítězstvíObčanské platformyvparlamentních volbáchv říjnu 2007 posunulo zemi znovu blíže kliberálnímu režimu.
Dne 10. dubna 2010 zahynul prezidentLech KaczyńskiveSmolenskuvRuskuse svou manželkou a řadou dalších polských politiků a příslušníků nejvyššího velení polské armády (vrchní velitel pozemních, leteckých, námořních i speciálních sil) přiletecké nehodě, když letěl do Ruska uctít památku Poláků zavražděných běhemKatyňského masakru.
Aféra s odposlechy otřásla v roce 2014 polskou politickou scénou a přiměla premiéraDonalda Tuskapodat demisi.Po následnýchvolbáchv říjnu roku 2015, po 8 letech vládyObčanské platformy, se opět dostala k moci stranaPrávo a spravedlnost.Předsedkyní vlády se stalaBeata Szydłová, rozhodující slovo měl však předseda stranyJarosław Kaczyński. Prezidentem se stal kandidát Práva a spravedlnostiAndrzej Duda. Dne 7. prosince 2017 ustála Beata Szydłová hlasování o nedůvěře polské vlády, avšak již následujícího dne podala jakožto předsedkyně vlády demisi do rukou polského prezidenta Dudy, který vzápětí jmenoval novým předsedou vlády jejího stranického kolegu, bývalého místopředsedu vlády a ministra financíMateusze Morawieckého.Své postavení Kaczyńského strana uhájila i vevolbáchroku 2019.
Polská vlajka je tvořena listem o poměru stran 5:8 se dvěma vodorovnými pruhy, bílým akarmazínovým.
Státní vlajka má uprostřed bílého pruhu státní znak.
Polský státní znak je tvořen bílouorlicíse zlatou korunou, zobákem a drápy na karmazínovém štítu.
Polská hymna je píseňMazurek Dąbrowskiego(českyDąbrowského mazurka), známá též jakoJeszcze Polska nie zginęła(českyJeště Polsko nezhynulo). Autor hudby je neznámý a její text napsalJózef Wybicki.
Se svou rozlohou 312 679 km² je Polsko 9. největší zemí v Evropě, 4× větší než Česká republika a z rozlohy Evropské unie zabírá 7,1 %. Délka hranic činí 3 511 km, z toho 440 km připadá na mořské hranice (délka pobřeží, jež ovšem není hranicí, tvoří 770 km). Polsko hraničí s následujícími státy:
Zatímco poměrně členitá jižní hranice sČeskema seSlovenskemprobíhá po horských pásmech a v dějinách se prakticky neměnila, východní a západní hranice jsou teprve z roku 1945 a často probíhají v přímém směru nebo po řekách (Bug,Nisa,Odra). Jižní hranice sčeským Slezskem(sJesenickem(kroměRychlebských horaZlatohorska), sKrnovskema sOpavskemz roku 1742, sHlučínskema sČeskotěšínskemz roku 1920) také probíhá v přímém směru nebo po řekách (Opavice,Opava,Olše).
Kromě jižních oblastí je většina státu pokryta rozsáhlými nížinami a rovinami Polské nížiny. Téměř tři čtvrtiny území leží do 200 m n. m.
V Polsku se nachází více než 7 tisíc jezer. Severní Polsko vyplňují Pomořanská i Mazurská jezerní plošina jako pozůstatek pleistocenního zalednění; místy se na pobřeží vyskytují i písečné přesypy a kosy. V oblasti Mazurských jezer se nachází 3300 jezer, největší z nich jsou jezera Sniardwy, Mamry a Niegocin.Středovýchodní a Jihovýchodní část tvoří nízké vrchoviny Malopolská vrchovina a Lublinská vrchovina. Jih Polska prostupuje v příhraniční pás prvohorních horských masivůSudety(Jizerské hory,Krkonoše,Soví hory, pískovcovéStolové hory,Bystřické hory,Králický Sněžník,Rychlebské horyaZlatohorská vrchovina). TřetihorníKarpatyzahrnují pohoří Vysokých a Nízkých Beskyd,TatryaBukovské vrchy. Tatry dosahují v Polsku téměř 2 500 m n. m.
Polsko má velmi hustou říční síť. Největší splavné řekyVislaaOdraodvádějí vodu asi z 90 % území Polska doBaltského moře. Je zde velké množství jezer a přehradních nádrží. V Tatrách leží vysoko položená jezera (plesa) ledovcového původu.
Charakter podnebí je na styku kontinentálního východoevropského a oceánského středoevropského typu. Jsou zde dlouhé chladné zimy s vydatnými sněhovými srážkami a horká vlhká léta. Průměrná teplota činí v lednu regionálně −8/3 °C a v červenci 20/28 °C. Průměrný roční úhrn srážek je 600 mm, klesá od severu k jihu a východu, naopak vzrůstá v horách, kde dosahuje až 1200 mm.
Celkově je v Polsku chráněno 101 588 km² území, což představuje 32,1 % rozlohy země.Ochrana přírody se v Polskusoustřeďuje zejména do 23 národních parků:
Babiogórski,Białowieski,Biebrzański,Bieszczadzki,Bory Tucholskie,Drawieński,Gorczański,Gór Stołowych,Kampinoski,Karkonoski,Magurski,Narwiański,Ojcowski,Pieniński,Poleski,Roztoczański,Słowiński,Swiętokrzyski,Tatrzański,Ujście Warty,Wielkopolski,Wigierski,Woliński.
Nejstarší z nich je Białowieski Park Narodowy na východě Polska, vyhlášený v roce 1947 a naopak zatím nejmladší jeNárodní park Ústí Wartyna západě Polska, vyhlášený roku 2001. Největším polským národním parkem jeBiebrzanský národní parkna severovýchodě Polska, s rozlohou 592,23 km². Největší koncentrace národních parků je v nížině na severovýchodě při hranicích s Běloruskem a Ukrajinou a na jihovýchodě v Karpatech při hranicích se Slovenskem. Při hranicích s Českou republikou ležíKrkonošský národní parkpřiléhající ke stejnojmennému českémuKrkonošskému národnímu parkuaNárodní park Stolové hory, jež je pokračováním českéchráněné krajinné oblasti Broumovska.
Polsko jeparlamentní republikou.Parlamentje od roku 1989 opětdvoukomorový: tvoří jejSejm(460poslanců) aSenát(100senátorů). Poslanci Sejmu i senátoři jsou voleni na společné čtyřleté volební období. Do Sejmu platípoměrný volební systémve 41 vícemandátovýchvolebních obvodechs pětiprocentnívolební klauzulí(8 % pro koalice), která se ale nevztahuje na zástupce národnostních menšin. Senátoři jsou volenisystémem relativní většiny, kdy v každém ze 100jednomandátových volebních obvodůpřipadnemandátkandidátovi s největším počtem platných obdržených hlasů. Při společném zasedání tvoří členové Sejmu a Senátu Národní shromáždění (Zgromadzenie Narodowe). Národní shromáždění se může sejít u příležitosti tří událostí: když nový prezident skládá přísahu, při hlasování o žalobě proti prezidentovi republiky ke státnímu soudu (Trybunał Stanu) a je-li prohlášen prezident trvale neschopným vykonávat své povinnosti v důsledku zdravotního stavu. Druhé dva případy zatím nikdy nenastaly.
