Dánsko

Dánsko(dánskyDanmark)  jeseverskýstátvseverní Evropě. Je metropolitní částí a nejlidnatější složkouDánského království, ústavněunitárního státu, k němuž patří autonomní územíFaerských ostrovůaGrónskav severnímAtlantiku.Metropolitní Dánskoje nejjižnější zeskandinávskýchzemí, leží jihozápadně a jižně (BornholmaErtholmene) odŠvédska, jižně odNorskaa severně odNěmecka, s nímž má krátkou pozemní hranici. Rozkládá se na celkové ploše 42 943 kma žije v něm  5,9 mil. obyvatel.Dánsko tvoří severní částJutského poloostrovaa dálesouostroví406 ostrovů.Z nich je nejlidnatějším ostrovemZéland, na němž se nachází hlavní a největší městoKodaň,dále pakFyn,Severojutský ostrovaAmager.Dánsko je velmi rovinaté a mámírné podnebí. Vykonáváhegemonistickývliv v celém Dánském království apřenášípravomoci k řešení vnitřních záležitostí. Na Faerských ostrovech byla v roce 1948 zavedenaautonomiea v roce 1979 i v Grónsku; Grónsko získalodalší autonomii v roce 2009.
Sjednocené Dánské královstvívzniklo v 8. století n. l. jako zdatná námořní velmoc v boji o kontroluBaltského moře. V roce 1397 se spojilo s Norskem a Švédskem doKalmarské unie, která přetrvala až doodtržení Švédska v roce 1523. ZbývajícíDánsko-norskékrálovství prošlo v 17. století řadou válek, které vedly k dalším územním odstoupením. Vlnanacionalistických hnutív 19. století byla poražena vprusko-dánské válcev roce 1848. Přijetí dánské ústavy 5. června 1849 ukončilo absolutní monarchii a zavedlo současný parlamentní systém. Dánsko, které bylo ve druhé polovině 19. století průmyslovým vývozcemzemědělskýchproduktů, zavedlo na počátku 20. století sociální reformy a reformy trhu práce, které vytvořily základ současného modelusociálního státua vyspělésmíšené ekonomiky. Běhemprvní světové válkyzůstalo Dánsko neutrální; za druhé světové války byla dánská neutralita porušena rychlouněmeckou invazív dubnu 1940. Během okupace vzniklo v roce 1943hnutí odporua v roce 1944 vyhlásil nezávislostIsland; Dánsko byloosvobozeno v květnu 1945. V roce 1973 se Dánsko spolu s Grónskem, nikoli však s Faerskými ostrovy, stalo členem dnešníEvropské unie, alevyjednalo si určité výjimky, například zachování vlastní měny,dánské koruny.
Dánsko jevyspělá země, s vyspělouvysokopříjmovou ekonomikous vysokouživotní úrovní, má 6. nejvyššíindex lidského rozvojena světě.Dánsko je zakládajícím členemSeveroatlantické aliance,Severské rady,Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj(OECD),Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě(OBSE) aOrganizace spojených národů(OSN) a je také součástíschengenského prostoru. Dánsko udržuje úzké politické, kulturní a jazykové vazby se svými skandinávskými sousedy, přičemždánštinaje částečně vzájemně srozumitelná snorštinouišvédštinou.
Etymologie názvu "Dánsko", dánsky Danmark, vztah mezi "Dány" a "Dánskem" a vznik Dánska jako jednotného království jsou tématy neustálých vědeckých debat,které se soustřeďují především na morfém "Dan" a na to, zda odkazuje naDánynebo na historickou osobu, legendárního krále, Dana a na přesný význam koncovky - "mark".
Většina etymologických slovníků a příruček odvozuje "Dan" od slova znamenajícího "rovná země", příbuzného s německýmTenne"mlat", anglickýmden"jeskyně"Předpokládá se, že složkamarkznamená les nebopohraničí(vizmarka), s pravděpodobným odkazem na pohraniční lesy v jižnímŠlesvicku.
První doložené použití slovaDanmarkv samotném Dánsku se nachází na dvou runovýchJellingských kamenech, o nichž se předpokládá, že je vztyčiliGorm Starý(asi 955) aHarald Modrozub(asi 965). Větší z obou kamenů je populárně uváděn jako "křestní list" (dåbsattest) Dánska,ačkoli na obou je použito slovo "Dánsko", a to vakuzativuᛏᛅᚾᛘᛅᚢᚱᚴtanmaurk([danmɒrk]) na velkém kameni, agenitivᛏᛅᚾᛘᛅᚱᚴᛅᚱ "tanmarkar" (vyslovuje se [danmarkaɽ]) na malém kameni, zatímcodativnítvartąnmarku(vyslovuje se [danmarkʊ]) se nachází na soudobém kameni Skivum. Obyvatelé Dánska se tam nazývajítani([danɪ]), tedy "Dánové", v akuzativu.
Nejstarší archeologické nálezy z dánského území pocházejí zEemského interglaciálu, z doby 130 000 až 110 000 let před naším letopočtem. Trvalé osídlení je doloženo od 12 500 př. n. l. a zemědělství od roku 3900 př. n. l. Z tzv.severské doby bronzové(1800–600 př. n. l.) se dochovaly pohřebnímohyly, v nichž byly nalezenylesní rohyči proslulýTrundholmský sluneční vůz.Běhemdoby železné(500 př. n. l. – začátek letopočtu) začaly na dánské území migrovatgermánskékmeny ze severu (Jutové). Po začátku letopočtu, v římském období, udržovalyřímské provincies domorodými kmeny v Dánsku obchodní vztahy, což dokládají nálezy římských mincí.Ačkoli na dánském území nesídliliKeltové, vztahy s nimi byly zřejmě silné, jak dokládákotlík z Gundestrupu.Jutové odešli především doBritánie, jejich zbytky se smísily s dalšími přicházejícími kmenyAnglůaSasů. Ty byly vstřebány dalším germánským kmenemDánů, který přišel z východu. Historikové věří, že se o něm zmiňuje římský historikJordanesve svém známém díleGetica.
Ze 3. století pocházejí nejstarší části obranného valu na hranicích s dnešním Německem zvanéhoDanevirke. Z 8. století je doloženo první užitírunového písma. Kolem roku 700 vzniklo nejstarší dánské městoRibe.Od9. stoletíse vefranskýchzdrojích hovoří o dánských vůdcích jako o králích. Prvním zaznamenaným jménem bylGodfred.Za prvního historicky doloženého krále je považovánGorm Starý. Vládl v letech 936–958. Sídlil vJellingu, kde nechal vztyčit proslulérunové kameny.V nápisu na nich je užit pojem „Dánsko“, jde o nejstarší známé užití tohoto pojmu na dánském území. Gormův syn,Harald I., známý též jako Harald Modrozub, Dánskochristianizoval, patrně z taktických důvodů, okolo roku 965.Nechal stavětkruhové pevnostní systémyzvanétrelleborg(k nejznámějším patříAggersborg) a posílil proti Frankům val Danevirke. Harald byl prvním dědičným dánským králem a prvním, který ovládl Norsko a započal tak dánskou územní expanzi.Knut Velikýv11. stoletíjiž ovládl rozsáhlé území a spojil Dánsko,AngliiaNorskodo jednoho státního celku zvanéhoSeverská říše. V Evropě v té době byli výbojní Skandinávci 8.–11. století známí jakoVikingovéa silně ovlivnili západní Evropu, kulturně i geneticky. Ti dánští zejména Anglii (vizDanelaw).
Během vrcholného a pozdního středověku Dánsko ovládlo dnešní jižníŠvédsko,Estonskoa severníNěmecko.V roce 1397 vstoupilo Dánsko dopersonální unies Norskem a Švédskem, pod královnouMarkétou I.Všechny tři země sjednocené v tzv.Kalmarské uniibyly formálně rovnocenné, nicméně Markéta Dánsko považovala za jádro své říše, a také tam sídlila.To budilo odstředivé tendence ve Švédsku, které vyvrcholily 17. června 1523, když švédský odbojník a budoucí králGustav I. VasadobylStockholm. Od roku 1536 se tak mluví o novém státu,Dánsko-Norsku.
