Kuřívody

Kuřívody(německyHühnerwasser) jsou bývalé město, dnes hlavní (sídelní) část městaRalskovokrese Česká Lípa, které po Kuřívodech zdědilo status města. Je zde evidováno 72 adres (objektů), resp. 327 adres (51 domů a 276 bytů). Trvale zde v roce 2011 žilo 604 obyvatel.
Kuřívody jsou téžkatastrální územío rozloze 48,07 km².Původní katastrální území bylo téžKuřívody, ale mělo asi 4krát menší rozlohu.
Obec se nachází při křižovatkách silnicII/268, III/27235 a III/27237, asi 9 km na jihovýchod odMimoně, 11 km východoseverovýchodně odDoks, 9 km severně odBělé pod Bezdězema 14 km severozápadně odMnichova Hradiště.
Sídelní celek byl založen na bezdězském panstvíPřemyslem Otakarem II.jakokrálovské městoFreistadt(Vristad, Svobodné Město) mezi lety 1264–1278,lokátorembyl pravděpodobněHertvík z Kravař.První zmínka o městě je z roku 1279, kdy si královnaKunhuta, držená naBezdězu, vyprosila návštěvu kostela sv. Jiří ve Vristadu.Původní název města ve 14. století vymizel a od 15. století se používal český názevKuřivody(původněKuří Vody), od 17. století souběžně i německý názevHühnerwasser.Předpokládá se, že název vyjadřoval, že v obci byly jen velmi malé vodní toky (slabé pramínky, kde by se napojili jenkurovitíptáci) – nedostatek vody bránil i většímu rozvoji města.
PanovníkVáclav II.v roce 1293 zdejší kostel učinil filiálním a v roce 1297 věnoval Kuřívody i s okolními vesnicemiHynkovi z Dubé, členu tehdy mocného rodu ze severu Čech, pánůz Dubé. Hynek se zdržoval více naHousce, jeho syn a dědic,nejvyšší pražský purkrabíHynek Berka z Dubé, se věnoval spíšeBělé pod Bezdězem, založené roku 1337. Když roku 1348 zemřel, majetek podědili synové Hynek a Jindřich. Později získal Kuřívody mladší Jindřich, zvaný též Jednooký, který je uveden v listinách (Jindřich, řečený Berka z Dubé a pán na Housce) z let 1363 a 1398 při dosazení nových farářů.  Když Jindřich zemřel, získal městečko i s okolím a takéJestřebíJindřich Berka starší. Je psán na listině z roku 1406, kdy dosazoval do kuřívodského kostela nového faráře. Téhož roku zemřel a při dělení majetku se sem dostal příbuzný Hynek Berka nejmladší. V roce 1415 je jako majitel uváděn Václav z Dubé, sezením v Kuřívodech. Po jeho smrti se zde vystřídali další Berkové, roku 1430 je zmiňován Chval z Dubé, odjinud z Kuřích Vod. Po něm se zde vystřídali další Berkové, např. roku 1454 Aleš Berka z Dubé (měl iZakšín) a jeho syn Jiří Berka (1492–1513). V rodu Berků zůstaly Kuřívody až do roku 1621. Poslední majitel,Bohuchval Berka, který zámek přebudoval, musel pobitvě na Bílé hořeemigrovat a jeho majetek byl zkonfiskován. Statek Kuřívody koupil roku 1622 mocnýAlbrecht z Valdštejna. V roce 1639 jej získal od císaře František de Grana a po němValdštejnové. Ti zde zůstali až do zestátnění v roce 1945.
Jak dokládá Chytilův místopis, v roce 1921 mělo město 213 domů a 924 obyvatel, z nichž 891 se hlásilo kněmeckéa 32 kčeskénárodnosti. U jednoho obyvatele nebyla národnost zjištěna. V místě byla římskokatolická fara, četnická stanice, automobilová stanice (autobus), pošta, telefon, telegraf, železniční stanice byla vzdálena 10,5 km v Mimoni. Poštovní stanice v Kuřívodech byla zřízena jako jedna z prvních na severuČechv roce 1868.
Drtivá většina obyvatel bylaněmecké národnostia městečko roku 1938 připadla pomnichovské dohoděnacistickému Německu. Po druhé světové válce byla z obcevysídlenadrtivá většina původních německy mluvících obyvatel a obec začala postupně upadat. Městečko náleželo v letech 1947 až 1991 dovojenského výcvikového prostoru Ralskoa za 44 let působeníčeskoslovenskýchasovětských vojsktéměř zaniklo.Po odchodu sovětských vojáků byly paneláky osídleny navrátivšími volyňskými Čechy.
Kuřívody byly největším sídlem v tehdejším vojenském prostoru. Vzhled města a jeho ráz se během té doby zásadně změnil. Dnes jeho krásu a jedinečnost připomíná jen několik původních staveb a fragmentů, které se více či méně dochovaly. Některé roubené a hrázděné domy byly jedinečnou ukázkou lidové architektury v oblasti a jejich zničení je nenahraditelnou škodou. Z celého města, které mělo před svým zničením 226 domů, zbylo původních 16. Hlavní komunikace, které vedly do směrůMimoň,Mnichovo Hradiště,Bělá pod Bezdězem,JezováaŽidlov, jsou dodnes využívány a je zachován jejich původní rádius. V okolí Kuřívod byla pole a louky, dnes je zde pouze divokástep(pseudostep), která zde zbyla po tankových střelnicích.
S účinností od1. prosince2006byl na základě bývalého statusu Kuřívod novodobé obci Ralsko 10. listopadu 2006 přiznán statusměstapodle § 3 odst. 3 zákona č. 128/2000 Sb., který umožňuje vrátit status města obci, která byla městem přede dnem 17. května 1954.
V roce 1896 se zde narodilWillibald Gatter, automobilový konstruktér.
V obci se nacházízámek Kuřívody, někdejší tvrz, přebudovaná za Berků z Dubé, městský úřad města Ralsko, škola a sportovní plochy u ní,kostel svatého Havlase zajímavými pomníčky padlým vojákům a důstojníkůmrakouskéipruské císařské armádyzbitvy u Kuřívodz června 1866, motorest s restaurací, z bývalé fary přestavěné informační středisko. Zde také byla v roce 2014 zřízenapoštovna.
V Kuřívodech v objektu čp. 795 se nachází Městské muzeum – Stálá expozice pyrotechnické asanace Ralska.Muzeum je přístupné od pátku do neděle v odpoledních hodinách v době od 13 do 17 hodin, případně v jiném čase na základě objednávky.