Letiště Palma de Mallorca

Letiště Palma de Mallorca(katalánsky:Aeroport de Palma de Mallorca,španělsky:Aeropuerto de Palma de Mallorca;kód IATA:PMI,kód ICAO:LEPA) jemezinárodní letištěnacházející se 8 km od městaPalma de Mallorca(u osadyCan Pastilla), na španělském ostrověMallorca(největší zBaleárských ostrovů). Bylo otevřeno v roce1934. Má dvě asfaltové ranveje s délkou 3000 a 3700 metrů. Poletišti v MadriduaEl Prat v Barceloněse jedná o třetí největší letiště v zemi podle počtu odbavených cestujících. V roce 2019 odbavilo téměř 30 milionů cestujících (29,7 miliónu). Jedná se o hlavní leteckou základnu společnostiAir Europa, základnu zde mají také společnostiEasyJet,RyanairaVueling(2017). Letiště sdílívzletové a přistávací dráhy(ranveje) se sousední leteckou vojenskou základnouBase Aérea de Son San Juan, kterou provozuje španělské letectvo (el Ejército del Aire).
Obecný zájem španělské vlády o rozvojletecké přepravy poštovních zásilekpošty během prvních desetiletí 20. století vedl kestudii proveditelnostiohledně možnosti zřízení letecké poštovní linky naBaleárské ostrovy. Nakonec v roce 1921 společnostAeromarítima Mallorquinazřídila poštovní linkuBarcelona–Palma de Mallorca, která využívalahydroplányv přístavu Palma de Mallorca. Ještě před vznikem této letecké společnosti byly provedeny zkoušky také na dvou pevninských oblastech:Son Sant JoanaSon Bonet, obě byly později vybrány pro stavbu letišť.
V roce 1934 vznikla společnostAero-Taxi de Mallorcase záměrem zahájit turistické lety na ostrovMallorcaa zřídit leteckou školu vSon Sant Joan. O rok později byla založena další letecká škola vSon Bonet.V květnu 1935 vznikla společnost LAPE (Líneas Aéreas Postales Españolas, Španělské poštovní aerolinie); předchůdce společnostiIberia. V srpnu 1935 byla na letištiSon Sant Joanvytvořena první pravidelná letecká linka meziMadridema ostrovem, se zastávkou veValencii. O rok později byla tato linka nahrazena novým spojem doBarcelony. O tři roky později německá společnostLufthansaa španělskáIberiazřídily nové linky vSon Bonet,zatímcoSon Sant Joanzačala být používána armádou. V průběhu let seSon Bonetstal hlavním civilním letištěm na ostrově, zatímco vytvoření vojenské letecké základnySon Sant Joanomezilo další civilní aktivity na tomto letišti.
V roce 1954 bylavzletová a přistávací dráharozšířena a byl položen nový zpevněný povrch, aby byl umožněn provozu stíhačekF-86 Sabre, což si vyžádalo i přeložku silnicePalma de Mallorca–Llucmajor. Během těchto let byly postaveny také první zpevněné pojezdové dráhy a odbavovací plochy, zatímcoSon Bonetpřijímal první velké skupiny evropských turistů prostřednictvím leteckých společnostíBEA,Air FranceaAviaco.
Nárůst provozu a nemožnost dále zvětšit letištěSon Bonetvedly v roce 1958 k návrhu výstavby nového velkého civilního letiště poblíž vojenské letecké základnySon Sant Joan. Národní rada letišť schválila tento plán v následujícím roce a komerční provoz byl převeden zeSon BonetdoSon Sant Joan. To byl zrod toho, co je dnes známé jakoletiště Palma de Mallorca. Během tohoto roku byl jižně od vojenských objektů vybudován terminál a civilní odbavovací plocha spolu s VHF komunikačním centrem. Na ostrově byl také instalovánvšesměrový letecký radiomajákpro přístrojovou navigaci.
Slavnostní otevření letiště pro vnitrostátní i mezinárodní dopravu se uskutečnilo 7. července 1960. Jen o dva týdny později vláda vyhlásila potřebu dalšího rozšíření letiště a v létě 1961 byly zahájeny práce na rozšíření ranveje a pojezdové dráhy. Na konci roku byly vytvořeny další plány pro rozvoj infrastruktury letiště, včetně elektrárny, komunikačního centra a hasičských a záchranných zařízení.
V roce 1962 byl poprvé překročen 1 milión přepravených cestujících, v roce 1965 byl postaven nový terminál a nové letecké navigační služby byly dokončeny na konci následujícího roku a byly připraveny plány pro druhý menší terminál (dnešníTerminál B). Počet cestujících se každoročně rychle zvyšoval a v roce 1965 přesáhl 2 miliony. Výstavba druhé dráhy, paralelní se stávající, byla zahájena v roce 1970. O dva roky později byl uveden do provozu terminál B a druhá dráha (06L/24R) byla otevřena v roce 1974 .