Dáni se několikrát pokusili Švédsko znovu dobýt. KrálKristián IV. Dánskýkvůli tomu zahájil tzv.Kalmarskou válku(1611–1613), ale nedosáhl svého cíle a Švédsko natrvalo ztratil.Nicméně Švédsko bylo nuceno zaplatit odškodné ve výši 1 milion stříbrných riksdalerů, známé jako „Älvsborgské výkupné“. Kristián IV. použil tyto peníze k založení několika měst (Glückstadt,Christiania) a k založenívýchodoindické koloniální společnosti. Ta si činila nárok naCejlon, ale podařilo se jí získat pouze Trankebar (dnesTarangambadi) na indickém pobřeží (viz téžDánská Indie).Nakonec sekoloniální zájmy Dánskapřesunuly doAfriky, vGhaněbyla založena kolonieDánské zlaté pobřeží(centrumHrad Osuzaloženo 1660). Dáni pak ovládliobchod s otroky, dánské koloniální společnosti prodaly od té doby asi 1,5 milionu otroků.Roku 1671 byla založena iDánská Západoindická společnost, která pak vytvořila malou koloniální základnu v Karibiku známou jakoDánská Západní Indie(několikPanenských ostrovů, zejm.Svatý Tomáš).
Vetřicetileté válcese Kristián snažil stát se vůdcemluteránskýchstátů v Německu (luterství se stalo státním náboženstvím v Dánsku již roku 1536). Utrpěl však drtivou porážku vbitvě u Lutteru. Výsledkem bylo, že katolická armádaAlbrechta z Valdštejnadonutila Dánsko, aby z války odešlo.Dánsku se podařilo vyhnout územním ústupkům, ale celá válka dokázala, že vojenská moc a regionální vliv Švédska stoupá, zatímco Dánska klesá.V roce 1643 také švédská armáda napadla Jutský poloostrov (Torstensonova válka) a Dánsko ztratiloHalland,Gotland, poslední části Estonska a několik provincií v Norsku.
V roce 1657 se dánský králFrederik III. Dánskýpokusil na Švédy zaútočit, ale byl drtivě poražen. Dánsko ztratilo další území. Roku 1658 byl podepsánmír v Roskilde, díky němuž si Dánsko uhájilo alespoň samostatnost. Tu udrželo i navzdory následným pokusům švédského králeKarla X. GustavaKodaň přece jen dobýt. Dokonce se Dánům podařilo získat zpět některá ztracená území (ostrovBornholm). Pokusili se též znovu získat kontrolu nad ztracenouSkániíveSkånské válce(1675–1679), ale neuspěli. PoSeverní válce(1700–1721) však znovu ovládliŠlesvicko-Holštýnsko.Od té doby se Dánsko snažilo udržet si neutralitu, což mu ekonomicky velmi pomohlo. Zapletlo se až donapoleonských válek, na což také zle doplatilo.Britové zaútočili dvakrát na Kodaň (1801a1807). Při prvním útoku rozdrtili dánskou flotilu, při druhém vypálili značnou část Kodaně. Britská kontrola vodních cest mezi Dánskem a Norskem však především zničila hospodářství Dánsko-Norska, a to tak v roce 1813zbankrotovalo.Personální unie zaniklasmlouvou z Kieluv roce 1814, dánská monarchie se v ní „neodvolatelně a navždy“ vzdala nároků na Norsko ve prospěch švédského krále. Dánsko na oplátku získaloIsland, Faerské ostrovy a Grónsko, které předtím ovládali Norové.
Ve 30. letech 19. století vzniklo dánskénárodní hnutí, orientované značněliberálně. Jeho klíčovou osobností byl teolog, politik a básníkNikolaj Frederik Severin Grundtvig.Toto hnutí vstoupilo dorevoluce roku 1848připravené a s jasnými cíli.Dne 5. června 1849 tak dosáhlo poklidného přechodu kekonstituční monarchiiaparlamentarismu.
Roku 1864 vedlo Dánsko jednu ze svých posledních velkých válek,dánsko-německou válkuprotiPruskuaHabsburkům. Ztratilo v ní Šlesvicko-Holštýnsko a na dlouhou dobu přijalo zásadu neutrality v evropských konfliktech.
Ve druhé polovině 19. století Dánsko masivněindustrializovalo.V 50. letech začala státní výstavba železnice. Ta, spolu se zámořským obchodem, vykompenzovala nedostatek přírodních zdrojů Dánska, jež zpočátku průmyslový rozvoj brzdil.
Dánsko si běhemprvní světové válkyzachovalo svůj neutrální postoj.Po porážce Německa vítězné mocnosti veVersaillesnabídly Dánům vrácení Šlesvicko-Holštýnska. Ze strachu z německéhoiredentizmuDánsko odmítlo návrat území bez lidového hlasování. V něm však lidé vyjádřili přání součástí dánského státu být a 10. července 1920 tak Dánsko toto území připojilo.
V roce 1939 Dánsko podepsalo desetiletou smlouvu o neútočení snacistickým Německem. To mu však nepomohlo a 9. dubna 1940dánské území Němci obsadili(operace Weserübung).Dánská vláda se rychle vzdala. Až do roku 1943 Dánové s Němci víceméně spolupracovali.Toho roku však vláda spolupráci vypověděla. Námořnictvo zničilo většinu svých lodí, aby je Němci nemohli ve válce použít a mnoho důstojníků uprchlo do neutrálního Švédska.Dánský odpor měl za následek irozsáhlou záchrannou operaci, díky níž se podařilo evakuovat několik tisícŽidů, ohrožených perzekucí, do Švédska.Někteří Dáni ovšem bojovali po boku Němců v tzv.Frikorps Danmark.
V roce 1944 Island vyhlásil nezávislost. V roce 1948 získaly Faerské ostrovy autonomii. Grónsko získalo autonomii v roce 1979, výrazně ji prohloubilo roku 2009 (poreferendu z předchozího roku).
V roce 1949 se Dánsko stalo zakládajícím členemSeveroatlantické aliance. V roce 1973, po schválení v referendu, vstoupilo doEvropského hospodářského společenství(roku 1993 transformovaného doEvropské unie). V roce 2000 Dánové v referendu odmítli přijmouteuro.
Dánská vlajka, známa jakoDannebrog, je tvořena červeným listem o poměru stran 28:37 s bílýmskandinávským křížemsahajícím až ke krajům.
Dánský státní znak tvoří zlatýštítse třemi, modře zabarvenými kráčejícími lvy. Mezi nimi je devět červených srdíček. Na štít znaku je položena královská koruna.
Dánská hymna je píseňDer er et Yndigt Land(českyTo je krásná země). Hudbu složil Hans Ernst Krøyer, později ji upravili Thomas Laub aCarl Nielsen. Slova napsalAdam Oehlenschläger.
Dánsko se rozkládá naJutském poloostrověa na 443 pojmenovaných ostrovech, ze kterých je 74 (k roku 2015) celoročně obývaných. Celkem Dánsku náleží 1 419 ostrovů větších než 100 metrů čtverečních. Nejdůležitější jsou ostrovyFynaSjælland, na němž se nachází i hlavní městoKodaň(dánsky:København). Dalšími velkými ostrovy jsouLolland,Falster,Langeland,Møn,Ærø,AlsaBornholm, který leží vBaltském mořiponěkud východněji než zbytek země. Mnoho z větších ostrovů je spojeno mosty.
Povrch země je tvořen rovinami a nížinami, průměrná nadmořská výška činí jen 30 m n. m. Nejvyšší přírodní bod Dánska jeMøllehøj, s nadmořskou výškou 170,86 metrů.
Dánské podnebí jeoceánskés rostoucími kontinentálními vlivy směrem kBaltskému moři. Léta jsou chladná (průměrná teplota v srpnu 17,2 °C), zimy pak mírné a deštivé (průměrná teplota v lednu 1,5 °C). Časté jsou větry a mlhy. Dánsko má v průměru 179 srážkových dní za rok, prší tedy v průměru každý druhý den. Nejsušším obdobím je jaro, nejvíce srážek bývá na podzim. Typické je, že rozdíl mezi denními a nočními teplotami není velký, což je způsobeno zejména teplými větry ze západu, ohřívanýmiGolfským proudem.
NejvětšířekoujeGudenå. Největším jezerem jeArresø. Žádná lokalita v Dánsku není dále od mořského pobřeží než 52 km. Dánskéteritoriální vodymají rozlohu 105 000 kilometrů čtverečních.Treska,sleďaplatýsjsou v těchto vodách nejčetnější a tvoří základ pro velký rybářský průmysl. Příležitostně tyto vody navštěvují ivelryby.
Kvůli odlesňování byla v minulosti vyhubena řada tradičních živočišných druhů, napříkladsob. Nejrozšířenějšími savci v lesích jsou dnesjeleni,srnci,lišky,jezevci, do země se vrátili ivlci. Na pobřežích se vyskytujítuleni. Nejpestřejší je skladba ptactva, v Dánsku žije asi 300 druhů ptáků, zejménarackové, divoké kachny,potápky,buřňákovití,mořští orli,jestřábiasovy.