Hlavou státujeprezident. Jevolen přímopodle dvoukolového absolutněvětšinového systémuna 5 let, kandidát na prezidenta musí být polský občan starší 35 let a musí předložit 100 tisíc podpisů podporující jeho kandidaturu.Nejvyššíexekutivnífunkcí je předseda vlády, v Polsku zvanýPrezident rady ministrů(polsky:Prezes Rady Ministrów). Mezi úřady prezidenta a předsedy vlády v minulosti docházelo k řadě kompetenčních konfliktů. Příčinou bylajednání u kulatých stolů, kde byl v roce 1989 dohodnut přechod od komunistického režimu k demokracii. Z jednání vzešel kompromis, v němž poměr mezi prezidentem a premiérem nebyl zcela vyjasněn. Poté co byl v přímé volbě zvolen první postkomunistický prezidentLech Wałęsa, pokusil se vymociprezidentskýčipoloprezidentský systémfrancouzskéhotypu.Nakonec ale tyto snahy nebyly úspěšné. V období 1996-1997 byla parlamentem schválena řada reformních zákonů, které posílily moc předsedy vlády. To stvrdila ústava z roku 1997, načež nastala v Polsku éra silných premiérů.O pouhé ceremoniální funkci prezidenta však nejde hovořit, neboť prezidentovi zůstala v ruce silná zbraň: právo vetovat vládní zákon, přičemž toto veto může být přehlasováno jen velkou – třípětinovou – většinou hlasů v Sejmu.
Nejvyššími soudními orgány jsou Nejvyšší soud (Sąd Najwyższy), Nejvyšší správní soud (Naczelny Sąd Administracyjny), Ústavní soud (Trybunał Konstytucyjny) a Státní soud (Trybunał Stanu). Poláci mají ve velké úctě ústavu, neboť mají velkou tradici ústavnosti: ústava z 3. května 1791 je často označována za první svého druhu v Evropě. Zavedla politickou rovnost mezi měšťany a šlechtou, rolníky postavila pod ochranu vlády. Zrušila také možnost paralyzovat parlament vetem kteréhokoli z poslanců (liberum veto). Přijetí této průkopnicky demokratické ústavy bylo jednou z hlavních příčin, proč se konzervativní monarchie v sousedství – zejména Prusko a Rusko – rozhodly polský stát zničit. Současná ústava byla přijata 2. dubna 1997, schválena národním referendem 25. května 1997 a nabyla účinnosti 17. října 1997.
Polsko se v květnu 2004 stalo členemEvropské unie, spolu s deseti dalšími státy, zejména střední a východní Evropy. Polsko je šestým nejlidnatějším členským státem Evropské unie a má vEvropském parlamentu51 zástupců. V roce 2007 vstoupilo doschengenského prostoru, nepřijalo ale zatímeuro. V březnu 1999 se stalo členemNATO, ve stejný moment jako Maďarsko a Česko. Klíčovými geopolitickými uskupeními pro Polsko jsouVisegrádská skupina(vytvářená spolu s Maďarskem, Českem a Slovenskem),Výmarský trojúhelník(v němž je po bokuNěmeckaaFrancie) aRada států Baltského moře, v níž zasedá Polsko spolu s Ruskem,pobaltskýmiaskandinávskýmistáty. Zejména od roku 2015, odevropské migrační krize, je aktivním Visegrád. Zvláště ideová blízkost Kaczinského vládní strany a maďarského vládnoucího hnutíFideszViktora Orbánaje dlouhodobě zřejmá. Na velmi staré geopolitické polské koncepce navazujeIniciativa Trojmoří, která spojuje visegrádské státy sBalkánemaRakouskem. Polsko se rovněž snaží – díky společné historii a navzdory jejím temnějším stránkám – budovat vztahy sUkrajinou.S Ukrajinou se to daří, čehož důkazem je například uspořádání společnéhomistrovství Evropy ve fotbale roku 2012. Vztahy se pak velmi utužily poruské invazi na Ukrajinu v roce 2022.Naopak s Běloruskem má Polsko dlouhodobě vyhrocené vztahy – zvlášť od doby, co běloruský diktátorAlexandr Lukašenkozahájil v roce 2005 kampaň proti polské etnické menšině a organizoval migraci z Blízkého východu přes polské hranice, aby Polsko destabilizoval.V roce 2021 pak Lukašenko nechal posílat na polsko-běloruskou hranici migranty převážně ze zemíBlízkého východu, které nejprve přivezl do Běloruska, a následně s příslibem lepších vyhlídek budoucnosti hromadně posílal na hranici s Polskem, kterou měli překročit.To způsobilo další vyhrocení vztahů obou států a Polsko po celé délce hranice postavilo plot, který se ale Bělorusko opakovaně pokusilo narušit.V roce 2024 uvedlpolský premiérDonald Tusk, že na celé hranici s Běloruskem země postaví opevnění.
Polsko je též členemOSN,Světové obchodní organizace,Rady Evropy,Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj(OECD) a dalších mezinárodních organizací. V Česku má PolskovelvyslanectvívPraze, generální konzulát vOstravěa konzulát vBrně. V Praze sídlí takéPolský institut.
Od 1. ledna 1999 má Polsko trojstupňové členění na 16vojvodství(województwo),okresy(powiat) a obce (gmina). Vzhledem k rozdílnosti chápání českého výrazu „obec“ oproti polskému –gminaje spíše ekvivalentní působnostipověřeného obecního úřadu– se v článcích používá výrazgmina.
Polsko se dělí na následujících 16 vojvodství:
Polsko patří k vyspělým státům bývalého sovětského bloku s vysokýmindexem lidského rozvoje– což je snaha o vyjádření kvality lidského života na území určitého státu, s ohledem na gramotnost, vzdělání, průměrnou délku života, HDP, porodnost a další faktory vypracované OSN. Roční HDP se v Polsku pohybuje kolem US$ 678,6 mld. (2008). Export se týká hlavněNěmeckaa to z 30%,Itálie– 6,1%,Francie– 6%, Česka – 4%. V importu znovu převládá hlavně Německo z 24%, Itálie – 7%,Rusko– 7%, Francie – 6%,Čína– 4%.
V 80. letech se ekonomika Polska nacházela v důsledku neefektivityplánované ekonomikyv těžké krizi. Komunistický režim si půjčoval mnoho peněz od západních zemí, které nedokázal splatit, v roce 1980 vzniklo hnutí Solidarita a v roce 1981 bylo vyhlášeno stanné právo. Stály se fronty dokonce i na základní potraviny jako mléko a cukr.V roce 1990 byl HDP Polska na hlavu (v dolarech z roku 1990) 1700 $, zatímco HDP Československa bylo 3100 $ a HDP Rakouska 19 200 $.
Odpádu komunismuzažívá Polsko silný a nepřetržitý hospodářský růst. Mezi lety 1989 a 2007 polská ekonomika narostla o 177% – nejvíce ze všech zemí střední a východní Evropy.Jako jediná země EU si zachovalo růst ekonomiky i běhemsvětové finanční krizev letech 2008–2009.
