Náboženství v Arménii

Náboženství Arménieje možné rozdělit do tří období. Na počátku národních dějin se zde vyznávalo původníarménské náboženství, pak vlivem Persie převládlzoroastrismusa od třetího stoletínašeho letopočtuto bylo předevšímkřesťanství:
V současnosti je většina Arménů křesťany (99 %). Členů pravoslavnéArménské apoštolské církveje 97 % a dvě další,Arménská katolická církeva Arménská evangelická církev, se dělí o zbývající 2 %. Nekřesťanská náboženství, jako jejezídismusaislám, mají jen kolem 1 % přívrženců. Zanedbatelný počet obyvatel jsou buďto nevěřící nebo věřící v další okrajová náboženství. Arménie tak patří mezi nejzbožnější země světa.
Od roku 2005 ustanovuje arménskáústavasvobodu náboženského vyznání a právo praktikovat, zvolit si nebo změnit náboženské přesvědčení. Uznává však výlučné poslání Arménské apoštolské církve jako národní církve v duchovním životě, rozvoji národní kultury a zachování národní identity arménského lidu. Zákon o svobodě svědomí zavádí odluku církve od státu, ale uděluje arménské církvi oficiální status národní církve. Zákon klade určitá omezení na náboženskou svobodu jiných náboženských skupin než arménské církve.
V Arménii stojí největší jezídský chrám na světě, byl postaven jako třetí v pořadí. Nachází se ve vesnici Aknalich. Komunita jezídů v Arménii čítá asi 35 tisíc členů.
Ve starověku až do začátku našeho letopočtu převládalo v Arméniipohanskénáboženstvízoroastrismus. Je to starobylé náboženství původem zÍránu(tehdejší Persie). Je polyteistické, tedy s celou řadoubožstev. Nedaleko hlavního městaJerevanustojí památka na toto náboženství – chrám v malé vesničceGarni. Je to jedna z málahelenistických(pohanských) památek.
V současné Arménii vyznávánovopohanstvíasi 5 000 lidí. Jsou to často lidé, kteří mají blízko kvlastenectvíanacionalismu, které si spojují s pohanstvím. Představitelé novopohanství nejsou příliš centralizovaní a jejich pohanské obřady působí spíš jako folklor.
Arménská apoštolská církevspojuje svůj vznik s křesťanstvím, které do Arménie přinesli dvaapoštolovésv. Bartolomějasv. Juda Tadeášv roce 40 n. l. Oba apoštolové byli přímými svědkyJežíšovaživota a učení. Přinesli s seboubohoslužby, bohoslužebné knihy a modlitby vřečtiněnebo vsyrštině. Oba apoštolové zemřelimučednickousmrtí. Svatého Bartoloměje stáhliPeršanéz kůže a pak ho ukřižovali. Hrob sv. Judy Tadeáše se nachází vÍránuv bývalém arménském klášteře. Ten je nyní opuštěný, ale jednou za rok se tam koná slavností mše.
Nejpopulárnějším světcem se pak stalsv. Řehoř Osvětitel, za jehož působení se křesťanství v Arménii stalostátním náboženstvím. Stalo se tak v roce 301 n. l., kdy král Tiridates III. (238–314) učinil křesťanství státním náboženstvím. Arménie se tak stala prvním oficiálním křesťanským státem.
V 5. století došlo v Arménii k velmi důležité události – vznikarménského písma. Jeho autorem a překladatelembiblebyl arménský mnichMesrop Maštoc. Bohoslužebné knihy se pak začaly překládat do arménštiny a to mělo obrovský význam pro celou arménskou kulturu. V Arménské apoštolské církvi je dodnes jedním z nejvýznamnějších svátků – svátek Svatých překladatelů.
Arménie během své historie několikrát ztratila svou státnost. Ale Arménská apoštolská církev se stále snažila o udržování arménské kultury a arménského jazyka. Dnes má tato církev přibližně devět miliónů členů. Vedení církve sídlí vEčmiadzinuv Arménii a současnou hlavou církve jeGaregin II.s titulemkatolikos všech Arménů.Další významnější centra Arménské apoštolské církve jsou vIzraeli(vArménské čtvrti v Jeruzalémě), vTureckuaÍránu.
Arménská katolická církev vznikla vArménském království v Kulíkiiv roce1198a v roce1375byla nenásilně sloučena sřímskokatolickou církví. Arméni tedy mají jednu hlavní Arménskou apoštolskou církev a pak menší Arménskou katolickou církev, která chtěla být sjednocena s katolickými církvemi pod římským papežem.
S Arménskou apoštolskou církví si katolické církve vzájemně uznávají svěcení duchovenstva. Za vlády papežePia IV.a patriarchy Michaela I. byly vztahy mezi oběma církvemi upevněny. V roce1563obdrželi Arméni vŘíměkostel Santa Maria Egiziana.
V roce1713jmenoval papežKlement XI.arcibiskupa Krikora z řeckéEdessyarménskýmsvětícím biskupemv Římě. Tato hodnost se udržela až do poloviny 20. století. První patriarchaAbraham Bedros I. Ardzivianbyl potvrzen v r. 1742.
V roce1991bylo založeno sídlo katolické církve vGjumriv Arménii. Hlavou církve je od roku 2021 patriarchaRaphaël Bedros Minassianse sídlem v klášteře Bzommar vLibanonu. Katoličtí Arméni žijí především ve státechBlízkého východu, ale i vSeverní Americe.
Arménská evangelická církev vznikla na územíOsmanské říšena začátku 19. století, když seevangelícioddělili od Arménské apoštolské církve.
K rozkolu mezi částí věřících došlo kvůli jejich nespokojenosti s pořádky uvnitř Arménské apoštolské církve. Její nejvyšší představitel v Osmanské říšikonstantinopolský patriarchaKrikor Peshtimaljian (přední intelektuál té doby, zemřel 1837) pořádal kritické biblické kurzy pro duchovní i prosté lidi. Jeho hlavním cílem bylo vychovávat kvalifikované duchovní pro Arménskou apoštolskou církev. Poukazoval však na to, že v Arménské apoštolské církvi se vše neděje podlebible, ale spíše podletradice. Nejvyšší představitelé Arménské apoštolské církve s tím nesouhlasili a došlo k rozkolu. Nespokojení věřící se proto oddělili a vznikla Arménská evangelická církev.
Počet jejich členů je kolem 250 000 a jsou po celém světě, neboť arménskádiasporaje veliká. Existuje přibližně 100 arménských evangelických církví, například v následujících zemích:Arménie,Argentina,Austrálie,Belgie,Brazílie,Bulharsko,Kanada,Kypr,Egypt,Anglie,Francie,Gruzie,Řecko,Írán,Irák,Libanon,Sýrie,Turecko,UruguayaSpojené státy americké.
V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůArmeniana anglické Wikipedii aArmenian Apostolic Churchna anglické Wikipedii.V tomto článku byly použitypřekladytextů z článkůArmenian Catholic Churchna anglické Wikipedii aArmenian Evangelical Churchna anglické Wikipedii.