Vzhledem k severní poloze Dánska jsou velké sezónní rozdíly vdenním světle. V zimě slunce vychází kolem 8.45 a zapadá již v 3.45 (zimního času), v létě svítá ve 4.30 a stmívá se až v 10 hodin (letního času).
V Dánsku roste asi 1500 druhů rostlin, stromů a keřů. Západ země pokrývajívřesovištěarašeliniště, často jde o pozůstatky masivního odlesňování v minulosti. Tvoří asi 8 procent rozlohy země. Ve 20. století začaly dánské vlády řadu těchto oblastí znovu zalesňovat, zejménaduby,bukyaborovicemi. Lesy dnes zahrnují 11 % plochy (před sto lety jen 4 %). Na východě jsou listnaté. Jehličnaté lesy jsou využívány pro hospodářské účely nebo jakovětrolamováochrana pobřeží (Sandflugtplantagen).
Unikátním jevápencovýútesStevns Klintna ostrově Sjælland, kde je možno pozorovat tzv.K-T rozhranímezikřídouapaleogénema dokázat srážkuChicxulubského asteroiduse Zemí před 66 miliony let.ÚtesStevns Klintje na seznamu světového dědictví UNESCO.
V roce 2019 existovalo v Dánskušest národních parků. Další národní park je v Grónsku, zde vznikl roku 1974 ten nejstarší –Národní park Severovýchodní Grónsko. V kontinentálním Dánsku jsou to parky Thy, Mols Bjerge, Vadehavet, Skjoldungernes Land a Kongernes Nordsjælland, který byl vyhlášen roku 2018.
Hlavou státu je králFrederik X.(v úřadu od roku 2024). Jeho panovnický rod odvozuje svůj původ již od zakladatele státu z 9. stoletíHaralda Modrozubého, takže je považován za nejstarší panovnický rod Evropy.
Dánské království je od roku1849konstituční monarchií, kdemoc výkonnoumá formálně v rukoumonarcha, ve skutečnosti však vláda a jejíministerský předseda(statsminister). Všichni ministři jsou odpovědníparlamentu,moci zákonodárné. Parlament je od roku1953jednokomorový, má 179 křesel a nazývá seFolketinget. Sídlí, stejně jako premiér, v bývalém královském paláciChristiansborg, zvaném neformálněBorgen („Hrad“).Premiéři tradičně bydlí v rezidenciMarienborg, někteří ji ovšem nevyužívají. Volby do parlamentu jsou každé čtyři roky a dvě křesla v něm náleží i reprezentantůmGrónskaa dvě reprezentantůmFaerských ostrovů. Volební systém jepoměrnýa strana musí ve volbách získat více než dvě procenta hlasů, aby se do parlamentu dostala.
Od roku 1908 se v čele dánské vlády objevili zástupci pouze čtyř politických stran. Nejvlivnější pravicová strana se nazýváVenstre. Její název v překladu paradoxně znamená „levice“, to proto, že tvořila v19. stoletíopozici vůči konzervativní straněHøjre(česky „pravice“), dnes již zaniklé (jejím klíčovým představitelem bylJacob Brønnum Scavenius Estrup, který vedl dánskou vládu 19 let). Počátky Venstre bylyagrární, ve druhé polovině 20. století však přijala klasický evropský liberálně-konzervativní program. Od konceprvní světové válkyměla Venstre sedm ministerských předsedů (Niels Neergaard,Thomas Madsen-Mygdal,Knud Kristensen,Erik Eriksen,Poul Hartling,Anders Fogh Rasmussen,Lars Løkke Rasmussen).Mette Frederiksenová(sociální demokraté) vede současnou vládní koalici.
Největší levicovou stranou jesociální demokracie. Ta se prvně dostala k moci v roce 1924, kdy se premiérem stalThorvald Stauning. Ve funkci vydržel dva roky, ale v roce 1929 usedl v premiérském křesle znovu a setrval v něm dalších třináct let. To znamenalo velký přelom v dánské politice, neboť dlouhá vláda sociálních demokratů nasměrovala Dánsko k budovánísociálního státu, podobně jako v jiných skandinávských zemích. Sociální demokraté si udržovali převahu i dlouho po druhé světové válce, jejími významnými premiéry byliHans Hedtoft,Hans Christian Hansen,Jens Otto Krag,Anker Jørgensena po pádu železné opony zejménaPoul Nyrup Rasmussen. Sociální demokratkaHelle Thorningová-Schmidtováse stala roku 2011 první ženou v čele dánské vlády.
Hegemonii dvou největších stran se podaří narušit jen výjimečně. V 80. letech 20. století se to povedloPoulu Schlüterovia jehoKonzervativní lidové straně, která stojí napravo od Venstre. Vládu Schlüter vedl přes deset let, na jeho úspěchy se však straně nepodařilo navázat a dnes je marginalizována. Na počátku 20. století měli vliv ještě sociální liberálové (Radikální liberální strana), ti také vedli první vládu po první světové válce (Carl Theodor Zahle). Po nástupu sociálních demokratů však oslabili a na výsluní se jim podařilo vrátit jen v letech 1968–1971, kdy zemi vedl sociální liberálHilmar Baunsgaard, když tradiční spojence, sociální demokraty, vyměnil za Venstre a vytaktizoval si tak premiérské křeslo (v Dánsku funguje systém neformálních spojeneckých bloků stran).
V posledních letech se prosazují i nové strany, posílila například nacionalistickáDánská lidová strana, která bojuje proti migraci a od roku 2015 je ve Folketingu druhou nejsilnější stranou. Na krajní levici se nacházíJednotná kandidátka – Rudo-zelení. Zelenou politiku prosazuje stranaAlternativa(Alternativet). Roku 2007 vzniklaLiberální aliance, která se snaží být alternativou Venstre a prosazovat radikálně liberální alibertariánskoupolitiku.
Typickým rysem dánského politického systému je, že velké množství vládních kabinetů jemenšinových. Celkem 92 % dánských vlád po druhé světové válce nemělo v parlamentu většinu (to je v Evropě rekord, Norové či Švédové měli menšinových vlád zhruba dvě třetiny). To proto, že tento systém stojí na tzv. negativním parlamentarismu, tedy zásadě, že „vláda je legitimní, i když nemá většinu, pokud proti ní většina nestojí“.Vláda tak nemusí získat ve Folketingu důvěru většiny poslanců jako např. v České republice či Německu, ale vládne, dokud jí parlamentní většina nevysloví nedůvěru. Vzhledem k silnému konsensualismu a blokovému uspořádání dánské politiky (strany se ještě před volbami hlásí k jednomu ze dvou bloků, aniž by se tím zavazovaly ke vstupu do vlády) tak menší parlamentní strany často neusilují o vyslovení nedůvěry vládě, byť ji přímo nepodporují.
Dánsko poměrně často využívá institut celostátníhoreferenda. Aby jeho výsledek byl platný, musí se ho zúčastnit aspoň 40 procent obyvatel. Referenda silně ovlivnila například podobu vztahu Dánska kEvropské unii– v proslulém hlasování z června 1992 Dánové například odmítliMaastrichtskou smlouvu, načež si dánská vláda vynutila na Bruselu některé výjimky (neúčast na společné obraně, společném občanství, zachování suverenity v právní a policejní oblasti). Ty byly zakotveny v dohodě z Edinburghu, jíž v roce 1993 potvrdili dánští občané znovu v referendu.Amsterdamská smlouva, jíž Dánové taktéž přijali v referendu, dánské výjimky výslovně potvrdila. V září 2000 Dáni odmítli v referendu jednotnou evropskou měnueuro.
V dánské politice se dříve než jinde prosadilyenvironmentálníotázky, již v roce 1971 bylo založeno ministerstvo životního prostředí a Dánsko pak jako první země světa v roce 1973 přijala zákon o ochraně životního prostředí. Od roku 1994 v Kodani také sídlíEvropská agentura pro životní prostředí. Navzdory tomu je dánská národníekologická stopavelmi vysoká (8,26 globálních hektarů na osobu, při světovém průměru 1,7), což je způsobeno zejména intenzivním zemědělstvím a vysokou produkcí masa (115,8 kilogramu masa na obyvatele ročně). Tento rozpor je pro dánskou politiku typický: vlastní zemědělský průmysl produkující rekordní množství skleníkového plynumetanuje nedotknutelný, naproti tomu se klade velký důraz na snižování emisíoxidu uhličitého, ochranu vod abiodiverzitu. Podobně politicky ožehavou je ochrana zvířat. Ta je na jednu stranu vysoce rozvinutá, na druhou Dánsko toleruje lov ohrožených velryb ve svých autonomních územích, v Grónsku a na Faerských ostrovech, jakožto nedotknutelnou kulturní tradici místních obyvatel.
