Kopřivovité

Kopřivovité(Urticaceae) je čeleďvyšších dvouděložnýchrostlin z řádurůžotvaré(Rosales). Jsou to byliny i dřeviny s jednoduchými vstřícnými nebo střídavými listy. U některých rodů jsou přítomny žahavé chlupy. Květy jsou drobné a nenápadné, s nerozlišeným, často zelenavým okvětím nebo bezobalné. Plodem je nažka. Vyskytují se po celém světě v počtu přes 2600 druhů, největší druhová pestrost je v tropech. Do kopřivovitých byla vřazena bývalá čeleďCecropiaceae. V Evropě se vyskytují celkem 4 rody, na území Česka jsou původní 3 druhykopřivy(Urtica) a zdomácnělýdrnavec lékařský(Parietaria officinalis).
Zástupci kopřivovitých jsou vytrvalé, méně často jednoletébylinynebokeřeastromy, výjimečně i hemiepifyty(Coussapoa) s měkkým dřevem. Rostliny jsou jednodomé nebo dvoudomé. Vmléčnicíchje vodnatá, čirá, u některých zástupců černající, nebo vzácněji mléčná šťáva. Naepidermisjsou častocystolity, u některých rodů i žahavé chlupy (prokázány celkem u 9 rodů, např.kopřiva(Urtica),Urera,Laportea,Discocnide) nebotrny.Listyjsou jednoduché (u některých ojedinělých druhů, např.Cecropia sciadophylla, vyhlížejí jako dlanitě složené), vstřícné nebo střídavé, s drobnými nebo velkýmipalisty(palisty chybí u roduParietaria).Čepellistů je celistvá až hluboce dlanitě členěná.Žilnatinaje zpeřená nebo dlanitá, často triplinervní, postranní žilky často dosahují okraje až nad polovinou čepele. U roduCecropiajsou listy charakteristicky štítovité.Květyjsou drobné a nenápadné, pravidelné nebo souměrné (samičí květy roduPilea), jednopohlavné, obvykle v úžlabníchkvětenstvích.Okvětíje nerozlišené, ze 2 až 5 lístků, samčí květy některých rodů jsou bezobalné. V samčích květech je 2 až 5 (vzácně 1)tyčineka často jsou přítomna pistillodia (zakrnělé pozůstatky semeníku).Prašníkyza zralosti vymršťujípyldo prostoru.Semeníksamičích květů je svrchní, synkarpní, srostlý ze 2plodolistůa s jedinou komůrkou a jednoučnělkoua jedním vajíčkem. Plodem jenažka, někdy částečně obalená zdužnatělým okvětím (dříve občas označovaná jakopeckovice).
Čeleď zahrnuje přes 2600 druhů v 57 rodech. Je rozšířena kosmopolitně s centrem druhové diversity vtropickém pásu, především v Asii. V tropické Africe jsou zastoupeny poměrně málo.Bývalá čeleďCecropiaceaemá centrum v tropické Americe.Největší rody jsoupilea(Pilea, 500–600 druhů),Elatostema(300 druhů),kopřiva(Urtica, 80 druhů),cekropie(Cecropia, 75 druhů) aCoussapoa(50 druhů).
Kopřivovité jsou opylovány větrem, přičemž pyl je z prašníků vystřelován do prostoru.Nažkyněkterých druhů, obalené dužnatým okvětím, jsou pravděpodobně šířenytrusemptáků a savců. Semena některých druhůcekropií(Cecropia) jsou šířena vodou. U ostatních není způsob šíření semen zřejmý.V dutých kmenechcekropiížijí žahavímravenciroduAztecaa dalších rodů, kteří se živí tzv. Mullerovými tělísky tvořícími se na horní straně bázeřapíků, bohatými naproteinyaglykogen. Mravenci rostlinu chrání předbýložravcia odstraňují výhonkypopínavých rostlin.
Kopřivovité byly ve většině systémů řazeny do řádu kopřivotvaré (Urticales).
ČeleďCecropiaceae, ustanovená v r. 1978 a vykazující přechodové znaky mezi čeleděmimorušovníkovité(Moraceae) a kopřivovité (Urticaceae), zahrnovala rody předtím řazené do čeledimorušovníkovitéa jeden rod z čeledi kopřivovité.Molekulární výzkumy prokázaly, žeCecropiaceaetvoří vývojovou větev uvnitř čeledi kopřivovité. Proto byly v systémuAPG IIobě čeledi sloučeny.
Evropská květena zahrnuje 4 rody čeledi kopřivovitých: kopřiva (Urtica, 10 druhů, některé endemické, např.Urtica rupestrisna Sicílii),drnavec(Parietaria, 6 druhů především v jižní Evropě),Forsskaolea tenacissima(jv. Španělsko) aSoleirolia soleirolii(západní Středomoří).
V jižní Evropě je občas pěstována a lokálně zplaňujeBoehmeria nivea, pocházející z Asie. Na Balkáně roste zplanělá jihoamerickáPilea microphylla.
Na území České republiky jsou domácí 3 druhy rodukopřiva:kopřiva dvoudomá(Urtica dioica),kopřiva žahavka(U. urens) akopřiva lužní(Urtica kioviensis). Široce zdomácnělý jedrnavec lékařský(Parietaria officinalis), pocházející ze Středomoří. Ojediněle zplaňují nebo jsou ze Středomoří zavlékány kopřiva kulkonosná (Urtica pilulifera), kopřivaUrtica dodartiia drnavec palestinský (Parietaria judaica).
Klasycekropie(Cecropia) a plody roduPouroumajsou jedlé, druhPourouma cecropiifoliaje pro plody i pěstován.ListyLaportea aestuansa různých druhů roduUrerajsou v Africe vařeny jako zelenina. Příjemně vonící listyPilea melastomoides, pocházející z tropické Ameriky a zdomácnělé v Asii, jsou používány jako příloha k pokrmům.
Ramie bílá (Boehmeria nivea) a ramie zelená (B. utilis) poskytují textilní vlákno odolné proti vlhku, sloužící k výrobě různých tkanin.Vlákna z kůryPoulzotia,Myriocarpa,Ureraa kopřiva (Urtica) jsou v Mexiku občas využívána k výrobě ručního papíru.Na Tahiti jsou z lýka místního druhuPipturus argenteuszhotovovány provazy a další předměty. Také různé druhy kopřiv poskytují vlákno, např.Urtica gigasv Austrálii,Urtica heterophyllav Indii a středomořská kopřiva kulkonosná (Urtica pilulifera), pěstovaná pro vlákno především v Číně.
Cekropiejsou v tropické Americe důležitými pionýrskými dřevinami. Některé druhy se staly v jiných oblastech invazivními rostlinami, např.Cecropia peltatav západní Africe,C. obtusifoliana Havaji aC. schreberianana Madagaskaru.
Africký stromMusanga cecropioidesje zdrojem snadno opracovatelného dřeva obchodovaného pod názvemparasolier.
Kopřiva dvoudomá (Urtica dioica) obsahuje velké množstvívitamínu C. Je využívána jakodiuretikumpři zánětech močových cest, vysokém krevním tlaku a při zbytnění prostaty. Též slouží jako léčivo při artritidě a senné rýmě.Žahavé chlupy kopřivy obsahují histamin, acetylcholin a kyselinu mravenčí. Z dalších látek rostlina obsahuje flavonoidy a v oddencích fytosteroly.
Některé druhy roduPileajsou pěstovány jako pokojové rostliny.
Archiboehmeria,Astrothalamus,Australina,Boehmeria,Cecropia,Chamabainia,Coussapoa,Cypholophus,Debregeasia,Dendrocnide,Didymodoxa,Discocnide,Droguetia,Elatostema,Forsskaolea,Gesnouinia,Gibbsia,Girardinia,Gonostegia,Gyrotaenia,Haroldiella,Hemistylus,Hesperocnide,Hulletia,Laportea,Lecanthus,Leucosyke,Maoutia,Metapilea,Metatrophis,Musanga,Myrianthus,Myriocarpa,Nanocnide,Neodistemon,Neraudia,Nothocnide,Obetia,Oreocnide,Parietaria,Parsana,Pellionia,Petelotiella,Phenax,Pilea,Pipturus,Poikilospermum,Pourouma,Pouzolzia,Procris,Rousselia,Sarcochlamys,Soleirolia,Touchardia,Urera,Urtica,Zhengyia