Istanbul

Istanbul, dříveKonstantinopol(tureckyİstanbulzřec.εἰς τῆν πόλινeis tén polin– v 15. století vyslovovánois tin polin –„do Města“, do 20. let 20. století téžḲosṭanṭīnīye, česky též Cařihrad)jetureckéměsto na obou březíchBosporského průlivu. Žije zdepřibližně 15,7 milionuobyvatel a je tak největším a nejlidnatějšímevropskýmatureckým městem.
Již v dobáchByzantské říšebyla tehdejšíKonstantinopol, její hlavní město, důležitou obchodní křižovatkou a bránouOrientu. Ve slovanském prostředí se od 9. století užívalo pro Konstantinopol také pojmenováníCařihrad(v různých přepisech podle jazyka).
Istanbul je proslulý především jako město, které se rozkládá na dvoukontinentech. Dohistoriese zapsal pod různými jmény:Byzantion,KonstantinopolneboCařihrad.
Oba kontinenty spojuje a zároveň rozděluje průlivBospor. V evropské části se nachází většina významných památek z dobbyzantské říšea také historické centrum města, původem ještě z dobřímské říše. Bospor je strategický průliv, dopravně velmi využívaný. Její název znamená „Ten s úzkým hrdlem“. Hloubka tohoto průlivu činí 118 metrů, dlouhý je 31,5 kilometrů. Tato mořská cesta spojujeČerné mořesMarmarským. Podleřecké mytologiepřepluli Bospor jako prvníArgonautihledajícízlaté rouno.
Přibližně 20 kilometrů jižně od Istanbulu se nacházíSeveroanatolský zlom, litosférické rozhraní s častým výskytem různě silných a ničivýchzemětřesení.
Bohatá historie města sahá až do časůantiky; město vzniklo jako malá osadaByzantion. Roku330císařKonstantin I. Velikýpovýšil Byzantion na hlavní městovýchodní částiŘímské říše.Nejdříve bylo pojmenováno Nova Roma (Nový Řím), to si ale Konstantin brzy rozmyslel a přejmenoval ho po sobě, jakoKonstantinopolneboli Konstantinopolis. Město se stalo centrem řecké kultury a později ipravoslavné církve. Vzniklo spoustu významných církevních staveb, z nichž nejznámější jeHagia Sofia, ve své době největší stavba svého druhu na světě. Později v roce1204byla Konstantinopol vypleněna vojskyčtvrté křížové výpravy.
Istanbul byl za časůbyzantské říšejako Konstantinopolis hlavním centrem všeho obchodu a kultury, zůstal jím i po dobytíOsmany. Ti sem přesunuli své hlavní město, ležící dříve v současnémEdirnea začali rozšiřovat do té doby velmi cizíislám. Mezi obyčejnými Turky se rozšířil dnešní název města – Istanbul. Do roku 1930 se však město oficiálně nazývalo Kostantiniyye a zahraniční státy stále město nazývaly jako Konstantinopol. Teprve až v roce 1930 bylo město oficiálně přejmenováno na Istanbul a bylo rozhodnuto, že dopisy adresované do Konstantinopole budou skartovány. Vznikly nové mešity (Modrá mešita,Tulipánová mešita,Sulejmanova mešita, na mešitu byla přebudována i katedrálaHagia Sofia). Velký počet velmi bohatě zdobených chrámů z Osmanské doby je pozůstatkem pravidla, podle něhož každý panovník postavil na svoji počest vlastní mešitu. Usazovali se zde obchodníci z podrobených území, kupříkladu zŘecka,Srbska,BulharskačiArménie; Istanbul tak získával kosmopolitní ráz. Ke konci 19. století byl už moderním milionovým městem spodzemníitramvajovou dráhou, železniční spojení do Evropy bylo samozřejmostí.
Jak postupně Osmanská říše slábla, hrozilo stále více, že bude Istanbul obsazen cizími vojsky. Výslovně mělo o získání metropole někdejšíByzancezájemRusko, které to považovalo za ideologický i mocenský cíl; ziskem tohoto města by se nejen naplnily cíle řadypanslavistů, ale ze strategického hlediska by Rusko mohlo kontrolovat jedinou spojnici meziČernýmaStředozemním mořem. Západní mocnosti během dělení evropské části Osmanské říše Istanbul Rusku sice několikrát přislíbily, nakonec se však tento zábor nerealizoval. Nejblíž k němu ale mělo ruské imperiální vojsko běhemválky v letech 1877–1878.
Změnou pro celé město se stalo vypuknutíprvní světové války, v níž se Osmanská říše, již jako velmi slabá, přidala na stranuNěmeckaaRakouska-Uherska. Válku však země prohrála, Istanbul byl obsazen vítěznými mocnostmi (AnglieaFrancie) a říše se rozvrátila. Za pět let byla pod vedenímKemala Atatürkaustanovena republika, z taktických důvodů však došlo k přesunutí sídla státu doAnkary. Ta leží ve vnitrozemí a v případě další války by nebyla tak snadno napadnutelná. Istanbul se stal poprvé ve své historii pouhým městem.