Dánsko, jako jedna z prvních evropských zemí, již roku 1969 legalizovalopornografii. Práva leseb, gayů, bisexuálů a translidí jsou v Dánsku považována za prioritní a jejich úroveň je jednou z celosvětově nejvyšších. Stejnopohlavní sexuální styk byl dekriminalizován v r. 1933. V r. 1977 se sjednotil legální věk způsobilosti k pohlavnímu styku pro heterosexuální a homosexuální styk na 15 let.Dánsko je také první zemí na světě, která přijala zákon upravující stejnopohlavní soužití ve formě registrovaného partnerství v r. 1989. V červnu 2012 byl tento zákon zrušen a nahrazen manželstvím pro osoby stejného pohlaví.Dánsko mimo jiné uznává i stejnopohlavní manželství či jiný obdobný svazek uzavřený v zahraničí. Diskriminace na základě sexuální orientace je zcela zakázaná od r. 2004. Páry stejného pohlaví mohou společně osvojovat děti od r. 2010. Gayům a lesbám je zároveň umožněnootevřeněpůsobit v armádě.
V 90. letech vypukla v Dánsku aféraThulegate, když vyšlo z odtajněných dokumentůLetectva Spojených států americkýchnajevo, že americké bombardéry sjadernými zbraněmina palubě přelétaly přes Grónsko téměř celá 60. léta nejméně 2× denně a tehdejší dánská vláda věděla o americkém porušování dánského zákazu jaderných zbraní, avšak nepodnikla žádné kroky k zamezení přeletů. V lednu 1968 byla při havárii amerického bombardéru poblíž americké základny Thule v Grónsku ztracenavodíková bomba.Událost byla před veřejností na dlouhá desetiletí utajena.
Dánské tajné služby udržují speciální vztahy s americkou tajnou službouNSA.Dánsko se roku 1949 stalo jedním ze zakládajících členůNATOa DánAnders Fogh Rasmussenbyl roku 2009 zvolen generálním tajemníkem NATO. SpisovatelFredrik BajerzískalNobelovu cenu za mír.
Podle měřeníOrganizace pro hospodářskou spolupráci a rozvojz roku 2011 má Dánsko nejvyššísociální mobilituna světě a druhé nejšťastnější obyvatelstvo planety.Světové ekonomické fórumoznačuje Dánsko za 12. nejvíce konkurenceschopnou zemi světa.Podle indexu časopisuThe Economistmá pátou nejkvalitnější demokracii (2017).Podle organizaceTransparency Internationalmá vůbec nejnižší mírukorupcena světě
Od1. ledna2007je Dánsko rozděleno do pěti regionů (v závorkách jsou správní sídla těchto regionů):
Not a part of a region:Ertholmene, 91 inhabitants (August 2022); (Statistics Denmark calls itChristiansøafter the most inhabited island).
Dánsko bylo mezi roky1970a2006rozděleno do 13samosprávních krajů(amt) a na 270 okresů (kommune):
K lednu 2017 mělo Dánsko 5 748 769 obyvatel. Téměř 2/3 z nich žijí v aglomeraci hlavního města. Ekonomicky aktivních je 70,1 % obyvatel. Přirozený přírůstek obyvatelstva je 0,28 %. Průměrná délka života dosahuje 79 let. Průměrný věk je 39,8 let, porodnost 1,74 dítěte na jednu ženu. Populace přesto poměrně výrazně roste, kvůli migraci. Hustota zalidnění je 130,5 obyvatel na kilometr čtvereční.
Dánsko je národním státem, 94 % obyvatel jsouDánové,severogermánský národmluvícídánštinou, jež patří doseverogermánskéskupinyindoevropské jazykové rodiny. Jedná se o potomkygermánského kmeneDánů, který přišel na poloostrov v5.–6. stoletíz jižníhoŠvédska. Vytlačili a částečně si podmanili původní obyvatele (Angly,Juty,Sasy). V8.–11. stoletípodnikali výpravy jakoVikingové. Etnicky a kulturně ovlivnili obyvateleZápadní Evropy(Británie,Normandie,IslanduiGrónska). Nejstarší památky jsou psanérunami, v současnosti se používálatinka.
Kromě Dánů žije u hranic s Německem malá německá menšina, čítá asi 20 tisíc osob. V zemi žije i komunita původních obyvatel z Grónska. Běhemevropské migrační krizese Dánsko změnilo na vícemultikulturníspolečnost, i když od roku 2016 začala platit pravidla proti přijímání ekonomických migrantů. Počet imigrantů dosahuje 9,5 % obyvatelstva (cca 526 000 osob). 33 % imigrantů přichází z Asie (zejménaIrák,Pákistán,Írán,Libanon) a 9 % z Afriky (zejménaSomálskoaMaroko). Zbytek jsou lidé z Evropy, mezi nimiž největší skupinu tvoří přistěhovalci zTurecka. Za nimi následují přistěhovalci zBosnyaKosova, méně pak zPolskaapobaltskýchzemí. Malá část příchozích je z Jižní Ameriky, především zChile. Počet přistěhovalců se neustále zvyšuje.
Doreformacebylo Dánskořímskokatolickouzemí. Od reformace je státní církvídánská (evangelická) církev. Její vliv ve společnosti ovšem klesá, podobně i pomalu klesá počet jejích příslušníků. V roce2013to bylo 4 430 643 obyvatel, což představovalo 79,1 % obyvatelstva (v roce1990to bylo 89,3 %). Snižuje se i návštěvnost bohoslužeb a členství v církvi je více formální. Naopak narůstá počet obyvatel bez vyznání. S příchodemimigrantůstoupá početmuslimů(Turci,Arabové).Islámje dnes druhým nejrozšířenějším náboženstvím v Dánsku a počet jeho přívrženců stále stoupá. Žije zde přibližně 270 000 muslimů, což je 5 % obyvatel.Kromě nich žije v zemi i skupinabuddhistů(20 000, tj. 0,4 %). Pomalu stoupá i počet příslušníkůřímskokatolické církve. Je jich 39 000, což představuje asi 0,7 % obyvatel. V zemi žijí i skupinkyhinduistů,mormonů,baptistůčipravoslavných. V roce 2003 byla uznána za oficiální církev inovopohanskáForn Siðr.
Dánsko patří mezi státy s modernímtržním hospodářstvím, technicky vyspělýmzemědělstvíma rozsáhlou vládnísociální politikou(sociálně-demokratický modelwelfare state). Vyspělost dánské ekonomiky se projevuje vysokou životní úrovní, pevnou měnou i značnou závislostí na obchodu se zahraničím, ale aktivní obchodní bilancí. Dánský vývoz míří nejvíce doNěmecka,Švédska,Británie,Nizozemska,Francie,PolskaaItálie.
V zemědělství pracuje jen 6 % ekonomicky činného obyvatelstva. Obdělávaná půda tvoří asi 56 % rozlohy, což je nejvíce vEvropě. Dánské zemědělství je charakteristické velkou intenzitou, vysokou produktivitou a mechanizací a rozšířenou spotřebou umělých hnojiv. Pěstují se obilniny (pšenice),bramboryacukrová řepa. Základem zemědělské výroby je chovskotu,prasatadrůbeže. Dánsko je vedoucím producentemvepřovéhoa největším vývozcem vepřových produktů v EU.Významný je mořský rybolov. Dánsko má naproti tomu jen nevelké množství nerostných surovin. V malé míře se těžíčerné uhlí, stavební materiály,sůl,ropaazemní plyn.
Většina elektráren jetepelných. Specifický je vysoký podílvětrných elektrárenna výrobě elektrické energie (přibližně 40 %).Velké zastoupení má průmysl potravinářský (máslo,sýry), strojírenský (zemědělské stroje), stavba lodí, chemický (umělá hnojiva), dřevozpracující a elektrotechnický. Takřka polovina průmyslových kapacit se nachází v Kodani a nejbližším okolí.
Ve službách pracuje přes 60 % ekonomicky činného obyvatelstva. Významné postavení má námořní doprava, pobřežní plavba, automobilová doprava a takécyklistická doprava, neboť v Dánsku je 12 000 kilometrů cyklostezek. Spojení mezi ostrovy zajišťují mosty nebo trajektové linky.Most přes Velký Beltje nejdelšívisutý mostv Evropě. Dánsko je významnou dopravní spojnicí mezi Skandinávií a zbytkem Evropy. Hlavními přístavy jsou:Kodaň,Esbjerg,Ålborg,Århus. V Kodani, na ostrověAmager, je také významnémezinárodní letiště, největší ve Skandinávii.
