Terrorangrepet i Krasnogorsk 22. mars 2024

Terrorangrepet i Krasnogorsk 22. mars 2024 var et islamistisk terrorangrep som fant sted 22. mars 2024, fra klokken 20:03 moskvatid, i konserthuset Crocus City Hall. Konserthuset ligger i Krasnogorsk i Moskva oblast nordvest for byen Moskva. Det er et område med kjøpesenter, hoteller og restauranter.
Angrepet foregikk i en utsolgt konsertsal med plass til 6.200 mennesker. Minst 144 personer ble drept og 551 såret. Det ble utført av seks personer med pistoler, kniver og automatvåpen. Den islamske stat – Khorasanprovinsen (IS-KP) har påtatt seg ansvaret for angrepet.
USAs ambassade i Russland advarte 7. mars om et forestående angrep i Moskva. Russiske myndigheter hevdet at gjerningsmennene hadde forbindelser til Ukraina, hvilket både USA og Ukraina benektet.
Angrepet medførte også eksplosjon og brann, som etter nattlig slukningsarbeider ved hjelp av tre helikoptre, ble slukket neste morgen. Den 23. mars 2024 var 11 personer blitt anholdt i sammenheng med angrepet. Den 28. mars 2024 ble en 12. person arrestert.
Terrorangrepet var det dødeligste på russisk jord siden gisseldramaet i Beslan i 2004.
Russland har tidligere vært utsatt for store terrorangrep. Det begynte med en serie med eksplosjoner som traff boligblokker i Moskva, Bujnaksk, og Volgodonsk i 1999, etterfulgt av terrorangrepet mot Dubrovka-teateret i Moskva i 2002 og gisseldramaet i Beslan i 2004.
Den islamske stat – Khorasanprovinsen (IS-KP) er en regional avdeling av den islamske staten Irak og Levanten (IS). Gruppen er aktiv i det sørlige sentral-Asia, primært i Afghanistan. ISIS–KP søker å destabilisere, styrte og erstatte eksisterende regjeringer i det historiske Stor-Khorasan. Dette historiske området innbefatter det som idag utgjør Afghanistan, deler av Turkmenistan, deler av Usbekistan, samt Tadsjikistan og Kirgisistan.
Den 25. mars arresterte myndighetene i Tadsjikistan ni personer fra Vahdatdistriktet i Tadsjikistan. De er mistenkte for å ha vært involvert i terrorangrepet i Krasnogorsk. Byen Vahdat, som ligger i dette distriktet, huser et fengsel, primært for islamske terrorister. Vahdat ligger 21 km øst for hovedstaden Dusjanbe. Vahdat fikk internasjonal oppmerksomhet da et opprør 19. mai 2019 i fengselet førte til drap på tre fengselsvakter og 34 innsatte. Opprøret ble trolig tilskyndet av medlemmer av IS-KP. En av de drepte var Behruz Gulmurod, sønn av Gulmurod Halimov, en tidligere kommandør i det tadsjikiske innenriksdepartementets spesialstyrker som ble medlem av IS-KP i 2015.
IS-KP er forbudt i Russland. IS har utført og koordinert store angrep på musikkscener over hele Europa siden 2010-tallet. Eksempler er angrepet på Bataclan-teateret under terrorangrepet i Paris 13. november 2015, så vel som terrorangrepet i Manchester 22. mai 2017. I oktober 2015 skjøt IS ned det russiske flyet Metrojet Flight 9268 over Egypt, og drepte alle 224 om bord. IS-KP var også ansvarlige for bombingen av den russiske ambassaden i Kabul 5. september 2022.
I desember 2023 ble flere tadsjikiske statsborgere pågrepet i Østerrike. Ifølge avisen Bild var de medlemmer av IS-KP og planla et terrorangrep. En annen tadsjikisk statsborger ble pågrepet i Tyskland. Politiet i Köln arresterte senere ytterligere tre terrormistenkte knyttet til de første arrestasjonene. Ifølge politiet planla de et angrep på Kölnerdomen med en bil. Den 31. desember 2023 ble medlemmer av IS-KP arrestert i Jalalabad, Kirgisistans tredje største by. De hadde planlagt å plante en eksplosiv enhet nær hovedbyens juletre og angripe en russisk-ortodoks kirke.
