Umeå universitet

Umeå universitet er et statlig universitet i Umeå i Sverige. Det ble grunnlagt i 1965 som landets femte universitet, for å øke den akademiske kunnskapen i Nord-Sverige. Størrelsesmessig er Umeå universitet sammenlignbart med Linköpings universitet, som landets femte-sjette største universitet, målt i antall studenter. I 2012 hadde universitetet rundt 4 300 ansatte og en omsetning på ca 3,9 milliarder SEK. Det rangeres som et av verdens 200-300 beste universiteter og som det 5. til 8. beste i Sverige.
Universitetet er organisert i fire fakulteter som til sammen har ansvaret for et 50-tall institusjoner, et 20-tall sentre samt åtte høyskoler, der de siste tilskuddene er Lärarhögskolan (2008/2009), Arkitekthögskolan (2009), og Idrottshögskolan (2013). Totalt ble det i 2012 tatt opp drøyt 34 000 personer for studier (tilsvarer drøyt 17 000 helårstudieplasser), hvorav nærmere 1 300 driver studier på forskernivå. Det ble i 2012 avlagt totalt 4 063 eksamener, inklusive magister- og masternivå.
Selv om Umeå universitet også driver undervisning i Kiruna, Lycksele, Skellefteå og Örnsköldsvik – med utbygde campus på de to sistenevnte stedene – er det et hovedtrekk at de aller fleste av universitetets utdanninger og forskningssentre er samlet rundt Campus Umeå. En viss endring ble gjort i 2009 med prosjektet Konstnärligt campus i sentrum av Umeå, der Designhögskolan og Konsthögskolan fra høsten 2010 har fått selskap av den nye arkitektutdanningen. Våren 2012 flyttet også Bildmuseet dit, samtidig som HUMlab etablerte en filial, kalt HUMlab-X. Konstnärligt campus ble innviet i mai 2012.
Allerede på begynnelsen av 1900-tallet var det diskusjoner om å opprette en høyskole i Norrland. Bak diskusjonen lå det faktum at utdanningsnivået hos befolkningen i Norrland var forholdsvis lavt, og at det var stor mangel på blant annet leger, lærere og jurister i landsdelen.
Spørsmålet ble aktualisert i Riksdagen i 1946 då Umeåbon og riksdagsmannen Gösta Skoglund foreslo en utredning av høyskolespørsmålet. I hvilken by en eventuell høyskole skulle lokaliseres var på det tidspunktet uklart, men de to hovedkandidatene var fra første stund Härnösand og Umeå.
Forslaget ble avslått, og samme skjebne møtte forslaget som kom i 1947 om å legge et rikssykehus med tilhørende tannlegeutdanning til Umeå. Til forslagets fordel talte dog den store mangelen på tannleger i Nord-Sverige. Tilbakeslagene til tross, det energiske arbeidet fra Umeåvenner styrket Umeås stilling som hovedkandidat blant de byer som konkurrerte om å få det første universitetet i Norrland.
En avgjørende fordel for Umeå var beslutningen som ble fattet i 1951 om å legge et vitenskapelig bibliotek til Umeå med rett til «det femte exemplaret» av alt som ble trykket i Sverige. Biblioteksforholdene som tidligere hadde vært en bakdel med Umeå ble nå en stor fordel når man på nytt tok opp spørsmålet om medisin- og tannlegeutdanning i byen.
I 1956 fikk til slutt Umeå en odontologisk klinikk i form av Tandläkarinstitutet i Umeå (en filial av Tandläkarhögskolan i Stockholm) og arbeidet startet med en gang opp med lokaler til studentforeningen og bygging av studentboliger. Deretter var det en naturlig utvikling at Umeå også ble tildelt legeutdannelse i 1957. Da den Medicinska högskolan i Umeå, som ble grunnlagt i 1958, og startet undervisningen vårterminen 1959 med legeutdannelsens kliniske del) med vitenskapelig bibliotek, tannlege- og legestudier vel var i drift var opprettelsen av Umeå universitet kun et tidsspørsmål. Riksdagen vedtok forslaget i 1963, i 1963 ble Umeå universitetsbibliotek opprettet og i 1965 ble Sveriges femte universitet innviet av kong Gustaf VI Adolf.
Da universitetet ble opprettet i 1964 gikk Medicinska högskolan og Tandläkarhögskolan (som i 1963 hadde blitt en selvstendig høyskole) inn i universitet i form av hvert sitt fakultet. I 1999 ble det daværende odontologiske fakultetet innlemmet som en institusjon i et nytt medisinsk-odontologisk fakultet, som i 2004 byttet navn til Medicinska fakulteten.
I forbindelse med utformingen av universitetsområdet ble det i 1967 utlyst to riksdekkende kunstkonkurranser. I den ene, som gjaldt en skulptur med sentral utendørs plassering ble førstepremien delt mellom to unge kunstnere; Roland Haeberlein ("Björkbock") og Ernst Nordin, hvis forslag ble utført i 1969; siden da har hans skulptur Norra skenet blitt et symbol for universitetet. Norra skenet ble opprinnelig reist straks nord for Förvaltningshuset, men for å gi plass til det nye Lärarutbildningshuset ble den i 1995 flyttet til sin nåværende plass ved Universitetsdammen.
Den andre konkurransen gjaldt et muralt kunstverk på den lange veggen som omgir forelesningsalene mellom Samhällsvetarhuset og Universitetsbiblioteket. Her fikk et forslag av Anders Österlin førstepremie, men etter interne diskusjoner besluttet juryen å i stedet gi oppdraget til Lage Lindell, som ikke hadde deltatt i konkurransen. Lindells verk, som ble ferdigstilt 1970–1972, ble innledningsvis kritisert av visse studentgrupper for å ikke være politisk, men har med tiden blitt høyt verdsatt. Da den tidligere forelesningssalsrotunden ble bygget om i 2007–2008 – taket ble forhøyet, fasadene glasskledd og en kafé ble plassert på toppen av forelesningssalene – fikk den nyrenoverte bygningen således navnet Lindellhallen.
