Българска телеграфна агенция

Българската телеграфна агенция (съкратено БТА) е националната информационна агенция на Република България и наред с БНТ и БНР е сред държавните медии под обществен контрол. Създадена е през 1898 г. В днешно време „телеграфното“ в наименованието на агенцията е съблюдаване на именната традиция. Днес БТА достига до своите читатели чрез интернет. Законът възлага на БТА да защитава и популяризира книжовния български език, националните традиции и култура. Агенцията осигурява информация за живота на българите, живеещи извън границите на Република България, и ги осведомява за събитията в страната.
БТА е член на Европейският алианс на информационните агенции (ЕАНА) и на регистрираната в България – Асоциация на балканските информационни агенции и югоизточна Европа (ABNAse), които приемат само една информационна агенция от държава.
БТА е създадена през 1898 г. с указ на княз Фердинанд I по време на правителството на Константин Стоилов. Агенцията е създадена по модела на руската Петербургска телеграфна агенция. За разлика от повечето информационни агенции по това време, които са частни, БТА има статут на особена служба към Министерството на външните работи и изповеданията (МВРИ). В ранните години нейната цел е да предоставя на българските медии актуална информация за вътрешните и международните събития. Основната част от публикуваните материали са сведения за живота в европейските владетелски дворове и криминалната хроника, както и търговски и борсови съобщения. Освен това агенцията предоставя информация за събитията в страната на чуждестранни телеграфни агенции.
Дейността на БТА се разширява чувствително по време на Балканските войни, когато по света нараства интересът към събитията на Балканите. През 1913 г. агенцията е преобразувана в отделение към новосъздадената Дирекция на печата към МВРИ. БТА продължава да се разраства и след войните, като през 1922 г. вече има 13 щатни и 25 извънщатни сътрудници.
След прокомунистическия Деветосептемврийски преврат от 1944 г. ръководството на агенцията е сменено. Дирекцията на печата е подчинена на Министерството на пропагандата, но БТА остава в рамките на МВРИ. През 1951 г. двете служби са обединени под името БТА и са пряко подчинени на Министерския съвет. През 1958 г. от БТА се отделя Издателство на чужди езици, което през 1967 г. е преобразувано в агенция София-прес. През 50-те години служителите на агенцията бързо нарастват и от 77 през 1944 г. (за цялата Дирекция по печата) през 1958 г. те са вече 325 души.
През годините БТА отразява позициите на българската държава. За първи път в началото на демократичните промени през февруари 1990 г. отпадат ограниченията при търсенето, писането и превода и публикуването на новини, прекратява се издаването на поверителни бюлетини с ограничен тираж, продължило над 90 години. Според заключителните разпоредби на Конституцията от 1990 г. през 1994 г. е подготвен и на 29 юни XXXVI Народно събрание приема Статут на БТА, в който се дава срок да бъде внесен проект на Закон за БТА. Проектът е написан и внесен в парламента през 2000 г., но не е подложен на разисквания. Без възражения той е приет през декември 2011 г.
След 2021 г., когато Народното събрание прави достъпът до новините на БТА със свободен достъп, националната информационна агенция урежда нови договори с глобалните агенции Асошиейтед Прес, Ройтерс, Агенция Франс Прес, Deutsche Presse-Agentur, ТАСС, от които купува информация, а това дава възможност на всички български медии безвъзмездно да публикуват подбрани и преведени на български език техни новини.
След подписания договор на българските медии се дава възможност да използват безвъзмездно и новини от 40 национални агенции от 4 континента, с които БТА има споразумения за сътрудничество. Договори за всекидневен безвъзмезден обмен на новини БТА има с националните новинарски агенции на Австрия, Азербайджан, Албания, Алжир, Аржентина, Армения, Белгия, Босна и Херцеговина, Виетнам, Гана, Гърция, Израел, Индия, Иран, Испания, Италия, Йемен, Камбоджа, Кипър, Косово, Кот д'Ивоар, Латвия, Либерия, Ливан, Молдова, Монголия, Нигерия, Нидерландия, Обединените арабски емирства, Полша, Румъния, Северна Македония, Саудитска Арабия, Сенегал, Словакия, Турция, Украйна, Филипините, Хърватия, Черна гора.
Със Закона за изменение и допълнение на Закона за БТА (обн. „Държавен вестник“, бр. 20 от 9 март 2021 г.) Народното събрание предвижда националната информационна агенция да осигурява безвъзмездното разпространение на съобщения от значително по-широк кръг лица и свободен безвъзмезден достъп за всички до нейните собствени информационни продукти. До приемането на този закон институции и лица (с тесен кръг изключения) са плащали на БТА за разпространяване на информация от тях, въпреки че е в обществена полза и без търговски характер. В продължение на 123 години право на безплатен достъп до информационните продукти на БТА са имали ограничен кръг лица.
По повод 125-годишнината на БТА през 2023 г. агенцията подготвя и Издателството на БАН „Проф. Марин Дринов“ издава три книги: „История на БТА 1898–2023“, „Лични свидетелства“ и „Истинските новини“.
Генерални директори на БТА през годините:
Принципите в дейността на БТА, които агенцията посочва в своя сайт са: