Pařezník obecný

Pařezník obecný(Panellus stipticus(Bull.) P. Karst., 1879,pňovka obyčejná) jesaprotrofníbasidiomycetníhouba zčelediMycenaceae. Je jednou z několika desítek známýchbioluminescenčníchhub, přičemž luminescence je pozorována nejenom uplodnic, ale i umycelií.
Vyskytuje se v Severní Americe, Evropě, Asii, Oceánii. V přírodě osídluje padlé kmeny a pařezy listnatých stromů, předevšímbuků,dubůabříz. Patří mezi houbybílé hniloby. Na osídlených stromech rozkládá především tmavou ligninovou složku dřeva pomocí extracelulárních enzymů za zisku živin. Na dřevě zůstává světlý povrch tvořený vlákny celulosy.
Pařezník obecný je netoxický, avšak není používán pro výživu lidí kvůli své hořké chuti. Historicky byl využíván v medicíně jako prostředek pro zástavu krvácení. Vykazuje také inhibiční účinek nagrampozitivníagramnegativníbakterie, je schopen eliminovatvolné radikály.Moderní studie jsou především zaměřeny na potenciální využití této houby vbioremediacích.
Poprvé houba byla popsána v roce 1783 francouzským mykologemJeanem Bulliardempod jménemAgaricusstypticus.Tato houba byla následně zařazována do různých rodů hub, což dálo vznik několika synonymům, napříkladCrepidopus stipticus(Gray, 1821),Panus stipticus(Fr., 1838) aLentinus stipticus(J.Schröt., 1885). Současnýmvědeckým jménembyla houba pojmenována v roce 1879 finským mykologemPettrem Karstenem.V literatuře lze se také setkat s jinou variantou psaní názvu houby:Panellus stypticus.Panellus stipticusjetypovým druhemroduPanellus.S rozvojemmolekulární fylogenetikybyla houba zařazena do čeledi Mycenaceae.
Jméno rodu, podle existujících teorií, znamená "malý nádor" nebo "malý bochník". V obou případech se odkazuje na vzhled na dřevě rostoucího pařezníku. Specifický epitetonstipticusje řeckým ekvivalentem latinského slovaastringens, značícího jakoukoliv chemickou látku, stahující tkáně, a odkazuje na houbě připsanou schopnost zastavovat krvácení.
Klobouk má průměr 1–4 cm, škeblovitý, ledvinovitý až vějířovitý tvar. Okraje klobouků jsou v dospělosti zvlněné nebo laločnaté,u mladých hub jsou ohnuté. Povrch je za vlhka slabě lepkavý, pokrytý jemnými vlákny, ve věku se často stává vrásčitým a poněkud popraskaným.Barvy klobouků čerstvých plodnic mají různou barvu, od žlutě-hnědé po skořicovou. Starší houby mají světlejší barvu klobouků. Na spodní straně klobouku jsou úzké, časté, těsně u sebe rozmístěnélupeny. Jsou tenké, od třeně ostře ohraničené, slabě příčně pospojované. Mají krémovou až světlé skořicovou barvu, za sucha tmavě hnědou.Klobouk udržuje 2–7 mm dlouhý třeň. Ke klobouku je připojen výstředně až bočně. Má válcovitý nebo dolů kuželovitě zúžený tvar a světle béžovou až okrovou barvu. Stejně jako klobouk je pokrytý jemnými vlákny.Plodnice nemají významnou vůni, chuť je nepříjemně hořká. Dužnina je kožovitá, pružná, tuhá. Má tmavě-žlutou, krémovou nebo hnědou barvu.Výtrusný prachje bílý.Spory3,5 × 1,3 μm velké, jsou elipsoidní, hladké,amyloidní,což znamená, že při obarveníMelzerovým činidlembudou absorbovat jód a získávat tmavě-modrou barvu. Vzdušné mycelium má průměr 1,5–3,5 μm, je bílé, plstnaté až zrnité. Bazální mycelium má rozvětvené generativní hyfy se svorkami.
Panellus stipticusje hojně rozšířený po celém světě. Vyskytuje se na východě Severní Ameriky, v Evropě, Asii, Oceánii. Pařezník obecný jesaprotrofníhouba, získávající živiny z rozkladu složek mrtvého dřeva, předevšímligninu, čímž se podílí nadekompoziciodumřelé organické hmoty. K rozkladu využívá extracelulární enzymy lakasu aperoxidasy.Je řazena mezi houby bílé hniloby. Plodnice obvykle formují trsy a velké shluky na pařezech, padlých kmenech a větvích listnatých stromů. Nejčastěji jsou kolonizovány dub, bříza, buk, ale také se houba může vyskytnout naolši,javoru,lísce,jasanuakaštanovníku.Formování plodnic obvykle probíhá od jara do podzimu, v některých regionech lze plodnice pozorovat i na začátku zimy.
Plodnice slouží potravou proslimákyaběloocasé jelence.
Přítomnost extracelulárních enzymů schopných štěpitaromatické sloučeninyděláPanellus stipticusa další houby bílé hniloby potenciálním nástrojem pro odstranění některých organickýchpolutantůz životního prostředí. Možnost využití těchto hub jako bioremediačních prostředků se vědecky zkoumá a některými studiemi už bylo ukázáno, že pařezník obecný snižuje obsah fenolických látek v odpadních vodách ze zpracováníolivovníkuv Řecku.Japonskými vědci bylo také prokázáno, že tato houba je schopna degradovatpolychlorované dibenzodioxiny, vysoceperzistentnía nebezpečné látky.
Panellus stipticusmůže se potenciálně uplatnit i jako bioremediační prostředek pro odstraněnítěžkých kovůz prostředí. Houba efektivně akumulujertuťze substrátu ve své plodnici.Pařezník je schopen akumulovat i další kovy, napříkladolovo,měď,železo,niklazinek.
Panellus stipticusjebioluminescenčníhouba, je schopna emitovat zelenavé světlo, které je nejlépe vidět za úplné tmy. Světlo je emitováno nejenomplodnicí, ale i s menší intenzitoumyceliem.Přestože pařezník se vyskytuje po celém světě, luminescence byla reportována jenom u severoamerických východních hub.Existuje několik teorií významu produkce světla proP. stipticus. Produkované záření může být atraktantem pro hmyz, který pak roznáší spory houby. Také světlo by mohlo sloužit jako obranný mechanismus proti parazitům, jelikož přitahuje organismy parazity napadající. V některých studiích je diskutována možnost využitíP. stipticusjakobiosensoruznečištění prostředí kovy, přičemž indikace bude založena na jeho schopnosti bioluminescence.V souvislosti s tím se zkoumají vhodné podmínky pro intenzivní emitaci světla z hlediska složení růstového média, hodnoty pH, teploty a osvětlení.
Obecným mechanismem bioluminiscence je oxidace pigmentuluciferinuenzymemluciferasou. Avšak výzkumníci mechanismu luminescenceP. stipticuspředpokládají, že příčinou produkce světla jechemiluminescenčníreakce, jelikož této houbě chybí luciferasa. Předpoklad podporuje experimentální studie, která zaregistrovala emisi světla po ošetření izolovaného z houbyseskviterpenupanáluamonnými solíza přítomnostisuperoxidu, dvojmocného železa asurfaktantů. Na základě tohoto experimentu bylo navrženo, že panál je houbovýderivátluciferinu.Limitujícím faktorem pro emisi světla je aktivitasuperosiddismutasy(SOD). Tento enzym snižuje koncentraci superoxidu potřebného pro reakci. Pro produkci světla je nezbytné, aby aktivita SOD v místě emise byla dostatečně nízká.