Životní úroveň se nicméně stále nevyrovnala západním zemím, v roce 2015 činil HDP (PPP) na hlavu přibližně 26 000 dolarů, zatímco např. v Rakousku to bylo 47 000. Velké množství Poláků proto pracuje v zahraničí, především v zemích EU, kde se mnohdy i natrvalo usadí.
Po zavedenítržního hospodářstvíse zároveň rychle prohlubuje ekonomická nerovnost mezi jednotlivými regiony Polska. Největší vzrůst HDP vykazovalaVaršava(s okolnímMazovským vojvodstvím), nejnižší pak venkovské regiony převážně na východě země. V roce 1997 činil HDP na hlavu v Mazovském vojvodství 128 % celopolského průměru, zatímco v nejchudšímPodkarpatském vojvodství76%; v roce 2007 už byl tento poměr 160% vs. 68%.
Polsko je průmyslově-zemědělský stát s významnou těžbounerostných surovin. Poměrně úspěšně provedený přechod od centrálně plánované ekonomiky k tržnímu způsobu hospodaření.
Hlavní průmyslová odvětví jsoutěžební průmysl,strojírenství(osobní auta, autobusy, lodě),hutnictví,chemický,elektrotechnický,textilníapotravinářský průmysl. Těží sečernéahnědé uhlí,měď,olovo,zinek,sůl,síra,magnezit,kaolina menší množstvíropyazemního plynu.
Podrobnější informace najdete v článkuZemědělství, lesnictví a rybářství v Polsku
Vzemědělstvípřevažuje rostlinná produkce nad živočišnou.Orná půdapředstavuje skoro 1/2 plochy státu, louky a pastviny 13 % alesy30 %. Pěstuje sepšenice,žito,ječmen,len,oves,brambory,cukrová řepa,řepka,chmel,ovoceazelenina. Polsko je v produkci žita, lnu, brambor a cukrové řepy na 2. místě v Evropě (po Rusku). Chovají seprasata,skot,ovce,koněadrůbeže. Význam má irybolov. Produkuje sevlna,meda rybí výrobky. Významná je i těžbadřeva.
Vývoj ekonomiky je závislý na dostatku elektrického proudu. Většina elektřiny v Polsku je vyrobená v tepelných elektrárnách, kde dochází ke spalování uhlí. Polsko doposud nemá žádnou jadernou elektrárnu. V letech 1982–1990 stavělo v Žarnovci poblíž Gdyně na severu Polska svou první atomovou elektrárnu s výkonem 1600 megawattů, ale počernobylské haváriibyla výstavba zastavena a dnes jsou z ní pouze ruiny.
Dálniční síťje tvořena třemi hlavními tahy v různých fázích rozestavěnosti (A1, A2, A4, A6, A8, A18). Hotová je jihopolská dálniceA4(670 km), částevropské silnice E40. Navazuje na německou dálnici odDrážďan, v Polsku pokračuje přes městaLegnica,Vratislav,Katovice,KrakovaŘešovaž k hranicímUkrajiny. Druhou východozápadní dálnicí jeA2(E30, 620 km), která vede odBerlínapřesPoznaň,Lodž,VaršavuaSiedlcek hranicím sBěloruskem. V severojižním směru je budována trasaA1(E75, 568 km), ve směruGdaňsk–Toruň– Lodž – Katovice –Bohumín. Celkově v roce 2016 je v provozu 1660 km dálnic z plánovaných asi 2027 km.
Polsko mělo oproti většině sousedů méně rozvinutou silniční a dálniční síť a stereotyp „špatných polských silnic“ byl starý několik století, ale tento stav se v poslední době rychle mění. Silniční doprava má v Polsku dominantní podíl stejně jako jinde v Evropě, registrováno je zhruba 19 milionů automobilů (2007), tedy dvojnásobek oproti počátku 90. let.
V Polsku dálniční síť je doplňována sítí rychlostních silnic, např.rychlostní silnice S3(E65) z bývalého hraničního přechoduLubawka-KrálovecdoSvinoústí. Celkově je v Polsku plánováno 5650 km rychlostních silnic, co společně s dálnicemi bude tvořit 7650 km mezinárodních silnic.
Polsko, obnovené po 1. světové válce, zdědilo nerovnoměrnouželezniční síť, jíž od (pruského) západu k (ruskému) východu ubývalo. V 90. letech a na počátku 21. století byla železniční doprava v úpadku, bylo zrušeno mnoho převážnělokálních tratí(přibližně 30 % sítě), výkony se významně snižovaly. V posledních letechse rozvíjí hlavně dálková doprava (vlakyPendolino) apříměstská železnice; na železnici byla napojena např. některá letiště.
Hlavní polskýprovozovatel dráhyPKP Polskie Linie Kolejowev současnosti (2019) provozuje 18 680 km tratí,další provozovatelé spravují lokální sítě v délce několika desítek až stovek kilometrů. Hlavní tratě jsou zpravidla elektrifikované a dvoukolejné.
Obecně vedou hlavní železniční tahy v podobných směrech jako dálniční (viz výše). Nejmodernější trasou jeCentralna Magistrala Kolejowa, jež spojujeSlezskoaKrakovs Varšavou. V provozu je také několikúzkorozchodných tratía vedle několika krátkých širokorozchodných tratí je v provozu také téměř 400 km dlouhá širokorozchodná traťLinia Hutnicza Szerokotorowa.
Největšími osobními dopravci jsouPKP Intercity(v majetku státníhoholdinguPolskie Koleje Państwowe) aPolregiovlastněnévojvodstvími. Provoz je obecně o něco řidší než v ČR či Německu. Zejména ve Varšavě aTrojměstízajišťuje železnice podstatnou část příměstské dopravy. Ve většině vojvodství neprovozuje regionální dopravu dopravcePolregio, ale dopravci vytvoření daným vojvodstvím, například vDolnoslezském vojvodstvíprovozuje regionální dopravu společnostKoleje Dolnośląskie, vMalopolskémfirmaKoleje Malopolskieapod..
V nákladní dopravě je velkým dopravcemPKP Cargoz holdingu PKP s tržním podílem cca 40 % (dle přepravního výkonu),stále větší význam však nabývají jinídopravci.
Jediným celosvětově významným letištěm jeChopinovo letiště, které odbavuje polovinu všech leteckých pasažérů v Polsku (10,6 milionu v roce 2013); nad milion pasažérů ročně odbaví ještě letiště Krakov-Balice,Katovice-Pyrzowice,Gdaňsk-Rębiechowo,Vratislav-Strachowicea Poznaň-Ławica.Největším dopravcem jsouPolskie Linie Lotnicze LOT.
10. dubna 2010 postihlo polskou leteckou dopravu největší neštěstí v její historii. Při letu polského vojenského leteckého speciálu do Ruska se letoun TU 154 při přistávání ve špatných podmínkách střetl se stromy, a poté začal okamžitě hořet. Na palubě byl i prezident Lech Kaczyński, jeho žena a další vrcholní představitelé Polské politiky.Havárii poblíž ruského letiště ve městě Smolensknikdo nepřežil. Cestující mířili do Ruska uctít památku zesnulých při katyňském masakru.