K největším firmám v zemi patří hračkářská korporaceThe Lego Group, již založilOle Kirk Christiansen, a která se proslavila zejménastavebnicí Lego. Významnou je také pivovarnická společnostCarlsberg. Logistická firmaMaerskje největším provozovatelem kontejnerových lodí na světě. SpolečnostVestasje největším světovým výrobcemvětrných turbín.
K výdobytkům sociálního státu patří například to, že má Dánsko nejvyššíminimální mzduna světě. Jakýmsi zlatým věkem sociálního státu v Dánsku byla 60. léta až polovina 70. let 20. století, kdy hodinové výdělky rostly daleko rychleji než spotřebitelské ceny. Toto tempo růstu blahobytu se pak nakrátko vrátilo ještě v druhé polovině 80. let. Od 90. let se křivky růstu výdělků a cen příliš nevzdalují.
Pro dánskýtrh práceje charakteristická vysoká míra členství v odborech a pokrytíkolektivními smlouvami, které se datují odSeptemberforliget(zářijové urovnání) v roce 1899, kdy si Dánská konfederaceodborových svazůaKonfederace dánských zaměstnavatelůvzájemně uznaly právo na organizaci a vyjednávání. Trh práce je také tradičně charakterizován vysokým stupněmflexikurity, tj. kombinací flexibilitytrhu prácea ekonomické jistoty pracovníků.Míra flexibility je částečně udržována prostřednictvímaktivních politiktrhu práce. Dánsko poprvé zavedlo aktivní politiku trhu práce (APTP) v 90. letech pohospodářské recesi, která vedla k vysoké mířenezaměstnanosti.O politice vůčitrhu prácese rozhoduje prostřednictvím tripartitní spolupráce mezi zaměstnavateli, zaměstnanci a vládou.Dánsko má jedny z nejvyšších výdajů na APTP a v roce 2005 utratilo asi 1,7 % svéhoHDPna výdaje spojené s podporou pracovního trhu.Jednalo se o relativně nejvyšší výdaje mezi zeměmiOECD. Dánsko bylo v roce 2010 v tomto směru také přední zemí mezi severskými státy.
Aktivní politiky dánskéhotrhu prácese zaměřují zejména na řešenínezaměstnanostimladých lidí. Mají od roku 1996 zavedenou „iniciativu mládeže“ nebo dánský program nezaměstnanosti mládeže.To zahrnuje povinnou participaci pro nezaměstnané mladší 30 let. Zatímco jsou poskytovány dávky v nezaměstnanosti, politiky jsou navrženy tak, aby motivovaly k hledání zaměstnání. Například dávky v nezaměstnanosti se po 6 měsících sníží o 50 %.To je kombinováno s programy vzdělávání, rozvoje dovedností a odborné přípravy. Například program „Budování mostu ke vzdělávání“ (Job-bro til Uddannelse), byl zahájen v roce 2014 s cílem poskytovat mladým lidem, kteří jsou ohroženi nezaměstnaností, výukové lekce, kde jsou pod dohledem mentorů učeni rozvíjet své schopnostiTakové aktivní politiky trhu práce byly pro Dánsko v krátkodobém i dlouhodobém horizontu velmi úspěšné. Například 80 % účastníků programu Job-bro til Uddannelse se domnívalo, že tato iniciativa jim pomohla dokončit vzdělání.V makroekonomickém měřítku studie dopaduaktivní politiky zaměstnanostiv Dánsku mezi rokem 1995 a 2005 ukázaly, že takové politiky měly pozitivní dopad nejen na zaměstnanost, ale také na příjmy.Efektivní míra kompenzace nezaměstnaných pracovníků však v posledních desetiletích klesá. Na rozdíl od většiny západních zemí v Dánsku neexistuje zákonnáminimální mzda.
Relativně velká část populace je aktivní na trhu práce, v neposlední řadě kvůli velmi vysoké míře participace žen. Celková míra participace lidí ve věku 15 až 64 let v roce 2017 činila 78,8 %. To byl 6. nejvyšší počet ze zemí OECD, který překonal pouzeIsland,Švýcarsko,Švédsko,Nový ZélandaNizozemsko. Průměr všech zemí OECD dohromady byl 72,1%.
PodleEurostatubyla v roce 2017 míra nezaměstnanosti 5,7 %. Tím je nezaměstnanost v Dánsku poněkud pod průměrem EU, což bylo 7,6 %. V roce 2017 mělo 10 členských zemí EU nižší míru nezaměstnanosti než Dánsko.V roce 2017 činila podle Dánského statistického úřadu (Danmarks Statistik) celková zaměstnanost 2 919 000 lidí.
Podíl zaměstnanců, kteří každoročně opouštějí zaměstnání (kvůli změně zaměstnání, odchodu do důchodu nebo nezaměstnanosti), se v soukromém sektoru pohybuje kolem 30 % – toto bylo také pozorováno veVelké BritániiaUSA– ale v mnohem vyšší míře než v kontinentální Evropě, kde odpovídající hodnota je kolem 10 %.
Souběžně s rostoucím blahobytem občanů vykazoval i stát v 60. letech 20. století rozpočtové přebytky, takže státní dluh se na počátku 70. let dostal na nulu.Od ropné krize v roce 1973 se rozpočty dostaly do problémů, které vyvrcholily na počátku 90. let, kdy státní dluh přesáhl 80 %hrubého domácího produktu(HDP). Dánské vlády si s tím však poradily, od roku 1993 začaly být rozpočty znovu přebytkové a míra zadlužení Dánska je v současnosti (k roku 2018) 36,4 % HDP, což je zhruba na úrovni České republiky, tedy jedna z nejnižších v Evropské unii.
Dánská fiskální politika je obecně považována za zdravou. Státní dluh se ke konci roku 2017 blížil nule a činil 27,3 miliardy DKK, to bylo 1,3 % HDP.Vládní sektor, který má reálnou částku finančních aktiv i pasiv, činil ke stejnému datu hrubý veřejný dluh 36,1 % HDP.Hrubý dluh HMu v procentech HDP byl šestý nejnižší ze všech 28 členských zemí EU, pouze Estonsko, Lucembursko, Bulharsko, Česká republika a Rumunsko měly nižší hrubý dluh.Dánsko mělo v roce 2017 přebytek státního rozpočtu ve výši 1,1 % HDP. Dlouhodobé roční fiskální plány dánské vlády i nezávislé dánské hospodářské rady, které zohledňují pravděpodobný budoucí fiskální vývoj způsobený demografickým vývojem (např. pravděpodobné stárnutí populace způsobené výrazným prodloužením střední délky života), dělají z dlouhodobého hlediska dánskou fiskální politiku příliš udržitelnou. Na jaře 2018 byl tzv. ukazatel fiskální udržitelnosti vypočítán na 1,2 (dánskou vládou) resp. 0,9% (dánskou hospodářskou radou) HDP.To znamená, že za předpokladů použitých v projekcích by mohla být fiskální politika trvale uvolněna (prostřednictvím štědřejších veřejných výdajů a / nebo nižších daní) přibližně o 1% HDP při dlouhodobém zachování stabilního poměru veřejného dluhu k HDP.
Dánskou měnou jedánská koruna, která je rozdělena na 100 øre, byla zavedena v roce 1875 a nahradila předchozí šilinky.Dánsko má velmi pevnou tradici v udržování systému fixníhosměnného kurzu, která sahá až do obdobízlatého standarduza dobSkandinávské měnové uniemezi roky 1873 a 1914. Po rozpadu mezinárodníhoBrettonwoodského systémuv roce 1971 Dánsko opakovaně během 70. a začátku 80. let korunu znehodnocovalo a udrželo tak politiku „pevných, ale nastavitelných“ směnných kurzů. Následně ale rostoucí inflace vedla k tomu, že Dánsko vyhlásilo v roce 1982 politiku fixního směnného kurzu. Zpočátku byla Dánská koruna vázaná naevropskou měnovou jednotku, od roku 1987 naněmeckou markua od roku 1999 naeuro.
Ačkoli bylo Dánsko způsobilé, rozhodlo se doEvropské měnové unie(EMU) v době jejího založení nevstoupit. V roce 2000 dánská vláda navrhla a obhajovala členství v Evropské měnové unii a na základě toho bylo uspořádáno referendum, kterého se zúčastnilo 87,6 % občanů a z nich 53 % dánské členství v EMU odmítlo. Poté bylo členství ještě párkrát projednáváno, ale průzkumy veřejného mínění pofinanční krizi v letech 2007–2008prokázaly, že většina obyvatel Dánska je proti vstupu do EMU.a v dnešní době se už dánská politika touto otázkou nezabývá.