Som første rektor ble professor og overlege ved regionsykehusets radioterapi-klinikk (nå onkologisk klinikk), Lars-Gunnar Larsson utnevnt. Fram til i dag har universitetet blitt ledet av syv forskjellige ordinære rektorer:
(Mellom oktober 1998 og juli 1999 fungerte Jan-Olof Kellerth som midlertidig rektor.)
Universitetets høyeste organ er universitetsstyret, som består av åtte medlemmer oppnevnt av regjeringen, samt rektor og tre representanter hver for henholdsvis lærere og studenter. Universitetets daglig virksamhet ledes av en rektor, en prorektor, to viserektorer, en universitetsdirektør samt en forvaltningssjef.
Under forvaltningssjefen ligger de ulike forvaltningsenhetene. Disse har som oppgave å utvikle og forvalte universitetets ulike ressurser. Blant forvaltningsenhetene er for eksempel IT (som blant annet innbefatter Umeå universitets datasentral), Studentcentrum, informasjonsenheten med flere.
For utdanning og forskning er de respektive fakultet, som er en felles organisatorisk enhet for nærbeslektede emner, ansvarlige. Ved Umeå universitet er det fire fakulteter: humanistisk, medisinsk, samfunnsvitenskapelig samt teknisk-naturvitenskapelig (fakultetet for lærerutdanning ble ved årsskiftet 2008/2009 erstattet av Umeå School of Education som den 1. januar 2012 ble til Lärarhögskolan vid Umeå universitet. De ulike fakultetenes virksomhet ledes av dekanus.
Fakultetets besluttende organ er fakultetsnemnda, som har ansvaret for grunnutdanning, forskerutdanning og forskning innen sine respektive vitenskapsområder. Minst tre medlemmer i fakultetsnemnda skal være studenter.
Innen hvert fakultet finnes et antall institusjoner, som driver utdanning og forskning innen sitt emne, for eksempel fysikk, historie eller molekylærbiologi.
Ved Umeå universitet finnes ått forskjellige høyskoler, som samler utdanninger innen et spesielt fagområde under et felles tak. Noen av høyskolene gjør dette ved å samordne utdanninger der lærere fra flere institusjoner deltar med sine spesielle kompetanseområder. Andre har i stedet ansatt lærere med den spisskompetanse som kreves for sine utdanninger.
I Umeå finnes også Norrlands største vitenskapelige bibliotek, Umeå universitetsbibliotek (UmUB). Biblioteket er i første rekke til for universitetets ansatte og studenter, men er også åpent for allmennheten. UmUB har ca 110 ansatte fordelt på Universitetsbiblioteket (UB), Medicinska biblioteket (MB), Forskningsarkivet samt UB Campus Örnsköldsvik.
Umeå universitets opprinnelige campus på universitetsområdet er bygd etter nordamerikansk modell, men planmessig også inspirert av universitetet i Århus, Danmark, som er bygd rundt en sentral park med en stor dam i midten.
De aller fleste utdanninger og bygninger ligger samlet innen gangavstand med Universumhuset i sentrum. I utkanten av området ligger også Sveriges lantbruksuniversitets bygning, IKSU sportssenter samt Uminovas lokaler som i første rekke huser knoppskytingsbedrifter fra Umeå universitet. Innen gangavstand ligger også Norrlands universitetssjukhus med sine bygninger.
Siden noen år tilbake driver Umeå universitet utdanning også ved Campus Skellefteå, Skellefteå og Campus Örnsköldsvik, Örnsköldsvik, samt i Lycksele, Kiruna og en mengde andre studiesteder.
Sommeren 2009 startet oppbyggingen av Konstnärligt campus på det området ved Umeälven nær sentrum av Umeå der Designhögskolan og Konsthögskolan har vært lokalisert siden de ble innviet på slutten av 1980-tallet. Høsten 2010 ble den nye Arkitekthögskolan innviet, og i løpet av våren 2012 ble nye lokaler for Bildmuseet, Konsthögskolan og en filial av Humlab ferdigstilt.
En satsing som startet i 2003 er Kultur på campus, som har til hensikt å gi ansatte og studenter ved Campus Umeå tilgang til kulturopplevelser, uten kostnad, hver uke. Prosjektet inngår nå også i Umeås satsing under kulturhovedstadsåret 2014.
På Campus Umeå, Konstnärligt campus, Campus Skellefteå og Campus Örnsköldsvik er det mange tilbud til studentene; studentnasjoner for studenter fra de respektive steder, studentting, foreninger, spex (et slags amatørteater), kor, idrett og fester. Studentlivet ved Umeå universitet er livlig, men ofte mindre bundet til tradisjoner enn på visse andre studentsteder, og ikke nødvendigvis isolert fra det øvrige tilbudet i Umeå, Skellefteå og Örnsköldsvik. Studenter har for eksempel fra starten på 1980-tallet vært engasjert i kulturforeningen Humlan, som driver mengder av prosjekt og står bak musikkfestivaler som Umeå Open.
Samtlige nasjoner, bortsett fra Finlandssvenska Nationen, Gästrike Hälsinge Dala Nation og Övre Norrlands Nation, er for tiden hvilende. Yttre Rymdens Nation er en nasjon som ikke ligger under Nationernas Förbund noe som er et krav for å få være en studentnasjon ved Umeå universitet.