Městská hromadná dopravav Polsku je v evropském kontextu rozvinuta průměrně. Tvoří ji předevšímautobusyatramvaje, dále dvě linkyVaršavského metraatrolejbusovésítě městGdyně,LublinaTychy. Největší, avšak velmi zastaralý je tramvajový systém vkonurbaci okolo Katovic. V okolíLodžije zase v provozu meziměstská tramvaj, jedna z nejdelších linek na světě. VPoznani,Krakově, veŠtětíněa dalších městech jsou budoványtramvajové rychlodráhy. Ve Vratislavi funguje lanová dráha. V některých městech fungují taképřívozy– například pro ostrovní částSvinoústíjde o hlavní dopravní prostředek.
V posledních letech jsou zejména ve velkých městech budoványcyklostezky, pro něž má rovinaté Polsko příznivý terén (např.Varšava,Štětín,Police,Gdyně).
Největšími námořními přístavy jsouGdaňsk,Gdyně,Štětín,Svinoústí,PoliceaKolobřeh. V provozu jsoutrajektovélinky z Polska doŠvédskaaDánska. Specifickou úlohu hrajívnitrozemské vodní cesty, které se zde vyvíjely. Mimořádný význam zde hrajeměsto Bydhošť, kde se nacházíkanálspojující povodíVislyaOdry, na které je v současnosti především vodní doprava provozována. Výstavba tohoto kanálu začala koncem 18. století a v 19. století došlo k jeho postupnému rozšíření. Tato vnitrozemská vodní doprava také ovlivňovala iobchod, který se dynamicky rozvíjel.
Po vstupu do Evropské unie v roce 2004 zaznamenalo Polsko nárůst počtu turistů. Cestovní ruch významně přispívá k hospodářským výsledkům země a tvoří poměrně velký podílna trhu služeb. Polsko je podle údajů Světová organizace cestovního ruchu (UNWTO) 16. nejnavštěvovanější zemí zahraničními turisty na světě.
Turistické zajímavosti v Polsku se liší, od hor na jihu (viz téžKoruna hor Polska) až po písečné pláže na severu (zejm. „letní hlavní město Polska“Sopotyse slavnýmmolem, nejdelším v Evropě). Historická města nabízejí památky téměř každého architektonického stylu. Nejnavštěvovanějším městem jeKrakov(polsky Kraków).Je bývalým hlavním městem Polska a upomíná na polský zlatý věk, zejména svourenesanční architekturou. Většina polských králů byla korunována právě zde, a to i poté, co se hlavním městem stala Varšava. Dokud byl ještě hlavním městem Krakov, sídlili králové naWawelském hradě, jež je dnes nejnavštěvovanější polskou historickou památkou. Korunovace probíhaly v proslulémístní katedrále. Tisíce turistů míří rovněž na krakovskýRynek Glowny, s proslulou tržnicíSukienniceuprostřed a gotickýmKostelem Nanebevzetí Panny Marieve východním rohu.
Mezi další významné turistické lokality v zemi patříVratislav(polsky Wrocław), jedno z nejstarších měst v Polsku, jehož rozvoj byl kdysi podmíněn tím, že leželo na křižovatce dvou klíčovýchcest,Via RegiaaJantarové stezky. Je přezdívané také „Benátky střední Evropy“, neboť se v něm nachází přes 130 mostů a lávek. V dějinách města je výrazná česká stopa, bylo dlouho součástí Českého království a jeho zakladatelem by měl být český knížeVratislav I., po němž se také jmenuje. Je zde také nejstarší restaurace v EvropěPiwnica świdnicki, která je v provozu od roku 1275.Vratislav má velké tržní náměstí se dvěma městskými sály, stejně jakonejstarší zoologickou zahradu v zemi(založena 1865). Počtem chovaných druhů zvířat je třetí největší na světě.Láká především na své Afrikarium. Populární atrakcí jsou také stovky bronzových sošek trpaslíků, které jsou rozeseté po celé Vratislavi.VratislavskáKatedrála svatého Jana Křtiteleje proslulá svýmivitrážemi,Hala stoletív centru vratislavského výstaviště se dostala i na seznamSvětového dědictví UNESCO.
Polské hlavní město Varšava a historickéStaré Městobyly zcela zničeny za druhé světové války, ale z velké části byly zrekonstruovány.Z popela povstal ivaršavský královský zámek(asloup krále Zikmunda III.stojící před ním) neboKatedrála svatého Jana Křtitele, kde je pohřben iHenryk Sienkiewicz.Wilanowský palácnabízí krom vrcholného baroka i rozsáhlé zahrady. Esenci stalinské architektury lze studovat naPaláci kultury a vědy, stále nejvyšší varšavské budově (231 metrů). Z muzeí jsou nejdůležitějšíNárodní muzeum ve Varšavě,Národní galerie umění Zachęta,Muzeum varšavského povstáníaMuzeum dějin polských Židů, které disponuje unikátní budovou navrženou finským ateliéremRainera Mahlamäkiho.Velké divadloje hlavní baletní a operní scénou v zemi.
Mimo velká města patří k nejvýznamnějším památkám křižácký hradMalborknebo klášterJasná Horave městěČenstochová, jenž je nejvýznamnějšímpoutním místemPolska. V klášterní bazilice Nalezení svatého Kříže a Nanebevzetí Panny Marie se nachází slavná ikonaPanny Marie Čenstochovské, které řada věřících připisuje zázračné vlastnosti. Svými rozměry ohromujekatedrála v Gdańsku, postavená ve 14. století, stejně jako zámekKsiążnedalekoValbřichu. Dalšími městy, které přitahují turisty, jsouPoznaň,Štětín,LublinneboToruň. K nejnavštěvovanějším památkám patří rovněžkoncentrační tábor Osvětim, jakož i jiné koncentrační tábory z doby nacistické okupace, zhusta Němci budované právě na území Polska (Majdanek,Treblinkaad.). Také památník naWesterplattepřipomíná děje druhé světové války, konkrétně její zahájení. Diskuse budí nově postavenáBazilika Matky Boží Bolestné KrálovnyPolska vLicheni Starémnapodobující styly minulosti, nicméně turisté si místo rychle oblíbili. K průmyslovým památkám patří napříkladDepo Pilská Kruhovka.
Cykloturistikaa pěšíturistikapatří v Polsku k oblíbeným činnostem. Značení těchto cest je obdobné jako v České republice. K oblíbeným stezkám patří např. Stezka orlích hnízd, která se nachází vKrakovsko-čenstochovské juře, což je vápencová vysočina vysoká 300 až 515 m. Na jejím území se nachází velké množství skalních útvarů,jeskyní,hradůa zřícenin středověkých hradů, od jejichž polohy na skalách se odvozuje jejich název –orlí hnízda. Turistická stezka se nachází meziKrakovem aČenstochovoua je dlouhá 163,9 km. Mezi nejvýznačnější hrady a zříceniny hradů patří:Korzkiew,Ojców, královský hradBobolice, hrad naPieskowej Skale, ruiny hradůRabsztyn,Bydlin,Smoleń,Pilica,Ogrodzieniec,Bąkowiec,Mirów,Olsztyn,Udórz,Tenczyn. Celkový počet registrovanýchjeskynív této oblasti je asi 1800, jeskyní delších než 40 metrů je jen asi 130, z toho čtyřijeskynějsou veřejnosti přístupné: Ciemna, Łokietka, Nietoperzowa a Wierzchowska Górna.
