Království Mutapa

Království Mutapa, téžMwenemutara, portugalskyMonomotapa, v jazyce šonaMwene we Mutapa, byl státní útvar vjižní Africe, který existoval v letech 1430–1760. Rozkládal se na území dnešníJihoafrické republiky,Zimbabwe,Mosambiku,Svazijska,LesothaaZambie. Klíčovým etnikem byliKalangové.
Legendárním zakladatelem státu a prvním "mwene" (králem)bylNyatsimba Mutota. Jím založená dynastie měla nejspíše kořeny v královstvíVelké Zimbabwe, Mutota byl patrně členem její královské dynastie.Mutota z Velkého Zimbabwe odešel podle jedné verze, aby hledal nové zdrojesoli, podle jiné verze, aby unikl hladomoru. Jeho nové království Mutapa bylo ustaveno kolem roku 1430.Druhým vládcem bylMwenemutapa Matope. Ten dosáhl mimořádné územní expanze. Postupoval spíše takticky než silově, nabídl místo ve Velké radě říše každému kmeni, který se podvolil dobrovolně a vzdal se boje. Bohatství království pramenilo zejména změdiaslonoviny. Maximální územní expanze říše dosáhla v roce 1480.
To byla zároveň doba, kdy do oblasti vstoupiliPortugalci. Do přímého styku s královstvím se dostali v 60. letech 16. století. Zaznamenali mnoho informací o této říši i její předchůdkyni, Velkém Zimbabwe. Portugalci též prodali Mutapě některé zbraně. V roce 1561 pronikli do Mutapyjezuitštímisionářia obrátili královskou rodinu nakřesťanství.To se nelíbilomuslimskýmobchodníkům v hlavním městěZvongombe, kteří krále proti jezuitům poštvali a ten je nechal zabít. To byla pro Portugalce vítaná záminka k invazi, jejímž hlavním cílem bylo zmocnit se zlatých dolů a obchodních cest, jimiž se dopravovala slonovina. Portugalské vojenské výpravě velelFrancisco Barreto, ale nebyla zcela úspěšná, což frustrované Portugalce přivedlo k masakrům svahilských obchodníků. Králům Mutapy se podařilo dokonce uvalit značné daně na portugalský dovoz do oblasti.
Nakonec však říši oslabily vnitřní spory mocenských frakcí, které si Portugalce najímaly při vzájemných střetech. Portugalci v oblasti takto neustále posilovali. Roku 1629 se mutapský král pokusil Portugalce porazit ve vojenském střetnutí a vyhnat je. Neuspěl, což vedlo de facto k pádu nezávislé mutapské moci. Portugalci poté dosadili na trůn svého loutkového panovníka,Mavury Mhande Felipeho. Ten podepsal Portugalcům závazekvazalstvía odevzdal jim zlaté doly. Zároveň docházelo k postupnému osidlování území portugalskými osadníky (tzv.prazeiros). Mnozí přitom přicházeli s nadějí, že právě v Mutapě jsou legendární zlaté doly krále Šalamouna.
Oslabený stát se navíc v17. stoletídostal pod tlak stále rostoucího souseda, království dynastieRozvi.Roku 1695 již byla říše Rozvi klíčovým státem v oblasti a ovládla zlaté doly. Jakousi míru nezávislosti na Rozvi, která se realizovala alespoň kontrolou hlavního města, si Mutapa udržovala do roku 1712. Tehdy Mutapané nabídli králi Rozvi trůn v naději, že vyžene Portugalce, přičemž původní dynastie odešla do exilu v Chidamě v Mosambiku. Království Rozvi Portugalce skutečně vytlačilo, avšak brzy ztratilo o Mutapu zájem, neboť se snažilo upevnit své postavení na jihu. Mutapa tak roku 1720 znovu získala nezávislost, avšak již dávno nešlo o mocnou říši, v této době již ztratila prakticky celou zimbabwskou plošinu.
Roku 1740 nastoupil na trůnDehwe Mapunzagutu, který uzavřel strategické spojenectví s Portugalci a pozval do země portugalskou posádku. To zemi zajistilo poslední éru relativní nezávislosti. Po jeho smrti v roce 1759 však propukly boje o následnictví, které vyústily v dosud největší občanskou válku. Z ní se Mutapa již nikdy nevzpamatovala a byla rozchvácena mocnostmi v oblasti, říší Rozvi a Portugalci. Poslední ozvěnou dávné moci Mutapy byla exilová dynastie v Chidamě. Ta se označovala za krále (užívala titulymamboachidima) až do roku 1917, kdy její poslední představitel,Mambo Chioko, padl v boji s Portugalci.
V tomto článku byl použitpřekladtextu z článkuKingdom of Mutapana anglické Wikipedii.