Kultivované maso

Kultivované maso(téžumělé maso,čisté masočiin-vitromaso) jemasoprodukovanéin vitro(laboratorně), pomocí kultivace živočišnýchbuněknamístoporážky zvířat. Řadí se dobuněčného zemědělství. Je produkované pomocí podobných metod jako přitkáňovém inženýrstvípoužívaného přiregenerativní medicíně. Roste tedy z nediferencovanýchkmenových buněk.Ačkoli představa o pěstování masa v laboratoři z kmenových buněk vznikla již v 50. letech 20. století, technologie byla patentována roku 1997bylo zpopularizováno až na začátku století 21., jako zdravější, udržitelnější a etická alternativa zvířecího masa, jehož produkce značně zatěžuježivotní prostředí.Výzkumem výroby kultivovaného masa se v Česku zabývá například firmaBene Meat Technologies. V Singapuru je laboratorní kuřecí maso již od roku 2020 servírováno v restauracích, 18. ledna 2023 získala firma Eat Just (prodávající kultivované maso pod značkou Good Meat) povolení prodávat své laboratorní maso bez použití živočišného séra.
S rostoucípopulacírostou požadavky na množství masa a dalšíchživočišných produktů.
S myšlenkou kultivovaného masa se lze setkat už na počátku 20. století.Winston Churchillv roce 1932 napsal, že v budoucnu bude možné pěstovat maso bez potřeby těla zvířete.Už dva roky před ním podobnou myšlenku publikoval Frederick Edwin Smith.Zároveň Churchillův přítel a francouzský vědecAlexis Carreldokázal úspěšně udržet při životě embryonální kuřecí srdceex vivo.
Pokrok následoval v roce 1971 prvníin vitrokultivací masa; Russellu Rosseovi se podařilo vypěstovat hladkou srdeční svalovinumorčete domácího. Buňky si v tomto experimentu udrželymorfologiitkáně a rostly v několika vrstvách.
Do přelomu 20. a 21. století však nebyl vývoj kultivovaného masa prioritou a spíše se hledělo na výzkum tkání pro medicínské účely.Zlom nastal až objevemmyosatelitních buněka jejich schopností diferencovat aproliferovatv klasickésvalové buňky.Od této chvíle vše nabralo rychlý spád. Přišel první patent na industriální výrobu masa pomocí buněčných kultur od Willema van Eelena,přidala seNASAse svým výzkumem pro výrobu potravinkosmonautůmna dlouhotrvajících letecha zároveň se do tohoto odvětví začalo masivně investovat.
Velký průlom v rámci popularizace učinil v roce 2013 Mark Post se svýmhovězímburgerem, který dostal formou propagace do televizního pořadu, kde byl následně otestován. Tento burger stál 325 000USD,tou dobou v přepočtu přes 6,5 milionu korun. Od té doby ale došlo ke značnému posunu, a ač je cena zatím stále vysoká (stovky dolarů za litr média), snižuje se a v budoucnu se očekává i rozumná cena pro spotřebitele.
K roku 2022 stále probíhal výzkum kultivovaného masa mnoha firmami po celém světě, včetněČeské republiky. Odhaduje se, že k rozšíření například do supermarketů dojde kolem roku 2025,nejdřív se ale musejí zefektivnit metody výroby tak, aby kultivované maso bylo cenově dostupnější.
Jako první země světa schválil prodej kultivovaného (kuřecího) masaSingapurv prosinci 2020.
Principem je vytvořit svalovou tkáň, tukovou tkáň a pojivo z pár původních buněk získaných ze zvířetebiopsií. Tím se získají buňky, které následněin vitroproliferují a diferencují.
Během proliferační fáze se buňky rychle dělí a tato fáze je potřeba k získání vysokého počtu buněk. Buňky se kultivují v bioreaktorech v kultivačním médiu, které poskytuje buňkám nutrienty, soli, vitamíny, hormony a růstové faktory.Tradičně se používají média obsahujícífetální bovinní sérum(FBS), protože FBS představuje jedinečný zdroj různých proteinů, hormonů a růstových faktorů. Zde se však naráží na problém velké ceny a etiky, proto se mnoho laboratoří astartupůsnaží hledat značně levnější varianty, které se dají získat pomocí rostlin a mikroorganismů, ale zároveň nebudou ztrácet na kvalitě.
Po získání dostatečného počtu buněk může být buněčná biomasa využita přímo jako produkt připomínající mleté maso, nebo mohou buňky diferencovat a přirozeně tvořit krátká svalová vlákna a tuk. Možností pro tvorbu 3D struktur je několik; často se využívá takzvané makroporézní lešení (scaffold), které buňkám dodává mechanickou podporu, umožňuje buňkám diferencovat a tím vytvořit 3D strukturu masa. Dalšími možnostmi jsou například hydrogely nebo 3D tisk.Avšak z důvodů zásobování živinami, vodou a kyslíkem je toto zatím maximální technologický strop a opravdové kultivované svalstvo, obsahující organizovaná vlákna, cévy, nervy, spojovací vlákna a tukové buňky bude vyžadovat ještě několik let výzkumu.Na tomto problému ale také pracuje mnoho startupů, které se snaží vyřešit jednotlivé problémy, aby vše nakonec mohlo fungovat jako celek.
JelikožOrganizace pro výživu a zemědělství(FAO) očekává nárůst požadavků na stravu do roku 2050 až o 70 %, je kultivované maso spolu s dalšími novými vynálezy potravinářského odvětví velkou pomocí v této problematice.
Jednou z velkých otázek budoucnosti kultivovaného masa budou také etická úskalí a náboženství. Zatímco v rámci etiky  může být maso z laboratoře etičtější než přírodní, kvůli němuž jsou zabíjena zvířata, otázka náboženství se zdá být mnohem složitější. Bude totiž třeba definovat, zda je kultivované masohalalnebokošer.