Za udržování fixního směnného kurzu odpovídá Dánská centrální banka (Danmarks Nationalbank). Důsledkem politiky směnného kurzu musí centrální banka upravovat své úrokové sazby, aby zajistila stabilní směnný kurz, a proto nemůže současně provádětměnovou politiku, jako např. stabilizovat domácí inflaci nebo míru nezaměstnanosti. To dánskou stabilizační politiku zásadně odlišuje od sousedních zemí, jako jeNorsko,Švédsko,PolskoneboSpojené království, v nichž mají centrální banky hlavní stabilizační roli. Dánsko je v současnosti jedinou členskou zemíOrganizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj(OECD), která udržuje nezávislou měnu s pevným směnným kurzem. V důsledku toho je dánská koruna jedinou měnou vEvropském mechanismu směnných kurzů II(ERM II).
V prvních měsících roku 2015 zažilo Dánsko velký příliv kapitálu, což způsobilo po mnoho let největší tlak na fixní směnný kurz a dánská koruna posílila.Dánská centrální banka reagovala různými způsoby, ale zejména snížením úrokových sazeb na rekordně nízkou úroveň. Dne 6. února 2015 došlo ke snížení depozitních certifikátů, jedné ze čtyř oficiálních sazeb dánské centrální banky, na −0,75 %. V lednu 2016 byla sazba zvýšena na −0,65 % a na této úrovni se od té doby udržuje.
Inflace v Dánsku byla v posledních desetiletích obecně nízká a stabilní, zatímco v roce 1980 činila roční inflace více než 12 %, v období 2000–2017 byla průměrná míra inflace 1,8 %. V roce 2019 byla 1,7 %.
Daňová úroveň i úroveň vládních výdajů v Dánsku patří mezi nejvyšší na světě, což je tradičně připisovánoseverskému modelu, jehož je Dánsko příkladem, včetně zásadsociálního státu, které se historicky vyvíjely během 20. století. V roce 2017 činila oficiální dánská úroveň daně 46,1 % HDP.Nejvyšší rekordní úroveň dánských daní byla 49,8 % HDPdosažená v roce 2014 z důvodu vysokých mimořádných jednorázových daňových příjmů způsobených reorganizací dánského systému financování důchodů. Dánský poměr daně k HDP ve výši 46 % byl druhý nejvyšší ve všech zemích OECD. Průměr OECD byl 34,2 %.Daňová struktura Dánska (relativní váha různých daní) se také liší od průměru OECD, protože dánský daňový systém v roce 2015 byl charakterizován výrazně vyššími příjmy z daní z příjmu fyzických osob, zatímco na druhé straně žádné příjmy vůbec nevycházejí z příspěvků na sociální zabezpečení. Nižší podíl příjmů v Dánsku pochází z daní z příjmů právnických osob a zisky a daní z nemovitostí než v OECD obecně, zatímco podíl odvozený od daní ze mzdy, DPH a jiných daní ze zboží a služeb odpovídá průměru OECD.
Průměrná meznísazba daněz příjmu z práce byla v roce 2016 pro všechny dánské plátce daně 38,9 %. Průměrná mezní daň z příjmu fyzických osob činila 30,7 %.
Profesor ekonomie naPrincetonské univerzitěHenrik Klevenuvedl, že tři odlišné politiky v Dánsku a jeho skandinávských sousedech znamenají, že vysoké daňové sazby způsobují pouze relativně malé narušení ekonomiky: rozšířené používání informací třetích stran pro účely výběru daní (zajištění nízké úrovnědaňových úniků), širokédaňové základy(zajišťující nízkou úroveňobcházení daní) a silná dotace zboží, které doplňují práci (zajišťující vysokou míru účasti na pracovních silách).
Souběžně s vysokou úrovní daní tvoří vládní výdaje velkou část HDP a vládní sektor plní mnoho různých úkolů. V září roku 2018 pracovalo v sektoru vládních institucí 831000 lidí, což je zhruba 29,9 % všech zaměstnanců.
V roce 2017 tvořily celkové vládní výdaje 50,9 % HDP. Vládní spotřeba tvořila přesně 25 % HDP (např. výdaje ve vzdělání a zdravotnictví) a vládní investice (infrastruktura apod.), výdaje dalších 3,4 % z HDP. Převody osobních příjmů (např. pro starší nebo nezaměstnané osoby) činily 16,8 % HDP.
Dánsko má systém pojištění pro případ nezaměstnanosti zvaný A-kasse (dánsky arbejdsløshedskasse). Tento systém vyžaduje placené členství ve státem uznávaném fondu nezaměstnanosti. Většinu těchto fondů spravují odbory a část výdajů je financována prostřednictvím daňového systému. Členové A-kasse nemusejí být členy odborového svazu.Ne každý dánský občan nebo zaměstnanec má nárok na členství v tomto fondu a členské příspěvky jsou ukončeny po dvou letech nezaměstnanosti.Osoba, která není členem A-kasse nemůže pobírat dávky v nezaměstnanosti.
Fondy v nezaměstnanosti neplatí dávky nemocným, kteří jsou místo toho převáděni do obecného systému sociální podpory. Dánsko má celostátní komunálně spravovaný systém sociální podpory proti chudobě, který má za úkol zajišťovat minimální životní příjem kvalifikovaným občanům. Všichni dánští plnoletí občané mohou požádat o finanční podporu, pokud nemohou sami sebe nebo svou rodinu zajistit. Schválení není automatické a rozsah tohoto systému se od 80. let obecně zmenšuje. Nemocní mohou dostávat finanční podporu po celou dobu své nemoci. Jejich schopnost pracovat bude po 5 měsících nemoci přehodnocena.
Systém sociálního zabezpečení související s trhem práce prošel od konce 90. let několika změnami a finančními škrty v důsledku politických programů na zvýšení nabídky práce. Následovalo několik reforem o právech nezaměstnaných, částečně inspirovaných Dánskou hospodářskou radou.Například v roce 2010 bylo zavedeno snížení dávky v nezaměstnanosti o polovinu, z původních 4 na 2 roky, což ztěžuje opětované získání tohoto práva dvakrát více. Osoby se zdravotním postižením mohou požádat o trvalé sociální důchody. Rozsah podpory závisí na schopnosti pracovat a lidé mladší 40 let nemohou pobírat sociální důchod, pokud nejsou považování za práceschopné.
Ačkoli Dánsko splňovalo ekonomická kritériaEvropské měnové unie(EMU), rozhodli Dánové v referendu v září2000o nepřijetíeura. Měnou tak zůstaladánská koruna. Dánové mají dokonce trvalou výjimku (opt-out) na vstup do eurozóny. Pokud by jí vláda chtěla odvolat, musí o tom vypsat referendum.
Ač je Dánsko relativně malou zemí, má sedmý největší trh s cennými papíry na světě (čtvrtý v Evropě).Kodaňská burzaje věhlasná a je proslulá tím, že jako vůbec první na světě zavedla elektronické obchodování s cennými papíry.
Jakomalá otevřená ekonomikaje Dánsko velmi závislé na svém zahraničním obchodu. V roce 2017 tvořila hodnota celkového vývozu zboží a služeb 55 % HDP, zatímco hodnota celkového dovozu činila 47 % HDP. Obchod se zbožím tvořil mírně více než 60 % vývozu i dovozu a zbývající obchod se službami téměř 40 %.
Stroje, chemikálie a příbuzné výrobky, jako jsou léky a zemědělské produkty, byly v roce 2017 největšími skupinami vývozního zboží.Vývozům služeb dominovaly služby nákladní,námořní dopravyz dánskéhoobchodního námořnictva.Většina z nejdůležitějších dánských obchodních partnerů jsou sousední země. Pět hlavních dovozců dánského zboží a služeb v roce 2017 bylo Německo, Švédsko, Spojené království, Spojené státy americké a Norsko. Pět zemí, z nichž Dánsko v roce 2017 dovezlo nejvíce zboží a služeb, bylo Německo, Švédsko, Nizozemsko, Čína a Velká Británie.
Po téměř stálém schodkuběžného účtuplatební bilanceod počátku šedesátých let si Dánsko udržovalo přebytek na svém běžném účtu BOP každý rok od roku 1990, s jedinou výjimkou roku 1998. V roce 2017 činil přebytek běžného účtu na přibližně 8 % HDP.V důsledku toho se Dánsko změnilo z čistého dlužníka na čistou věřitelskou zemi. Do 1. července 2018 činil čistý zahraniční majetek nebočistá mezinárodní investiční pozicev Dánsku 64,6 % HDP, takže Dánsko mělo největší čisté zahraniční bohatství v poměru k HDP kterékoli země EU.