Ve městě žilo ještě v 50. letech 20. století velké množstvíŘeků, kteří tu tvořili komunitu žijící zde již od doby páduByzantské říše. Podle sčítání lidu z roku 1910 bylo z celkového počtu 850 000 obyvatel Istanbulu 260 000 Řeků. V roce 1923 pořecko-turecké válcezůstalo v Istanbulu ještě 130 000 Řeků. Po nepokojích v září roku 1955 však byli nuceni odejít; stali se totiž terčem násilných a nenávistných útoků tureckých ultranacionalistů. Tehdejší turecký premiérAdnan Menderes, který za těmito útoky stál, poté zahájil velkou modernizaci celé země, která se samozřejmě dotkla i jejího největšího města a která měla za cíl také odvést pozornost od zvěrstev běsnící tureckélůzy. Postavily se nové silnice a dálnice, objevily se továrny, vzrostla ekonomika. S tím také rostla životní úroveň, a to přimělo i dalšíTurky, aby se nastěhovali do Istanbulu. Z milionového města se stalo během třiceti let pětimilionové a do roku 2000 již předstihlo ve své velikostiPaříž. Mnoho malých vesnic v okolí velkoměsta se změnilo na čtvrtě s městskými domy a průmyslem, mnohdy však byla úroveň zástavby velmi nízká.Bosporbyl přemostěn dvěma zavěšenými mosty, vznikla dálnice do hlavního městaAnkary, vyrostly mrakodrapy.
Jako velice významná kulturní a obchodní křižovatka Istanbul vždy přitahoval lidi všech profesí, národností a náboženských vyznání. Proto lze říci, že je dnes Istanbul kosmopolitní město, kde vedle sebe nyní již v přátelství a míru žijímuslimové,židéakřesťané.
Od roku 1855 je Istanbul spravován městskou vládou, v jejímž čele stojí vrchní starostové (turecky Şehremini). Prvním starostou bylPepe Salih Paşa, který úřadoval od 13. července 1855 do 4. listopadu 1855. Včetně něj se na radnici vystřídalo od té doby 82 osob, všichni byli muži. Nejprominentnějším starostou byl současný turecký prezidentRecep Tayyip Erdoğan, který v Istanbulu vládl od 27. března 1994	do 6. listopadu 1998.
V roce 2019 byly dvakrát uspořádány volby starosty Istanbulu. Poprvé to bylo dne 17. dubna 2019 a ve volbách zvítězil kandidátRepublikánské lidové strany(CHP)Ekrem İmamoğlu. CHP je v opozici protiAKP, straně prezidenta Erdoğana, která v hlavním městěAnkařeovládá celotureckou politiku. Proti poměrně těsnému výsledku těchto voleb podala AKP stížnost a dosáhla toho, že dne 23. června 2019 musely být volby opakovány. V nich však s 55 % a s rozdílem téměř 800 000 hlasů İmamoğlu opět zvítězil a stal se definitivně novým vrchním starostou Istanbulu.
İmamoğluovým protikandidátem bylBinali Yıldırım, který získal 45 % hlasů. Yıldırım kandidoval zaPeople's Alliance,volební koalici vytvořenou v únoru 2018 pro turecké komunální volby mezi AKP aStranou národního hnutí(MHP).
Istanbul je jedním ze dvou měst Turecka (druhým je městoİzmit), která mají hranice shodné s hranicemi svéprovincie.
Istanbul je tvořen z celkem 39 samosprávných správních obvodů nacházejících se na evropské a asijské straně.
Každá epocha zanechala ve městě nesmazatelné památky, nejstarší z nich jsou až z dobyvýchodořímské říše.
Hagia Sofianeboli Chrám (Boží) Svaté Moudrosti je světoznámá stavba v zátoce Zlatý roh. Od roku 1935 do 2020 sloužila jako muzeum. Stavbu dal postavit letech 532–537 císařJustinián I., který jej 27. prosince 537 slavnostně otevřel a údajně zvolal: „Zvítězil jsem i nad tebou,Šalamoune.“ Katedrála je považována za nejhonosnější stavbu byzantské architektury. Stavělo ji na 10 000 mužů po dobu šesti let. Jde o jednu z největších náboženských budov na světě.
Původně byla křesťanskou patriarchálníbazilikou. Po dobytí Konstantinopole Osmany (1453) byla upravena sultánemMehmedem II, který ji dal při zachování interiéru přeměnit na mešitu a přistavěl k ní čtyři minarety, opěrné zdi, studny, kuchyni a náhrobní stavby. V jejím okolí je pohřbeno pět tureckých sultánů.
