Svátek středu podzimu

Svátek středu podzimu(čínskypchin-jinemzhōngqiūjié,znakyzjednodušené中秋节, tradiční中秋節;vietnamskytết Trung Thu) je tradičníčínskýsvátek původně spojený s oslavou ukončení sklizně. Připadá na 15. den 8. měsícečínského lunárního kalendáře.V evropském kalendáři se pohybuje mezi počátkem září a počátkem října. Slaví se jak v Číně, tak naTchaj-wanu,Japonsku,KorejiaVietnamu.
O svátku se schází rodiny a přátelé ke slavnostnímu jídlu, oblíbené jsouměsíční koláčei další kulaté potraviny. Přinášejí se oběti Měsíční bohyniČchang-e, která přináší štěstí. O svátku je měsíc v úplňku a sváteční úplněk je považován za nejjasnější a nejkulatější za celý rok.
Svátek středu podzimu, někdy též známý jako festival měsíce se koná 15. srpna v čínskémlunárním kalendáři. Ten, podobně jako západnígregoriánský kalendář, má 12 měsíců v roce, ale pouze 29 nebo 30 dní v měsíci. Každý lunární měsíc začíná novým měsícem a úplněk padá na 15. den měsíce. Proto existuje 354,37 dní v roce, a tak se podle západního gregoriánského kalendáře data tradičních lunárních svátků, jako je právě i svátek středu podzimu, každý rok liší. Rozpor mezi 354 dny lunárního roku a 365 dny v kalendářním roce je vyrovnán tím, že každé dva nebo tři roky bude mít interkalární měsíc. Svátek středu podzimu tedy každý rok spadá vgregoriánském kalendářina datum mezi druhým zářijovým týdnem a druhým říjnovým týdnem. 3
Historie podzimních oslav sahá až došangskédoby (cca 1600–1046 př. n. l.),svátek je zmiňován v knizeČouské obřady, širokou popularitu svátek středu podzimu získal vtchangskémobdobí (618–907).V Čínské lidové republice byl svátek roku 2006 prohlášen za součást kulturního dědictví a o dva roky později za státní svátek. Významu a oblíbenosti v Číně ustupuje pouzenovoročním svátkům.
Běhemdynastie Čching(1644–1911) se oslavy měsíce zkomplikovaly.Měsíční koláčkybyly přejmenovány na „měsíční květiny, protože slovoměsíční koláč,,jüe-ping“ znělo stejně jako slovo pro menstruaci (doslovně měsíční nemoc).Císařovna vdova Cch' Si, která si tento svátek měla obzvlášť v oblíbila, představila rituály měsíce trvající od 13. do 17. dne 8. lunárního měsíce. Dny předcházející 15. se nazývaly „svátky vítání“ a dny po „uzavření svátku“. Během těchto dnů si císařovna užívala speciální pokrmy příznivé pro štěstí, prosperitu a dlouhověkost. Část pokrmů pro štěstí se skládala z kousků kuřete a bažanta. Pro „prosperitu“ směs rýže se zvěřinou a pro „dlouhověkost“ byly plátky jehněčího masa.
Svátek středu podzimu je pro Číňany, hned počínském Novém roce, druhým nejvýznamnějším svátkem a to nejen z kulturního hlediska, ale též z ekonomického. Je to též významný svátek vHongkongu,Tchaj-wanua vJižní Koreji. Číňané jsou zvyklí během svátku trávit čas s rodinou a přáteli. Tento svátek je někdy též přirovnáván k americkému svátkuDen díkuvzdání. Pro tento svátek jsou též tradičním symbolem lucerny a koláčky ,,jüe-ping”.
Ženy obvykle připravily mísy naplněné ovocem kulatého tvaru jako je například jablko, granátové jablko, medová broskve či hrozny. Tvary těchto plodů symbolizovaly plnost měsíce a rodinnou harmonii. V některých oblastech byly hrušky z těchto mís vyloučeny, protože slovo „hruška“ (li) se vyslovuje stejně jako slovo pro „odloučení“. Na kamenný stůl byly též pokládány šálky, do kterých si rodina poté nalívala čaj. Během popíjení čaje si povídali, vyprávěli mytické příběhy a čekali na dokonalý okamžik, kdy bude měsíc nejkulatější a nejjasnější.
V podvečer festivalu středu podzimu si lidé vyprávěli příběhy o Měsíčním paláci a jeho obyvatelích jako je napříkladkrálík s krátkým ocasem, dřevorubec Wu Gang či bohyně měsíceČchang Ea dálší.
K bohyni měsíce se pojí smutný příběh o odloučení od jejího manžela Chou Iho, který byl mistrovský lukostřelec. Jednoho dne se na obloze objevilo deset sluncí, která zářila tak jasně, že byl ohrožen život lidí na Zemi. Lukostřelec Chou I sestřelil devět sluncí a zůstalo pouze jedno, které září dodnes. Za odměnu dostal elixír života, ale protože elixíru nebylo dost pro oba, domluvili se, že jej ukryjí. Jednoho dne, kdy byla Čchang E sama doma, však přišel zloděj, který chtěl elixír života ukrást. Aby jej Čchang E před zlodějem ukryla, vypila ho a náhle začala stoupat a odletěla na měsíc, kde se stala bohyní měsíce.
Číňané si měsíc spojují s jemností a jasností. 15. den 8. měsíce lunárního kalendáře je měsíc v úplňku, jehož kulatý tvar symbolizuje hojnost, harmonii, štěstí a sloučení rodiny. V čínské mytologii je měsíc považován jako obydlí nesmrtelných, k čemuž se vztahuje plno mýtů, spojených s dlouhověkostí.