Jelikož se roční běžný účet rovná hodnotě domácíchúsporminus celkové domácíinvestice, je změna ze strukturálního schodku na strukturální přebytek způsobena změnami těchto dvou složek národního účtu. Zejména v letech 1980 až 2015 se dánská národní míra úspor vefinančních aktivechzvýšila o 11 % HDP. Dva hlavní důvody této velké změny v chování v oblasti domácích úspor byly rostoucí význam rozsáhlých povinných důchodových systémů a několika dánských fiskálních politik. reformy v období, které výrazně snížilodaňové odpočtyúrokových nákladůdomácností, čímž se snížila daňová dotacespotřebitelského dluhu.
Nejznámějším Dánem ve světě je klasik dětské literaturyHans Christian Andersen. Známým tvůrcem dětské literatury je takéWilliam Heinesen, dánsky píšící Faeřan. Zakladatelem moderní dánské literatury (stejně jako norské) bylLudvig Holberg. Nejvýznamnějším představitelem literární skupiny Jutland bylJeppe Aakjær, dánskéhoromantismuAdam Oehlenschläger,naturalismuJens Peter Jacobsen, sociální prózyMartin Andersen Nexø, válečné prózySven Hassel, nejslavnější píšící Dánkou jeKaren Blixenová. Jako dramatik a zvláště scénograf se prosadilKjeld Abell.
Významnými současnými autory jsouPeter Høeg,Klaus Rifbjergči básníkJens Fink-Jensen.Nobelovu cenu za literaturuzískaliHenrik Pontoppidan,Karl Adolph GjellerupaJohannes V. Jensen. Nejprestižnější skandinávskou literární cenu,cenu Severské rady, jež se uděluje od roku 1962, získali dánští spisovatelé Klaus Rifbjerg,Thorkild Hansen,Villy Sørensen,Peter Seeberg,Peer Hultberg,Dorrit Willumsenová,Pia Tafdrupová,Henrik Nordbrandt,Naja Marie Aidtová,Kim Leine,Kirsten ThorupováaJonas Eika. Známý je též básník a hudebníkBenny Andersen.
Z grónských spisovatelů se prosadila zejménaNiviaq Korneliussenová.
Dánská královská knihovnaje největšínárodní knihovnav severských zemích. Roku 1999 získala novou budovu zvanou Černý diamant. V knihovně se nachází i vzácná bohemika, která se do Švédska dostala jako válečná kořist potřicetileté válce.
Za nejvýznamnějšího dánského hudebního skladatele je považovánCarl Nielsen. Lze vzpomenout téžNielse Wilhelma Gadeho, varhanního skladateleNicolause BruhnseneboFriedricha Kuhlaua.
Lars Ulrichje bubeníkem a spoluzakladatelem známé americké skupinyMetallica. V žánrueurodancese v 90. letech mezinárodně prosadila skupinaAqua, především se svým hitemBarbie girl. DuoOlsen Brothersvyhrálo soutěžEurovision Song Contest v roce 2000, již v roce 1963 se to povedlo iJørgenu Ingmannovi. Klasikyheavy metalua rocku jsouMercyful Fate,King Diamond,Pretty MaidsaVolbeat.Jesper Kydpíše hudbu především k filmům a počítačovým hrám (Hitman,Assassin's Creed). K populárním současným zpěvačkám patříMØ, ke skupinám pak napříkladLukas GrahamneboMew.Festival Roskildepatří k největším pravidelným akcím světové populární a rockové hudby.
Slavným baletním tanečníkem bylErik Bruhn.
Nejslavnější gotickou stavbou v Dánsku jeKatedrála v Roskilde, hrobka dánských králů. K nejvýznamnějším stavbám patří též zámekKronborgvHelsingøru, kamWilliam Shakespeareumístil děj svéhoHamleta.Obě stavby jsou na seznamusvětového dědictví UNESCO.
Egeskovje nejzachovalejšímrenesančnímvodním hrademv Evropě.Renesančními skvosty jsou i zámkyFrederiksborgaRosenborg, kde jsou uloženydánské korunovační klenoty. Baroko zanechalo stopu zejménaPalácem Frederiksberg,Frederikovým kostelemaKostelem spasitelev Kodani. K ukázkám dánské modernistické architektury patříGrundtvigs Kirke.
Jørn Utzonje nositel prestižní architektonickéPritzkerovy cenya autor jedné z nejznámějších staveb světa,Opery v Sydney. Funkcionalismus v dánské architektuře reprezentoval zejménaArne Jacobsen, který měl značný vliv na podobu typických dánských předměstských domů. Z designérů se mezinárodně prosadilVerner Panton, jakkoli v Dánsku jinak nepříliš obvyklou extravagancí.
Pozoruhodným dokladem umění doby bronzové na území Dánska jeTrundholmský sluneční vůz, objevený roku 1902.Keltskýpůvod máKotlík z Gundestrupu, ten však patrně nebyl na dánském území původně vyroben, neboť Keltové v Dánsku podle historiků nežili. Náměty zdánské historiea antické mytologie byly typické pro zakladatele dánské malířské školyNicolaie Abrahama Abildgaarda. Začátek 19. století je někdy nazýván zlatým věkem dánského malířství, zejména díkyromantickýmtvůrcům, jako byliChristoffer Wilhelm Eckersberg,Constantin HansenneboWilhelm Marstrand, jehož žákem bylCarl Heinrich Bloch. Umělecká kolonie ve Skagenu přilákala malíře, jako bylPeder Severin Krøyer,Michael Anchernebo jeho ženaAnna Ancherová. V Dánsku se narodil i významnýimpresionistickýmalířCamille Pissarroči představitelexpresionismuEmil Nolde. MalířkuGerdu Wegenerovouproslavil román a filmDánská dívka. Zřejmě nejvýznamnějším evropským neoklasicistním sochařem bylBertel Thorvaldsen. Ksituacionismuse hlásil sochař a malířAsger Jorn. Ikonickým symbolem Kodaně je sochaMalá mořská víla. Dánský design silně ovlivnilPiet Hein, který navrhl široké využití tzv.superelipsy, která se stala charakteristickým znakem moderní skandinávské architektury. Obhajoval použití superelipsy i při výrobě nábytku a v dalších oblastech.
Průkopníci uměnífotografie, jako byliMads AlstrupaGeorg Emil Hansen, připravili cestu pro tuto rychle rostoucí profesi během druhé poloviny 19. století, oba byli mezinárodně uznávanými uměleckými a novinářskými fotografy.Mezi nejúspěšnější současné dánské fotografy se řadíJacob Aue SobolneboClaus Bjørn Larsen.
Nejvýznamnějšími galerijními institucemi v Dánsku jsouStátní muzeum umění,Nová glyptotéka Carlsbergu,Muzeum moderního umění Arken,OrdrupgaardaLouisiana Museum of Modern ArtveFredensborgu. Do všech dánských státních muzeí je vstup zdarma, stejně tak je zdarma půjčování knih v knihovnách.
Světově známým se stal filmový režisérLars von Trier, spoluautorDogmatu 95. Dalším signatářem tohoto filmařského manifestu bylThomas Vinterberg. Oscara majíBille August,Gabriel AxelčiSusanne Bierová. Klasikem dánského filmu jeCarl Theodor Dreyer, držitelZlatého lvazBenátek(1955).
Hereckou hvězdou němého filmu bylaAsta Nielsenová. V béčkových a žánrových hollywoodských filmech se proslavila herečkaBrigitte Nielsenová, manželka Sylvestera Stalloneho. V jejích stopách dnes jdeConnie Nielsenová. TelevizníHra o trůnyproslavilaNikolaje Coster-Waldaua. Ve filmech Jean-Luca Godarda se stala známouAnna Karina, režisérova múza. Dánský původ má i americký herecViggo Mortensen.
BondovkaCasino Royaleproslavila herceMadse Mikkelsena. Mezi světovými válkami dosáhla celoevropského věhlasu filmová komická dvojicePat a Patachon, v češtině jsou jejich umělecké přezdívky dodnes úslovím označujícím kontrast velkého a malého člověka.V americké televizi jako hudební komik proslulVictor Borge. V modelingu se prosadilaHelena ChristensenováneboNina Agdalová.
Výjimečným kulturním fenoménem 21. století se stala dánská televizní tvorba, seriály jakoVláda(Borgen),Most(Broen) čiZločin(Forbrydelsen) zaznamenaly celosvětový úspěch.Tato díla proslavila napříkladSidse Babett Knudsenovou,Pilou Asbæka,Kima BodniuneboLarse Mikkelsena.
Dánsko má velkou tradici zábavných parků. K nejnavštěvovanějším v Evropě patříLegoland. Druhým nejstarším zábavním parkem v Evropě je známéTivoli. Také vůbec první zábavní park vznikl v Dánsku –Dyrehavsbakken.