Roku 1934 nařídilMustafa Kemal Atatürk, tehdejší prezident Turecké republiky, že Hagia Sofia bude sekularizována a přebudována na muzeum.
V červenci 2020 byla Hagia Sofia na základě dekretu prezidentaRecepa Tayyipa Erdoğanaopětovně přeměněna v mešitu.Cestovatel a badatelOndřej Havelkak této události uveřejnil reflexi vNáboženském infoservisu.
Palác Topkapibyl sultánovou rezidencí do roku 1839 a zároveň centrem vlády nad říší. V některých dobách zde žilo až 5 000 lidí a serail tak byl městem ve městě (viz takéKlenotnice v paláci Topkapi). Palác byl od ostatních částí města oddělen vysokou pevninskou zdí. Jeho název pochází z děl střežících vstup do něj. Osmanský císařskýharémv Paláci Topkapi byl se 400 pokoji rozmístěných v několika budovách největším harémem na světě.
Díky obložení stěn modrými dlaždicemi jeMešita sultána Ahmedatéž známa jako Modrá mešita. Je nejznámějším symbolem Istanbulu hned po Hagii Sofii, jedná se o největší mešitu ve městě, která jako jediná má šest minaretů. U mešit platí pravidlo: běžná mešita má jeden minaret, lepší může mít dva minarety, ale šest minaretů smí mít pouze mešita v Mekce. Pověst proto praví, že sultán musel nakonec nechat postavit v Mekce sedmý minaret.
Bazilika Cisternapostavená v 6. století je největší z několika stovek starověkých cisteren pod Istanbulem. Dokáže pojmout 80 000 metrů krychlových vody. Nazývá se bazilika, protože se nacházela pod velkým veřejným náměstím a bazilikou Stoa. Velká palácová podzemní síň je nesená 336 sloupy ve 12 řadách.
Hippodrom v Konstantinopoli(dnesNáměstí sultánaAhmeda) byl dříveřímský cirkus, který byl sportovním a společenským centrem Konstantinopole. Na náměstí je Egyptský (Theodosiův) obelisk, pocházející z let 1479–1425 př. n. l., roku 357 n. l. byl přivezen na nynější místoKonstantinem II.32 m vysoký Zděný sloup byl postavený tak, aby odráželTheodosiův obeliskna druhé straně římského cirkusu,Circus Maximusv Římě měl také dva obelisky na obou stranách. Hadí sloup (Serpent Column) dovezený zApollónova chrámuv Delfách dříve zdobily tři hlavy draků.
Konstantinův sloup (Čemberlitaš), nejstarší stavební dílo postavené ve městě, pochází z roku330u příležitosti povýšení Byzantionu na hlavní městoříše římskécísařemKonstantinem I. Velikým.
Sulejmanova mešita, díky poloze na jednom z istanbulských kopců, je dobře viditelnou dominantou města. Byla postavena za vládySülejmana Nádherného, za jehož vlády se stalaOsmanská říšesvětovou mocností. Čtyři minarety s celkem 10 balkóny mají symbolizovat, že Sulejman byl desátým osmanskýmsultánema čtvrtýmpádišáhemod dobytí města. Mešita je vrcholné dílo osmanské klasiky a tomu odpovídá i interiér, který osvětluje celkem 138 zdobených oken.
Mešita byla postavena za pouhých sedm let. Od roku 1557 shlíží její silueta na město až dodnes. Kromě koberců, arkád z lomených oblouků a žulových sloupů zaujmou i lustry s bronzovými svícny, mezi nimiž jsou vidět velká, černá, pštrosí vejce. Samotná mešita je součástí komplexu staveb, ke kterým patřímedresa,karavanseráj, zbrojnice, nemocnice,imaret, lázně a obchody. Tyto paláce však byly pro sultána příliš malé, a proto se rozhodl vybudovatpalác Topkapi.
Palác Dolmabahçeje reprezentačníempírovýpalác na břehu Bosporu, kam se v roce 1855 přestěhoval sultánAbdülmecid I.i se svým dvorem. palác měl symbolizovat přibližováníOsmanské říšek mnohem vyspělejší Evropě, proto hodně připomíná evropské zámky. Za vzor při návrhu mu sloužil francouzskýLouvrea britskýBuckinghamský palác.
V mořské hladině se zrcadlí až přezdobená stavba, jejíž stavba byla prý tak nákladná, že ve velké míře přispěla ke státnímu bankrotu v roce 1876. Přepychové řešení interiéru věrně ctí tradice pohádkových sultánských paláců, jen jeho styl je méně orientální. Obdivuhodné je množství zlata a těžkých brokátů ve spojení s velkými prostorami. Toto sídlo tureckých sultánů zabírá plochu asi 700 000 metrů čtverečních. Jedná se o velký komplex paláců, pavilonů, mešit, fontán a nádvoří. Celý komplex můžeme rozdělit do čtyř nádvoří a komplexu harému.