Polsko má zhruba 38 386 000 obyvatel (k roku 2019).To je osmá největší populace v Evropě a pátá největší v Evropské unii. Průměrný věk je 41,1 roku.Od druhé světové války zažívalo Polsko setrvalý růst počtu obyvatelstva (zhruba z 24 milionů), který se však zastavil na počátku 21. století. Velkou roli v tom hraje rostoucí emigrace Poláků, zejména po vstupu Polska do EU. Ta míří zejména do Británie, Irska a Německa. Chybějící lidi Polsko nahrazuje masivní imigrací zvláště z Ukrajiny. Nejen odchody do ciziny však hrají ve stagnaci populační křivky roli, také poklesporodnostije demografickým faktem, jemuž nezabraňuje ani to, že je Polsko jedním z nejvícekatolickýchstátů Evropy a byl zde obnoven zákazpotratůs výjimkou ohrožení života nebo zdraví matky a početí ze znásilnění či incestu. Roku 2020 rozhodl ústavní soud o protiústavnosti potratů handicapovaných plodů.
Druhá světová válkadrasticky omezila etnickou pestrost předválečného Polska. Po1. světové válcetvořili Poláci 68,5% populace, nyní je to zhruba 98,7%. Byl to výsledek deportací a dalšíchgenocidza 2. světové války. Změnu složení obyvatelstva přineslo i poválečné měnění hranic, kdy Polsko přišlo o ukrajinský a běloruský východ a naopak získalo další německá území, odkud byli Němci vysídleni.Kašubovéna pobřeží Baltského moře,Goralév Karpatech a Slezané jsou považováni za etnické podskupiny polského národa. Část Slezanů vHorním Slezskuhovoříslezštinou, která má několik nářečí. V Horním Slezsku žije také velmi početná německá menšina a stále se zde používáslezská němčina.
Židé v Polskupředstavovali před 2. světovou válkou největší židovskou komunitu na světě čítající 3–3,3 miliony osob. Židé tvořili kolem třetiny obyvatel ve městech jako Varšava, Krakov, Lodž či Lublin.Během války bylo německými nacisty povražděno asi 90 % židovské populace v Polsku.
Česká menšina v Polskužije především v okolíZelovaa jedná se o potomkyčeskobratrskýchexulantů.Před druhou světovou válkou žilo v Zelově kolem 6 000 Čechů. Česká menšina žila také na území tzv.Českého koutkuvKladsku. V roce 2002 se k menšině hlásilo 386 obyvatel.
Lehká tatarská jízda byla v minulosti součástí polsko-litevských vojsk a v Polsku stále žije starousedlá menšinaTatarů– takzvaníLipkové.
V rámciOperace Visla, která byla původně namířena proti banderovcům, bylo z jihovýchodního Polska v roce 1947 deportováno asi 140 000 Ukrajinců na území, která Polsko po válce nově získalo od Německa. Na počátku 21. století do Polska přijelo za prací více než milion Ukrajinců.
Polsko má jednu z nejvíce náboženských populací v Evropě.Současně polská společnost se ale sekularizuje nejrychleji v historii.
V roce 2013 se odhadovalo, že 87 % populace se hlásilo kekatolické církvi. Po staletíSlovanéžijící na území dnešního Polska praktikovali různé formypohanstvíznámé jakorodnověří. V roce 966Měšek I.konvertoval ke křesťanství. Pohanské víry však přetrvávaly v zemi do 11. století, od té doby je Polsko převážně katolickým národem.Jan Pavel II.byl prvním Polákem aSlovanem, který se stal římskokatolickým papežem. Papežství zastával v letech 1978 až 2005.Socha Krista KráleveŚwiebodzinuje nejvyšší sochaJežíše Kristana světě. Socha je vysoká 52 m a váží 440 tun. Slavnostně byla odhalena 21. listopadu 2010.
V minulosti bylo Polsko proslulé náboženskou tolerancí. Roku 1264 byl přijat tzv.kališský zákon, zvaný též kališské privilegium nebo velká listina židovských svobod, který udělil vyznavačůmžidovského náboženstvíznačná práva, v té době v Evropě zcela bezprecedentní. Proto v Polsku židé dlouho hledali ochranu a vytvořila se tam tak velká komunita. Podobně Polsko reagovalo na vznikprotestantismu, zákonem zvanýmVaršavská konfederace. Také mnozí jinde pronásledovaní protestanti v Polsku hledali azyl – včetněJednoty bratrskéaJana Amose Komenskéhopo roce 1621. Zajímavou výjimkou z této tradice byl Edikt wieluńský, jehož vydání si katolická církev vynutila na králi roku 1424, a který zakazoval v Polsku praktikovat českéhusitství. Polské protestantství nebylo nikdy masové, ale protestanty byla řada významných osobností: básníkMikołaj Rej, spisovatelStefan Żeromski, ministr zahraničíJózef Beck, premiérJerzy Buzek, skokanAdam Małysz, zpěvačkaEwa Farnaa dokonce i diktátorJózef Piłsudski, který ovšem nakonec z taktických důvodů konvertoval ke katolictví. Zázemí měl protestantismus vždy zejména na jihu Polska, ve Slezsku.
Před druhou světovou válkou mělo Polsko po USA druhou největší židovskou populaci na světě, jedna pětina všech Židů (přibližně 3 miliony) bydlela na jeho území. Polská židovská populace však byla téměř kompletně zničena k roku 1945, kdy židé umírali hladem vghettechanacistických vyhlazovacích táborech. Po válce se v Polsku odhadoval počet okolo 200 000 židů.Stará synagoga v Krakověje nejstarší synagogou v Polsku.
Nejvýznamnějšíaglomeracejsoukatovickáavaršavská, z nichž každá má přes 2,5 miliónu obyvatel. Další větší aglomerace vznikly okoloKrakovaaLodže. Přímořská městaGdyně,SopotyaGdaňsktvoří tzv.Trojměstí.
Polská literatura se objevuje vestředověkupřichristianizacizemě. První polské literární památky jsou psánylatinsky; jedná se především oživotopisy svatých,kázáníaliturgicképísně,dopisyakroniky(zejm.Gesta principum PolonorumGalla Anonymanebo letopisyJana Długosze), objevují se polské překladybible. Za nejstarší původní text vpolštiněje považována mariánská píseňBogurodzicaz doby okolo roku 1300.
Také v renesanční literatuře dominuje nejprve latina, od poloviny 16. století se objevují polská dílaMikołaje Reje,Łukasze Górnickéhoa zejménaJana Kochanowského, proslulého tvůrcefrašek. S příchodembarokaopět sílí náboženská literatura, jejíž část byla spjatá s působenímjezuitů. V osvícenství se objevuje kromě typických žánrůklasicismutaké naučná a politická literatura; v této době vynikali např.Ignacy Krasicki, pozdějiJ. U. NiemcewiczaJan Potocki.