Russland kom i krig med IS i 2015 under sin intervensjon i borgerkrigen i Syria. Russland kjemper på vegne av regjeringen til president Bashar al-Assad, og denne intervensjonen pågår fortsatt. Etter flere år med redusert aktivitet, har IS prøvd å gjenoppta angrepene.
Under borgerkrigen i Afghanistan fra 1992 til 1996, tapte IS-PK mot Taliban. De skiftet fokus fra å gjenopprette det historiske Stor-Khorasan til internasjonal terrorisme. I 2022 valgte IS-KP «imperiene» Russland, USA og Kina som sine viktigste eksterne fiender. Ifølge IS-KP har Russland «muslimsk blod på sine hender».
Den 3. januar 2024 utførte IS–KP bombinger i Iran som drepte minst 103 mennesker; USA advarte Iran om mulige angrep. Colin Clarke fra det uavhengige tankesmien Soufan Center hevder at IS–KP «har vært fiksert på Russland de siste to årene, og har ofte kritisert Putin i sin propaganda.»
Den 2. mars 2024 ble seks IS-krigere drept i en skuddveksling med russiske sikkerhetsstyrker i Ingusjetia.
Den 7. mars 2024 kunngjorde den russiske føderale sikkerhetstjenesten (FSB) at den hadde nøytralisert en terroristcelle som var knyttet til IS i Moskva. Cellen hadde intensjoner om å angripe en synagoge i byen.
Noen timer etterpå, advarte USAs ambassade i Moskva om at «ekstremister har forestående planer om å angripe store menneskeansamlinger i Moskva, inkludert konserter». Den anbefalte amerikanske borgere om å «unngå store folkesamlinger i løpet av de neste 48 timene», om å unngå folkemengder, om å holde seg oppdatert ved å overvåke lokale medier, og om å opprettholde bevissthet om omgivelsene. På denne dagen advarte USA også privat russiske tjenestemenn om faren for et forestående angrep fra IS-KP. Advarselen var basert på etterretningsinformasjon som var samlet inn tidligere i mars.
Tjenestemenn i USA sa senere til The New York Times at angrepet var relatert til den tidligere amerikanske advarselen. De sa også at etterretningsrapportene som advarselen var basert på, var delt med russiske tjenestemenn før angrepet. Derimot hevdet den russiske ambassadøren i USA, Anatolij Antonov, at «ingen konkret informasjon, ingenting ble gitt til oss.»
Canada og Storbritannia kom med lignende advarsler til deres borgere i Russland. Tre dager før angrepet på Crocus City Hall, fortalte president Putin styret i FSB at vestlige advarsler om et potensielt angrep i Russland var «provoserende» og «ligner på direkte utpressing og intensjonen om å skremme og destabilisere samfunnet vårt.»
Crocus City Hall ble bygd i 2009 som en konsertsal med en kapasitet på 6 200 mennesker. Den er et av de største konsertstedene i området. Det er en syv-etasjers bygning og er omtrent 38,000 m². Det er en del av en større blokk av kjøpesentre, hoteller, restauranter, og andre attraksjoner som blir kalt Crocus City kjøpesenter.
Bygningen ble oppført av den aserbajdsjanske milliardæren og eiendomsutvikleren Aras Agalarov. Den var åstedet for konkurransene Miss Universe 2013 og Top Hit Music Awards i 2013 og 2019.