Typickým dánským pokrmem jsou sendviče, jež se nazývajísmørrebrød, doslova „chleba s máslem“. Jsou zežitnéhochleba a obvykle obsahují i maso či rybu. Základem dánské kuchyně je vepřové, jehož Dáni produkují nejvíce v Evropě. Typickými pochoutkami z něho jsou smažené karbanátky z mletého masafrikadeller, závitky z vepřového žaludkurullepølse, vepřová pečeněflæskesteg, vepřové klobásypølseči prastarýaebleflaesk– vepřové s jablky.Z ryb je oblíbená vařenátreska. Místo majonézy se obvykle podává její specifická verze zvanáremuláda, jež je obohacena o množství nakrájené zeleniny a koření. Nejoblíbenějším moučníkem jerødgrød med fløde, ovoce se šlehačkou. Vánočním moučníkem jeæbleskiver.
Nejoblíbenějším nápojem je pivo, z domácích značek zejménaCarlsberg,Tuborgči třebaFaxe. Nejoblíbenější pálenkou jeakvavit, jež se vypaluje z brambor či obilí a ochucuje se buďanýzem,fenyklem,kmínemnebokoriandrem. Oblíbeným je též třešňový likérHeering, nebo bylinný likérGammel Dansk. Velmi rozvinutý je mlékárenský průmysl, který produkuje řadu ochucených tvarohů či jogurtů.
Typické pro Dány je, že oběd bývá studený, teplá je až večeře, která je považována za hlavní jídlo dne.
V posledních letech se v Dánsku stala velkou módou kvalitní gastronomie, existuje tam již 22 restaurací, které získalymichelinskou hvězdu. Restaurace Geranium v Kodani má michelinské hvězdy dokonce tři, což je maximální počet.
Dánsko má mimořádně silnou vědeckou tradici. První kvantový model atomu vytvořil fyzikNiels Bohr. Jeho bratrHarald Bohrbyl významný matematik (ale také fotbalista a držitel stříbrné olympijské medaile). Studiem elektromagnetismu proslul fyzikHans Christian Ørsted. Významným novověkým astronomem bylTycho Brahe, po jeho boku mu stála jeho sestraSophia Braheová. Rychlost světla jako první spočítal astronomOle Rømer. Studium hvězd výrazně posunulEjnar Hertzsprung,John Dreyerzase sestavil dodnes užívaný katalog objektů hlubokého vesmíru. Jednoduchou metodu na rozeznávání bakterií vyvinul bakteriologHans Christian Gram. Průkopníkem v oblasti anatomie, geologie a paleontologie bylNiels Stensen. Tezi o žhavém jádru země jako první formulovala geofyzičkaInge Lehmannová. ŠkálupHzavedl chemikSøren Peder Lauritz Sørensen. Objevitelem lymfatického systému bylThomas Bartholin.Valdemar Poulsenvynalezl první verzimagnetického zápisu, de facto prvnímagnetofon.Významným geometrem bylCaspar Wessel, zoologem a mineralogemMorten Thrane Brünnich,entomologemJohan Christian Fabricius. ChemikJohannes Nicolaus Brønstedformuloval významnouBrønstedovu–Lowryho teorie kyselin a zásad. BiologWilhelm Johannsenjako první užil pojemgen,Eugenius Warmingje označován za zakladateleekologie.
Nobelovu cenu za fyzikumá (krom výše uvedeného Nielse Bohra)Aage BohraBen Roy Mottelson,za chemiiJens Christian Skou,za fyziologiiAugust Krogh,Niels Ryberg Finsen(narozen na Faerských ostrovech),Johannes Fibiger,Niels Kaj JerneaHenrik Dam. Vinformaticese prosadil zejménaBjarne Stroustrup, autor programovacího jazykaC++,Rasmus Lerdorf, tvůrce programovacího jazykaPHP(narozen v Grónsku a dnes s kanadským občanstvím) čiPeter Naur, spoluautorBackus-Naurovy formy.
V oblasti humanitních a sociálních věd si dlouhodobě nejvyšší „rating“ udržuje filozofSøren Kierkegaard.Saxo Grammaticussepsal ve 12. století 16svazkové dějiny Dánska vlatinském jazycepod názvemGesta Danorum(Činy Dánů). Jde o nejranější a nejvýznamnější dánské dějepisné dílo a zároveň prostředek národní identifikace. Konstruktérem moderního dánského nacionalismu je filozofNikolaj Frederik Severin Grundtvig. Velkou tradici má dánská lingvistika,Louis Hjelmslevpatří k významným představitelům obecné teorie jazyka,Vilhelm Thomsenbyl významnýturkolog,Otto Jespersenje znám jako odborník na angličtinu, stejně jakoRasmus Rask, který také jako první upozornil na podobnosti mezi litevštinou a slovanskými jazyky, kteroužto ideu rozvinulHolger Pedersen. Velmi vlivným literárním teoretikem a kritikem bylGeorg Brandes, grónské eskymáky studoval antropolog a polárníkKnud Rasmussen. Průkopníkem archeologie bylChristian Jürgensen Thomsen. Jako „skeptický ekolog“ proslulBjørn Lomborg.
Nejvýznamnější vědeckou institucí v zemi jeKodaňská univerzita. VŠanghajském žebříčku, který tradičně hierarchizuje nejlepší vysoké školy na světě, se Kodaňská univerzita v roce 2021 umístila na 30. místě na světě. Předčila tak všechny severské univerzity, a nejen ty - na evropském kontinentě (pomineme-li Británii) jí konkuruje jenETH Zürich. V první stovce žebříčku má Dánsko navíc ještě jednu školu,Aarhuskou univerzitu.
Studium na vysoké škole v Dánsku je pro studenty z EU/EHP nebo s trvalým pobytem v Dánsku bezplatné.Pro ostatní zahraniční studenty se poplatky pohybují v závislosti na studijním programu od přibližně 6 000 do 18 000 EUR ročně.
Nejpopulárnějším sportem v Dánsku jefotbal.Dánská fotbalová reprezentacevyhrálaMistrovství Evropy 1992.Zlatý míčpro nejlepšího fotbalistu Evropy získal roku 1977Allan Simonsen. Dalšími známými hráči byliPreben Elkjær Larsen,Michael Laudrup,Peter SchmeichelčiChristian Eriksen.
Velmi úspěšní jsou Dánové také vházené.Muživyhráliolympijský turnaj v Rio de Janeiruroku 2016a dvakrát mistrovství Evropy (2008, 2012),ženytřikrát vyhráli olympijské hry (1996, 2000, 2004), jednou mistrovství světa (1997) a třikrát mistrovství Evropy (1994, 1996, 2002). Nejznámějšími házenkáři jsouMikkel Hansen(nejlepší hráč světa2011, 2015 a 2018),Niklas Landin Jacobsen(triumfoval ve stejné anketě v roce 2019) čiAnja Andersenová(nejlepší házenkářka světa 1997).
Geografie Dánsko předurčuje k popularitějachtinguaPaul Elvstrømv něm také získal čtyři zlaté olympijské medaile. Podobnou tradici má dánskéveslovánía pádlování, dánské veslice vybojovaly na olympiádách již sedm zlatých, kanoisté tři. K veslařským legendám patříEskild Ebbesen, držitel pěti olympijských kovů. Dánové též patří k národům, které si připsaly olympijské zlato již naprvních hrách v Athénáchroku 1896, díky vzpěrači (a vůbec všestrannému sportovci)Viggo Jensenovi.
Významných úspěchů dosahují Dáni tradičně také vcyklistice(Henry Hansen,Willy Hansen,Niels Fredborg,Lasse Norman Hansen,Bjarne Riis,Michael Rasmussen,Jonas Vingegaard).Peter Gadepatří k nejlepším evropskýmbadmintonistůmvšech dob,Poul-Erik Høyer Larsendokázal jako první evropský mužský badmintonista uzmout zlatou olympijskou medaili Asiatům, kteří jinak v této disciplíně tradičně dominují. Roku 2021 ho napodobilViktor Axelsen.Zajímavostí je, že ačkoli je Dánsko obvykle vnímáno jako severská země, zimní sporty zde nejsou příliš populární a jedinou olympijskou medaili ze zimních her získali dánštícurleřiv roce 1998.
Světovoutenisovoujedničkou se dokázala státCaroline Wozniacká.DánkeňskéhopůvoduWilson Kipketervybojoval tři tituly mistra světa vběhu na 800 metrů. V závodech24 hodin Le Mansse rekordními devíti vítězstvími proslavilTom Kristensen. Populární v Dánsku jsou také závody naploché dráze, k úspěšným závodníkům patříOle OlsenčiNicki Pedersen. Ze šachistů lze jmenovatBenta LarsenačiAarona Nimcoviče.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuDenmarkna anglické Wikipedii.