Slavným obdobím polské literatury bylromantismus, jehož tvorba, ovlivněná romantismem německým a anglickým, byla poznamenánazánikem polské státnostia často neslamesianistickérysy. Spadá semAdam Mickiewicz(s významným veršovaným eposemPan Tadeáš, 1834),Juliusz Słowacki,Zygmunt Krasiński,Cyprian Kamil Norwida další.Mnozí autoři se inspirovali lidovou poesií a legendami. Po neúspěšnémLednovém povstání(1863) se situace mění a začíná převládatrealismus– v Polsku se hovoří o obdobípozitivismu– jemuž dominujíBolesław Prus,Henryk Sienkiewicz,Józef Ignacy KraszewskiaEliza Orzeszkowaa jejich historické, společenské a psychologickéromány.V poezii a literatuře pro děti vyniklaMaria Konopnicka.
V závěru 19. století dochází ke krizi pozitivistické ideologie a angažovanosti; důraz je kladen na autonomii umělce, objevují semodernistickésměry (dekadence,parnasismusapod.), spojené v tzv. hnutíMladé Polsko–Młoda Polska(Stanisław Przybyszewski,Jan Kasprowicz,Leopold Staff,Stefan Żeromskia další). Realistický směr udržovalWładysław Reymont. V meziválečném období vystupují další významní autoři:Witkacy,Bruno Schulz(oba tragicky předčasně zemřelí),Maria Dąbrowska,Julian Tuwimči světově známýWitold Gombrowicz.
Další vývoj literatury byl poznamenán vpádemnacistů(například autordětské literaturyJanusz Korczakzahynul vevyhlazovacím táboře Treblinka) a pozdější komunistickou diktaturou; někteří autoři volili emigraci (Gombrowicz, básník a esejistaCzesław Miłosz, dramatikSławomir Mrożek, později takéZbigniew Herbert), jiní se snažili prosadit ve ztížených podmínkách – např. spisovatelsci-fiStanisław Lem, dramatikTadeusz Różewicz, publicistaRyszard Kapuściński. Proslulý humoristaStanisław Jerzy Lecemigroval, a pak se zase vrátil.Kolem roku 1968 přinesla nová témata básnická skupinaNowa fala(Nová vlna), k jejím reprezentantům patřil napříkladAdam Zagajewski.Klasikemundergrounduse v té době stalTadeusz Konwicki.
V 90. letech se ve změněných poměrech objevují nová témata (např.homosexualita,feminismus, drogy) a autoři –Stefan Chwin,Olga Tokarczuková,Manuela Gretkowská,Marcin Świetlicki,Andrzej Stasiuk, autorfantasyAndrzej Sapkowskia další. K nejmladší generaci polské literatury patříDorota Masłowská,Wojciech Kuczok,Michał Witkowski,Leszek Engelking,Szczepan TwardochčiJacek Dehnel.
Polsko má pět laureátůNobelovy ceny za literaturu:Henryk Sienkiewicz(1905),Władysław Reymont(1924),Czesław Miłosz(1980),Wisława Szymborská(1996) aOlga Tokarczuková(2018).
V Polsku se narodila i řada autorů, kteří jsou vnímáni více v kontextu jiných národních literatur. Nedaleko Varšavy se narodil NobelistaIsaac Bashevis Singer. Polský původ má i spisovatelJoseph Conrad, na území dnešního Polska se narodil také německý nositel Nobelovy cenyGünter Grass, držitel stejné cenyGerhart Hauptmann, expresionistaAlfred Döblinči americký spisovatelJerzy Kosiński, rodák z Lodže.
Mezi významné polské ceny patřícena Nikečicena Kościelských.Knihovna Załuskýchve Varšavě byla první veřejnou knihovnou v Evropě. Její nástupkyní je dnesPolská národní knihovna.
Velkou tradici má polská filmová škola, jejím nekorunovaným králem je režisérAndrzej Wajda(sedmkrát nominovaný naOscara, v roce 2000 ho získal za celoživotní dílo).Vedle Wajdy se do dějin evropského filmu zapsal předevšímKrzysztof Kieślowski.Řadu festivalových ocenění přivezl téžJerzy Skolimowski. K silné generaci patřil iKrzysztof Zanussi.Agnieszka Hollandovázačínala jako asistentka Wajdy i Zanussiho.Andrzej Żuławskiproslul svými filmovými experimenty.K dalším známým jménům patříJerzy Kawalerowicz,Jerzy HoffmančiAndrzej Munk.Paweł Pawlikowskizískal v roce 2015, jako první Polák,Oscara za nejlepší cizojazyčný film.Jedním z komerčně nejúspěšnějších polských filmů historie bylo výpravné historické dramaKřižáciz roku 1960. V Polsku se narodil i slavný americký režisérRoman Polański, producentSamuel Goldwynnebo průkopník animovaného filmuMax Fleischer. Dvorním kameramanemStevena SpielbergajeJanusz Kamiński.
Polská herečkaPola Negribyla hollywoodskou hvězdou v éře němého filmu.Izabella Scorupco, jež emigrovala v 70. letech 20. století do Švédska, se proslavila rolí vbondovceZlaté oko. V Hollywoodu se prosadila iBeata Poźniaková. Polský populární film zajistil proslulost napříkladJerzy Stuhrovi, především díky nejúspěšnější polské filmové komedii všech dob –Sexmisiz roku 1984, neboZbigniewu Cybulskému, zvanému často „polskýJames Dean“.Ida Kamińskase proslavila v československém oscarovém snímkuObchod na korze,Krystyna Jandováv oscarovém filmuIstvána SzabóaMefisto.
VLodži, kde roku 1899 vznikl první stálý biograf, funguje dnes známá filmová škola. ČasopisHollywood Reporterji vyhlásil v roce 2014 druhou nejlepší filmovou školou na světě.Od roku 1985 se pravidelně konáVaršavský mezinárodní filmový festival. V roce 2009 byl zařazen Mezinárodní federací filmových producentů (FIAPF) do nejprestižnější kategorie A. Koná se vždy v polovině října.
Mezi nejznámější polské hudební skladatele minulosti patří:Fryderyk Chopin,Henryk Wieniawski,Stanisław Moniuszko,Ignacy Jan Paderewski,Władysław Tarnowski,Andrzej Panufnik,Maria SzymanowskačiMichał Kleofas Ogiński. Britský deníkGuardianza největšího žijící polského skladatele roku 2012 označilKrzysztofa Pendereckiho. Tuto štafetu převzal patrně odHenryka Góreckiho, a ten zase odWitolda Lutosławskiho. Modernistickou vážnou hudbu ovlivnilKarol Szymanowski, pod jeho silným vlivem tvořilaGražyna Bacewiczová. Osud skladateleWładysława Szpilmanavypráví slavný Polanského filmPianista. Hudbu k tomuto filmu napsal klasik polské filmové hudbyWojciech Kilar. Ke Kieślowského filmovým opusům psal slavnou hudbuZbigniew Preisner, k Polanského filmům zaseKrzysztof Komeda.
Wanda Landowskabyla světově prosluloucembalistkou,Henryk Szerynghouslistou. K nejslavnějším světovým klavíristům patřilArthur Rubinstein, mezinárodní věhlas získali iLeopold Godowsky,Moritz Moszkowski,Teodor Leszetycki,Władysław Tarnowski, v současnosti je nejžádanějším polským klavíristouKrystian Zimerman. Jako dirigent se prosadilOtto Klemperer, rodák z Vratislavi.