Den 22. mars 2024 var det russiske bandet Picnic ment å spille på et utsolgt show ved Crocus City Hall. Omkring klokken 19:55 moskvatid, krysset terroristene fotgjengerovergangen til jernbanelinjen til Moskvas metro, Mezhdunarodnaya Ulitsa. De passerte inngang No. 14 til paviljong No. 3 i Crocus Expo i Crocus City kjøpesenter. Klokken 20:03 moskvatid var de inne i auditoriet i Crocus City Hall. Før bandet begynte sin opptreden, åpnet maskerte væpnede menn i kampuniformer ild mot folkemengden ved å bruke Kalashnikov-lignende rifler. En IS-KP-rapport hevdet at overfallsmennene også hadde pistoler og kniver. Fordi showet var i ferd med å begynne, trodde mange at den første lyden av skudd var en del av handlingen. På tidspunktet for angrepet var barn og tenåringer i bygningen og forberedte en selskapsdans konkurranse. Stedets sikkerhetsvakter var ubevæpnet, og det antas at noen av dem ble drept i angrepet. En deltidsassistent i kontrollrommet, 15 år gamle Islam Khalilov, reddet mer enn hundre konsertgjengere ved å vise dem en utgang gjennom lokalets kontorlokaler. Han ble assistert av tre av sine medarbeidere, 14 år gamle Artyom Donskov, Nikita Ivanov og en annen.
Et vitne beskrev angriperne som skjeggede menn. Amatørvideoopptak verifisert av BBC Verify viste maskerte væpnede menn som skjøt vilkårlig i entreen og auditoriet. Andre opptak lagt ut på Telegram viste menn i militære uniformer og baseball-luer som skyter inn i folkemengder av skrikende mennesker.
Den 23. mars publiserte IS–KP en video gjennom Amaq News Agency, som viser skyting og halshugging av ofre i angrepet. I videoen ser det ut til at angriperne skyter folk utenfor inngangen til auditoriet. Med arabiske undertitler, hører man angriperne rope «kom, kom raskt» (تعال[،] تعال بسرعة[،], taʿāla, taʿāla bisurʿa), «Ta med automatgeværet, ta med automatgeværet», (أحضر الرشاشة، أحضر الرشاشة[،], ʿaḥḍir ar-raššāša, ʿaḥḍir ar-raššāša) og «drep dem og ha ingen nåde»(اقتلوهم وﻻ ترحمهم[.], uqtulū-hum wa-lā tarḥamu-hum). Etter å ha skutt ofrene, kutter en angriper, Mirzoyev, halsen på et fortsatt levende såret offer, som ble skutt utenfor kameraet før opptaket. Etter drapene, med arabiske undertekster, ropte en av overfallsmennene: «De vantro er beseiret ved Allahs nåde (Inshallah). Allah er stor.. De vantro er beseiret. Vi gikk ut for Allahs skyld og støtter hans religion» (الكفار ينهزمون إن شاء الله[.] الله أكبر ..الكفار ينهزمون[.] خرجنا في سبيل الله ونصرة دينه[.])
Angriperne brukte også brannbomber. Et øyenvitne fortalte at de brukte molotovcocktail for å starte en brann i auditoret. Amatørvideoopptak lagt ut på sosiale medier viste store branner og røykskyer som kom fra bygningen fra brannene påsatt av angriperne, deriblant ved en nødtrapp, som tvinger folk mot angripernes posisjoner midt i lobbyen. Brannen i komplekset ble anslått å ha dekket et område på 12.900 m². Noen timer senere ble det meldt om en stor lyd, etterfulgt av et delvis takkollaps. Guvernøren i Moskva oblast, Andrej Vorobjov, sa at taket over hallen hadde kollapset.
Spesialstyrker fra SOBR og OMON ble sendt til scenen, og ankom over en time etter at skytingen startet, ifølge Nexta. Vorobyov dro til scenen for å sette opp en arbeidsgruppe for å håndtere situasjonen. Andre tjenestemenn ankom også, inkludert innenriksminister Vladimir Kolokoltsev. Den russiske nasjonalgarden ble også sendt ut for å lete etter overfallsmennene. Den la ut et bilde av angripere som flykter i en hvit Renault, som de hadde kjøpt 4. januar 2024.
Overlevende ble evakuert via medisinske helikoptre, og 70 ambulansepersonell skal ha blitt sendt ut. Et ukjent antall mennesker flyktet til parkeringsplassen fra scenen, mens andre flyktet til taket. Myndighetene evakuerte rundt 100 personer som gjemte seg i kjelleren. En overlevende sa at rømlinger ble hindret av låste dører, og tvang noen av dem til å bryte en dør åpen for å unnslippe. Brannmenn hindret brannen fra å spre seg, mens tre helikoptre ble satt inn for å dumpe vann på det brennende taket.