V roce 1980 letiště přepravilo již přes 7 milionů cestujících, v roce 1986 počet cestujících dosáhl téměř 10 milionů. To vedlo k výstavbě další nové odbavovací budovy, současné centrální odbavovací budovy. Tato budova je nyní hlavním vchodem a východem letiště a nachází se v ní odbavovací prostory a prostory pro výdej zavazadel. Stavba začala v polovině roku 1993 a navrhl ji mallorský architektPere Nicolau Bover. Během výstavby nové odbavovací budovy, v roce 1995 přesáhl počet cestujících 15 milionů. Nový terminál byl nakonec otevřen v roce 1997.
Po přechodném poklesu počtu cestujících na letišti po útocích z 11. září v roce 2001 počet cestujících v letech 2002 až 2007 neustále rostl, kdy provoz dosáhl vrcholu 23,2 milionů cestujících. V důsledku nejprve hypotéční, ale posléze celosvětové krize z roku 2007 došlo v letech 2008 až 2010 opět k přechodnému mírnému poklesu počtu cestujících, ale od roku 2010 až do roku 2019 počet cestujících opět výrazně stoupal až na téměř 30 miliónů. V roce 2019 se uskutečnilo 217 218 vzletů a přistání, nejvíce letů přitom směrovalo do pevninského Španělska, Německa a Spojeného království.
Během letních měsíců, kdy na ostrov přilétá nejvíce turistů, odbavuje letiště se dvěma dráhami tolik pohybů jakoletiště Londýn Gatwick. V nejrušnější den v týdnu zvládne dokonce až 1100 vzletů a přistání, což je téměř tolik jako naletišti Londýn Heathrow, které je nejrušnějším letištěm v celé Evropě. Podle provozních dat společnosti AENA (provozovatel letiště), ve špičce se uskuteční až 66 vzletů a přistání za hodinu, maximální teoretická kapacita letiště tak je až téměř 1600 vzletů a přistání za 24 hodin.
V letech 1999 až 2019 se počet cestujících naletišti Palma de Mallorcadlouhodobě zvyšoval (s občasnými přechodnými malými meziročními poklesy), takže za sledované období vzrostl ze zhruba 19 miliónů v roce 1999 na skoro 30 miliónů v roce 2019, kdy letiště zaznamenalo dosud největší počet cestujících (podrobněji vizTabulka 1). V letech 2020–2021 došlo i na zdejším letišti (jako skoro na všech letištích) k obrovskému poklesu v důsledkupandemie covidu-19). V roce 2021 sice počet cestujících stále ještě nedosáhl ani polovinu rekordního roku 2019, ale přesto je již vidět znatelné oživení ve srovnání s rokem 2020.
Počet vzletů a přistánípo celé toto období rovněž dlouhodobě rostl (opět s občasnými přechodnými malými poklesy), ale procentuálně méně než počet cestujících, což je dáno nárůstem podílu větších letadel. Naopakobjem přepraveného nákladudo roku 2007 víceméně stagnoval (v jednotlivých letech se střídaly malé růsty a poklesy), od roku 2008 však setrvale klesá a v roce 2019 jeho objem činil ani ne 40 procent přepraveného nákladu v roce 2000. I pro toto letiště tedy platí, že dlouhodobě se rozvíjí osobní doprava (především turistů), zatímco význam nákladní dopravy zde setrvale klesá.
Tabulka 3 uvádí 10vnitrostátních lineks největším počtem cestujících v roce 2019 z/doPalma de Mallorca. Z tabulky je vidět, že zdaleka nejvíce cestujících přepraví první dvě linky: doBarcelony, která je vzdušnou čarou vzdálena jen přibližně 200 kilometrů, a do hlavního městaMadridu, kam je to vzdušnou čarou přes 500 kilometrů. Celkem těchto 10 vnitrostátních linek přepraví skoro čtvrtinu všech cestujících odbavených na letištiPalma de Mallorca. Společně s nejvytíženějšími mezinárodními linkami (vizTabulka 4) těchto 20 (10+10) linek přepraví více než polovinu (54,5 procent) všech cestujících na tomto letišti.
Na letištěPalma de Mallorcavedou desítky linek z celé Evropy, ale z tabulky 4 je vidět, že 10mezinárodních lineks největším počtem cestujících v roce 2019 přepraví skoro třetinu (31,1 procent) odbavených na letišti. Společně s nejvytíženějšími vnitrostátními linkami (vizTabulka 3) těchto 20 (10+10) linek přepraví více než polovinu (54,5 procent) všech cestujících na tomto letišti. Dále je vidět, že výrazně převažují linky do různých měst vNěmecku(celkem 8 destinací, na rozdíl od vnitrostátních linek je jejich podíl daleko rovnoměrnější) a první desítku doplňují dvě linky doSpojeného království.
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůPalma de Mallorca Airportna anglické Wikipedii aAeropuerto de Palma de Mallorcana španělské Wikipedii.