K význačným zpěvákům patřilMieczysław Fogg,celým jménem Mieczysław Fogiel (1901–1990), lyrickýbaryton, působící před i po 2. světové válce, několikanásobný nejpopulárnější zpěvák Polska, který byl populární i v zahraničí. Po 2. světové válce vznikl Národní soubor lidových písní a tanců „Mazowsze“, který patří k význačným polskýmfolkloristickýmsouborům. Svým zpěvem i tancem si v průběhu své existence získal nejen uznání odborné veřejnosti, ale i vysokou popularitu jak v Polsku tak v zahraničí. V populární hudbě se za hranicemi Polska prosadili též např.Marek Grechuta,Czesław Niemen,Maryla Rodowicz,Jacek Kaczmarski,Anna German, v současnosti napříkladDorota Rabczewskaznámá jako Doda. Prosadily se i nejrůznější hudební skupiny mnoha žánrů (např.Budka Suflera,Behemoth,Vader). Kabaretní zpěvačkaVioletta Villas, narozená v Belgii polským rodičům, se stala ženou nevšedního životního příběhu.
V Polsku se každý rok pořádá nespočethudebních festivalů. Mezi nejpopulárnější z nich patříKrajowy festiwal Piosenki Polskiej,Sopot Festival,Coke live music festival,Open'er Festival,Sopot Top trendy Festival. Důležitý je festival současné hudbyWarszawska Jesień(Varšavský podzim).
Za Poláka se vždy považoval i slavnýbaletnítanečníkVaslav Nijinsky.
Polské malířství nabralo dech v 19. století. Dva klasické směry první poloviny tohoto století, tedyromantismusarealismus, zosobniliTadeusz AjdukiewiczaCyprian Kamil Norwid, rovněž významný, byť ve své době zneuznaný, básník. Nejvýznamnějším polským malířem všech dob se stalJan Matejko, kterého v polovině 19. století proslavily obrazy s historickou tematikou. Ve stejné době tvořil iAdolf von Menzel, rodák z Vratislavi.
Byl to Matejko, kdo objevil talentStanisława Wyspiańského, který se stal na konci 19. století klíčovým představitelem uměleckého hnutíMladé Polsko, jež koketovalo s modernistickými směry, v případě Wyspiańského především sesymbolismemaexpresionismem. Symbolismus zvolil i další významný malíř Mladého PolskaJacek Malczewski, rovněž Matejkův žák. Ve stejné době jako mladopoláci tvořilaOlga Boznańska. Byť nepatřila do jejich okruhu, zvolila další z výrazných modernistických směrů –impresionismus.Moïse Kislingv Paříži zase koketoval skubismem, podobně jakoMax Weber.Tamara de Lempickase tamtéž stala uhrančivou představitelkouart deco.Polskou identitu bychom mohli přiznat i legendě avantgardyKazimiru Malevičovi(jeho rodiče byli etničtí Poláci, narodil se na Ukrajině, splynul s ruským kulturním prostředím).
Ve druhé polovině 20. století patří k rozhodujícím jménům polské malbyZdzisław Beksiński, který se (zvláště po roce 1960), přičlenil ksurrealistickémuproudu.Erotické náměty a zájem o podvědomí spojovaly se surrealismem i další výraznou osobnost,Balthuse, byť on sám se označoval za realistu. Kekonceptuálnímu uměníse nakonec přiklonilRoman Opałka, proslulý svou „posedlostí číslicemi“, jež zaplnily jeho tvorbu po roce 1965.Konceptualismus, zejména vyjadřující se formouhappeningu, byl rovněž rámcem dílaTadeusze Kantora.
Ve 2. polovině 20. století prožilo svou vrcholnou éru také polské sochařství, jak dokazují jména jakoJózef Gosławski,Magdalena Abakanowiczová,Igor MitorajneboAlina Szapocznikow. Objeveno a doceněno bylo v té době rovněž meziválečnékonstruktivistickédíloKatarzyny Kobrové.
Nejvýznamnějšími výstavními prostory v Polsku jsouNárodní muzeum ve Varšavě,Národní muzeum v KrakověaNárodní muzeum ve Vratislavi. Krakovské muzeum spravuje iMuzeum knížat Czartoryských, v jehož sbírkách se nachází jeden z nejznámějších obrazů světa,Da VincihoDáma s hranostajem.
V Lodži se narodil architektDaniel Libeskind, autor například originálníhoKrálovského ontarijského muzeavTorontu.
Typickým polským jídlem jebigosz kysaného zelí a masa. Do Polska ho patrně přinesli Jagellonci z Litvy. Tradiční jsou taképirohy, oblíbenou specialitou jekotlet schabowy, což je vepřová kotleta připravovaná podobně jakovídeňský řízek. O Vánocích se často podávábarszcz, což je polská verzeboršče, který je však na rozdíl od ruského a ukrajinského boršče čirý, používá se šťáva z kvašené červené řepy a masový vývar a dávají se do něj těstoviny plněné houbami zvanéuszka.Gołąbkijsou zelný list plněný mletým masem a zavinutý do tvaru spícího holoubka. Tradiční je rovněž masová roláda zvanázrazy. V Polsku se též často užívá místní verze nudlí zvanákluski, které se upravují na mnoho způsobů, a různé verzeklobás. Dojelitpřidávají Poláci místokrupčastopohanku, tuto verzi jelita pak nazývajíkaszankaanebokrupniok. Tradiční polskou polévkou je okurková, dále polévka zvanáflaki, jež je blízká naší dršťkové, čiżurekpodobný českémukyselu.Chlodnikje studená polívka ze smetany a zeleniny. Pro Čechy exotickou může býtczernina, tmavá polévka z kachního vývaru a kachní krve. Ze sladkostí jsou oblíbenékoblihyabagly, které v Polsku vznikly a díky židovské emigraci do Spojených států se silně rozšířily i tam. Dalšími dezerty jsou tvarohový moučník zvanýsernik, makový závinmakowiec, nebonapoleonka(zvaná téžkremówka) zlistového těsta. Oblíbené jsou také karamelové bonbóny zvanékrówki.
Mezi proslulé polské vědce patří zejménaMikuláš Koperník(astronom) aMarie Curie-Skłodowská(laureátkaNobelovy ceny za fyzikuachemii).