Den 23. mars kl 07:00 rapporterte Vorobjov at brannen var under kontroll og for det meste slukket. Han la ut en video som viser omfattende skader på bygningen med taket. De øverste radene i konsertsalen var fullstendig kollapset. Kl 11:30 samme dag, var brannen helt slukket.
Angrepet førte til minst 144 døde og 551 skadde, hvorav noen kritisk. Ved siden av skuddskader, ble noen dødsfall forårsaket av inhalering av røyk. Ifølge russlands helseminister, Mikhail Murashko, ble fem barn skadd i angrepet. Minst tre barn ble drept, mens det eldste offeret var en kvinne i 70-årene. De fleste ofrene var fra den nordvestlige delen av Moskva oblast, deriblant Krasnogorsk og Khimki.
En kvinne fra Armenia og hennes aserbajdsjanske ektemann var blant de drepte. Borgere fra Belarus og Moldova var blant de drepte. Kirgisistans ambassade i Moskva sa at to av landets borgere, som arbeidet ved Crocus City Hall denne dagen, var savnet. Letingen etter ofre opphørte den 23. mars. På denne dagen var minst 29 omkomne identifisert. Moskvas helsedepartement sa at det forventet å avslutte identifiseringen av døde i løpet av to uker.
Medlemmene av Picnic skrev på Instagram at de og deres team var «i live og trygge», mens TASS senere rapporterte at de hadde blitt evakuerte. Bandet skrev senere på VK at en av bandets ansatte var savnet. Bandets assisterende direktør Ekaterina Kushner var blant de omkomne; hun befant seg bak bandets merchandise-bord da skytingen startet.
Den 23. mars 2024 hadde 11 personer blitt arrestert, og de fire mistenkte angriperne var fanget. De kjørte sørover mot Ukraina i en hvit Renault Symbol 2007-modell med et svart tak og med bilskiltet T668UM 69 (Tver oblast). Angriperne ble stanset av politiet, etter at de ignorerte oppfordringer om å stoppe. To personer ble arresterte etter en biljakt, mens to andre flyktet inn i skogen. De ble senere anholdt. Dette skjedde om kvelden 22. mars, i nærheten av motorveien M3, nær landsbyen Khatsun, 140 kilometer fra den ukrainske grensen i Brjansk oblast, omkring 340 kilometer sørvest for Moskva.
Russiske sikkerhetsstyrker var koordinert med sikkerhetsstyrkene i Belarus for å forhindre mistenkte fra å krysse grensen mellom Belarus og Russland. Russlands etterforskningskomité iverksatte en terroretterforskning av angrepet.
Aleksandr Khinsjtejn, varamedlem for valgkretsen Samara i Statsdumaen, sa at en pistol, et magasin for automatgevær og tadsjikiske pass ble oppdaget i kjøretøyet til de fire individene. Den russiske Telegram-kanalen Baza identifiserte de fire angriperne som borgere av Tadsjikistan.
Tadsjikistans utenriksdepartement advarte 23. mars mot «falske nyheter». Tadsjikistans innenriksdepartementet benektet involvering av 3 av 4 tadsjikiske statsborgere, som var navngitt av russiske media. Rustam Nazarov er bosatt i Qurghonteppa i provinsen Khatlon, og arbeider som drosjesjåfør i Samara. Under terrorangrepet var han i Samara. Rivojiddin Islomov (f. 25. september 1972) og Mahmadrasul Nasriddinov (f. 20 november 1986) er bosatte i distriktet Jaloliddin Balkhi i Khatlon. De returnerte til Tadsjikistan 26. november 2023 og jobbet i Jaloliddin Balkhi under terrorangrepet.
I en telefonsamtale med Vladimir Putin, sa Tadsjikistans president Emomali Rahmon at «terrorister har ingen nasjonalitet, intet hjemland og ingen religion.»