Archeologické muzeum (tureckyArkeoloji Müzesi) je muzeum s významnou sbírkou antického umění ve městě. Nejznámější exponát je sochaAlexandra Velikéhoa sarkofág z roku 310 před naším letopočtem.
Tulipánová mešita(Mešita Laleli,tureckylaleli Džamii) je mešita postavená v 18. století zaMustafy III.Mešita je nejhezčím příkladem osmanského baroka. Beyazitova věž – dobře viditelná dominanta univerzity, z 19. století.
Velký bazar (tureckyKapali Carşi,anglickyGrand Bazaar) je obrovský trh pod jednou střechou, klasický osmanský trh. Téměř 4000 malých krámků se tu tísní jeden vedle druhého, z toho polovina patří zlatníkům. Turisté procházejí nekonečnými chodbami a míjí nepřeberné množství zboží.
Mezi další známé bazary patří Egyptský bazar a Knižní bazar. Egyptský bazar (také Spice Bazaar) je místo, kde si můžete koupit především koření, lokum (turecký med), sušené ovoce, ořechy a bylinky. Nachází na břehu Bosporu u Galatského mostu. Je o mnoho menší než Velký bazar, ale má své kouzlo. Prodejci mají zboží ve velkých pytlích a odvažují požadované množství.
Istanbul jako čtrnáctimilionové velkoměsto má vlastní systémměstské dopravy. V rámci něj je provozována rozsáhlá síť autobusů, tramvají, jedna linka podzemního i pozemníhometra. Systém se průběžně rozšiřuje. Istanbul je znám svým velmi krátkým metremTünelz roku 1875, které bylo otevřeno jako druhé polondýnském metru.
Obě části velkoměsta na evropském a asijském pobřežíBosporujsou spojeny mosty.
V roce 2018 bylo slavnostně otevřenonové istanbulské letiště, jedno z největších a nejmodernějších letišť světa. Na ně se postupně přestěhovávají letecké společnosti z původních dvou letišť –AtatürkovaaSabiha Gökçen. Nachází se dál za městem, na evropské straně Istanbulu, přibližně 35 kilometrů od centra. V budoucnu sem povedou jak metro, tak dálnice.
Istanbul patří k nejdůležitějším centrům vzdělání v Turecku, nejstarší palácová škola zde byla založena již v roce 1453 osmanským sultánemMehmedem II. Ve městě sídlí více než 93 středních a vysokých veřejných škol a univerzit, např.Univerzita Galatasaray(Galatasaray Üniversitesi),Bosporská univerzita(Boğaziçi Üniversitesi),Istanbulská univerzita(İstanbul Üniversitesi),Marmarská univerzita(Marmara Üniversitesi), Istanbulská technická univerzita (İstanbul Teknik Üniversitesi) a střední školaGalatasaray Litesi(Galatasaray Mekteb-i Sultanisi), založená již v roce 1481.
První soukromá univerzita v Istanbulu (Koç University) byla založena až v roce 1992, protože soukromé univerzity byly v Turecku oficiálně povoleny až dodatkem k ústavě z roku 1982.
Istanbul je také domovem několika konzervatoří a uměleckých škol, včetněMimar Sinan Academy of Fine Arts, založené v roce 1882.
V Istanbulu sídlí tři nejslavnější turecké fotbalové kluby:Galatasaray,FenerbahçeaBeşiktaş. Beşiktaş je nejstarším z nich, vznikl roku 1903 jako první turecký fotbalový klub vůbec a ve svých počátcích reprezentoval i Osmanskou říši na mezinárodní scéně. Galatasaray a Fenerbahçe se však staly posléze úspěšnější, získali 22 respektive 19 titulů mistra Turecka. Galatasaray dokonce vyhrál jako jediný turecký klub jednu z evropských pohárových soutěží,Pohár UEFA v roce 2000. Mezi kluby Galatasaray a Fenerbahçe existuje dlouhodobě silná rivalita, která je posílena tím, že Galatasaray sídlí v evropské části města, kdežto Fenerbahçe v anatolské části. Dalšími týmy z města jsouBaşakşehiraKasımpaşa.
V Istanbulu sídlí i nejslavnější turecké basketbalové kluby: Galatasaray, Efes a Fenerbahçe.
K největším sportovním stánkům ve městě patříAtatürkův olympijský stadion, který byl postaven při příležitosti neúspěšné kandidatury na pořádáníLOH 2008. S kapacitou 76 092 sedících diváků je největším stadionem v Turecku. Stadion využíváturecká fotbalová reprezentace, hraje se zde finále tureckého fotbalového poháru i superpoháru. V roce 2005 se zde konalo fináleLigy mistrů UEFA.