Také nositelNobelovy ceny za fyziologiiz roku 1977Andrew Schallyměl polský původ. Stejnou cenu získalTadeus Reichstein, který se narodil ve městěWłocławek. VeStrzelnuse zase narodil laureát Nobelovy ceny za fyzikuAlbert Abraham Michelson. Ve Varšavě se narodil i zakladatelfraktálové geometriea nositel Nobelovy ceny za fyzikuBenoît Mandelbrot, stejně jako matematikAlfred Tarski, odborník na radioaktivituKazimierz Fajansnebo jeden z tvůrcůatomové bombyJózef Rotblat.Maria Göppertová-Mayerová, další nositel Nobelovy ceny za fyziku, se narodila vKatovicích, stejného ocenění se dostaloOtto Sternovi, rodáku zeŻorů, aMaxi Bornovi, rodáku zVratislavi. Tam se narodili iFritz HaberaFriedrich Bergius, kteří získaliNobelovu cenuza chemii, či matematikFelix Hausdorff. VNiegosławicíchse narodil držitel Nobelovy ceny za fyziologiiGünter Blobel, vNisedalší držitel této cenyKonrad Bloch. ZGdaňskapocházel vynálezce teploměruGabriel Fahrenheita také významný středověký astronomJohannes Hevelius, známý svým výzkumem Měsíce. I člen proslulé Lvovské matematické školyStefan Banachse narodil na území dnešního Polska, v Krakově, který tehdy ovšem patřil Rakousko-Uhersku (stejně jako Lvov, kam odešel). Dalším významným členem této školy bylHugo Steinhaus, rodák zJasla. Banachovým žákem bylStanisław Ulam, rodák přímo ze Lvova. V tomto proslulém „městě talentů“ se narodil i další významný matematikJan Łukasiewicz, do tamní slavné Skotské kavárny chodívali iKazimierz KuratowskičiWacław Sierpiński, kteří oba později významně přispěli ktopologiiateorii množin. ZeŠtětínapocházel matematikHermann Grassmann, jenž položil základyvektorovéhopočtu, ze ŻorůErnst Kummer. MatematikMarian Rejewskiprolomil roku 1932 šifrovací kód německé armádyEnigma, což později zásadně ovlivnilo průběh druhé světové války.Ignacy Łukasiewiczvynalezlpetrolejovou lampu.Kazimierz Funkobjevilvitamín B1, což byl vůbec první objevenývitamín.Vratislavský rodákFerdinand Cohnje považován za zakladatelebakteriologie.AstronomAleksander Wolszczanobjevil jako první ve Vesmíru planety, které nekrouží kolem hvězdy. Jako chemik, ale i jako esperantista se proslavilAntoni Grabowski.
V oblastihumanitních a sociálních vědvynikl sociologZygmunt Bauman, byť toho z Polska roku 1968 vyštvalaantisemitskákampaň.Významným kulturním antropologem jeBronisław Malinowski. Předchůdcem osvícenství a moderní pedagogiky bylStanisław Konarski. FilozofJózef Maria Hoene-Wrońskizavedl známý pojem „mesianismus“.V Krakově se narodil filozofRoman Ingarden, v GdaňskuArthur Schopenhauer, ve Vratislavi katolická filozofka a světiceTerezie Benedikta od Kříže, tamtéž filozofovéFriedrich Schleiermacher,Christian WolffaErnst Cassirerči sociologNorbert Elias. Významným jazykovědcem 19. století bylJan Niecisław Baudouin de Courtenay, ve 20. století myšlení o jazyce silně ovlivnil filozofAlfred Korzybski. FilozofLeszek Kołakowskibyl ctěn jako velký znalecmarxistickéhomyšlení, vZamośćise narodila i známá marxistická teoretičkaRosa Luxemburgová. Polští rodáciLeonid HurwiczaReinhard SeltenzískaliNobelovu cenu za ekonomii.Ludvík Lazar Zamenhofvytvořil nejúspěšnější umělý jazyk –esperanto. Ve Włocławku se narodil německy píšící literární teoretikMarcel Reich-Ranicki. Významným divadelním teoretikem bylJerzy Grotowski.
Roku 1951 bylo několik vědeckých institucí po francouzském vzoru sloučeno pod centralizovanouPolskou akademii věd.
Školský systém po reformě z roku 1999 stanoví povinnou školní docházku dozákladní školy(6 let) agymnázia(3 roky). Poté se může žák přihlásit nalyceum,technikumneboučiliště, z lycea se zpravidla hlásí navysoké školy.
Největší vysokou školou jeVaršavská univerzita, založená roku 1816, mnohem starší je všakJagellonská univerzitav Krakově, založená roku 1364 (poUniverzitě Karlověje tak druhou nejstarší ve střední Evropě). Studium na veřejných školách je bezplatné. Zajímavostí z dějin polské vzdělanosti je zřízení Komise národního vzdělání v roce 1773, považované za první ministerstvo osvěty v dějinách.
K nejpopulárnějším sportům v Polsku patří fotbal, volejbal, plochá dráha, tenis nebo klasické lyžování. Největší úspěchy dosahuje tato země především ve volejbalu a ploché dráze.
Adam MałyszaKamil Stochučinili z Polska světovou velmoc veskocích na lyžích. Druhý jmenovaný má na svém kontě již tři olympijská zlata.Čtyři zlaté olympijské medaile máchodecRobert Korzeniowski.Tři sprinterkaIrena Szewińská.V Tokiu roku 2021 přidala třetí zlato ikladivářkaAnita Włodarczyková.Dvě zlaté přivezlitrojskokanJózef Szmidt,judistaWaldemar Legień,koulařTomasz Majewski,zápasník– klasikAndrzej Wrońskineboběžkyně na lyžíchJustyna Kowalczyková.
Mužská volejbalová reprezentacevyhrála olympijské hry (1976), třikrát získala titulmistrů světa(1974,2014,2018)a dvakrátmistrů Evropy(2009,2023).Ženyse staly dvakrátevropskými šampiónkami(2003,2005). K nejznámějším volejbalistům patříBartosz KurekneboMariusz Wlazły. Členy síně slávyMezinárodní volejbalové federacejsouTomasz Wójtowicz,Stanisław GościniakaEdward Skorek.
BrankářSławomir Szmalbyl roku 2009 vyhlášennejlepším házenkářem světa.
Hvězdou nejúspěšnější polskéfotbalovégenerace bylZbigniew Boniek, k pilířům slavnéhoreprezentačního mužstva70. a 80. let, které přivezlo dva bronzy zesvětových šampionátů(1974,1982), patřil iGrzegorz Lato. K legendám patří iEbi SmolarekaJerzy Dudek. Několik posledních let vyhrává anketu fotbalista roku jednoznačněRobert Lewandowski. Mezi známé fotbalové kluby patří napříkladLegia Warszawa,Lech PoznaňneboWisla Krakov.
První velmi úspěšnou polskoutenistkoubylaAgnieszka Radwańská, vítězkaTurnaje mistryňv roce 2015.Na ni navázala zejménaIga Šwiateková, která třikrát vyhrálaRoland Garros, jednouUS Opena jako první Polka stanula v čeležebříčku WTA.Prvním Polákem veformuli 1se stalRobert Kubica, podařilo se mu vyhrát jeden závod, dvanáctkrát stát na stupních vítězů a v roce 2008 skončit na celkovém 4. místě. Mistrem světa vploché drázese stalJerzy Szczakiel(1976) aTomasz Gollob(2010). Nejúspěšnějším polským šachistou jeMiguel Najdorf, slavnými šachisty byli iJohannes ZukertortčiSamuel Reshevsky.
Současnými známými sportovci jsou napříkladLukasz Fabianski(fotbal),Marcin Gortat(basketbal),Jerzy Janowicz(tenis) neboTomasz Adamek(box).
Od roku 1928 se každoročně koná cyklistický závodTour de Pologne. V roce 1948 se poprvé jelZávod míruz Varšavy do Prahy a postupně se z něj stal největší cyklistický závod Východní Evropy. V roce 2011 byl ve Varšavě otevřenNárodní stadion.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuPolandna anglické Wikipedii.