Det fjerde navnet som ble offentliggjort i russiske media, var Shokhinjoni Abdugarffor Safolzoda (f. 28. juli 2002). Han var vært på russisk territorium siden 29. juli 2023. I perioden 1. august – 29. oktober 2022 bodde han i Ivanovo. Han var en bekjent av Faizov, og den 1. august 2022 kl 10:05 fløy de på samme fly (U68428) fra Dusjanbe i Tadsjikistan til Zjukovskij flyplass i Moskva oblast.
Tjenestemenn ved Russlands innenriksdepartement sa 23. mars at ingen av angriperne var russiske statsborgere. En 24 sekunder lang video på Telegram viste angivelig en av de mistenkte, Saidakrami Murodali Rachabalizoda, bli torturert av FSB-agenter i kamuflasjedrakter, som kuttet av høyreøret hans og tvang ham til å spise det. I en annen avhørsvideo utgitt av russiske statsmedier sa den 25 år gamle Shamsidin Fariduni at han deltok i angrepet i bytte mot 1 million rubler ($ 10.800). Halvparten av summen skal allerede ha blitt mottatt ved kortoverføring fra personer som kontaktet ham på Telegram og hvis identitet han ikke kjente. Et lekket foto viser hvordan Faridun ble torturert ved å sende strøm gjennom testiklene med en TA-57 felttelefon.
En femte mistenkt ble drept i auditoriet i Crocus City konserthus. Han bodde i Podolsk i Moskva oblast. I 2018 fikk han en bot på fem tusen rubler, etter å ha overtrådt reglene for opphold i Russland. En sjette mistenkt ble drept i Brjansk oblast.
Den 24. mars møtte fire mistenkte opp i Basmannoje-domstolen i Moskva og ble siktet for terrorisme (artikkel 205 i straffeloven). Påtalemyndigheten ba om at de fire, som ble varetektsfengslet, formelt ble arrestert. Hvis de blir dømt, kan de få en dom på livsvarig fengsel. Tre av de mistenkte, Mirzoyev, Rachabalizoda og Fariduni, erkjente straffskyld under rettsmøtet. De mistenkte dukket opp med blåmerker, og Rachabalizoda hadde en bandasje som dekket det manglende høyre øret. De ble beordret til å sitte i varetekt til minst 22. mai 2024.
Både i retten og i etterforskningskomitéen ble de siktede geleidet av maskerte menn. De mistenkte var bakbundet og hadde øynene tildekket. Inne i retten ble det hvite bindet for øynene fjernet, og de ble plassert i et glassbur. Dommerne Jelena Lenskaja og Timur Vakhramejev hadde bestemt at rettsforhandlingene skulle lukkes for media.
Når det gjelder mulige merker av tortur før deres oppmøte i retten, svarte Kreml's talsmann Dmitrij Peskov at han «lar dette spørsmålet forbli ubesvart».
Den 24. mars ble alle fire offisielt identifisert som borgere av Tadsjikistan. De fire mistenkte er:
Den 25. mars møtte ytterligere tre mistenkte i retten. Alle tre er født i Dusjanbe, hovedstaden i Tadsjikistan. De ble anklaget for å bidratt til terrorisme og ble varetekstsfengslet frem til 22. mai 2024.
Dilovar Islomov var den tidligere eieren av fluktbilen til de fire angriperne. Fluktbilen ble solgt til angriperne 4. januar 2024, og den obligatoriske bilansvarsforsikringen forble hos Dilovar.
Den 26. mars møtte en åttende mistenkt i retten. Han ble anklaget for å bidratt til terrorisme og ble varetektsfengslet frem til 22. mai 2024
Den 28. mars møtte en niende mistenkt opp i retten. Han ble pågrepet 23. mars.
Den 29. mars møtte en tiende mistenkt opp i retten. Han ble pågrepet 23. mars, og tingretten i Preobrazhenskij dømte ham til 15 dagers administrativ arrest. Nå er han mistenkt for å ha hjulpet til med å finansiere terrorangrepet, og ble varetekstsfengslet frem til 22. mai 2024:
Den 1. april møtte en ellevte opp i retten. Han ble varetektsfenglet frem til 22. mai og tiltalt for terrorisme.
Den 28. mars ble en 12. person arrestert, for å ha finansiert terrorhandlingen. Identiteten ble ikke oppgitt.
Den 25. mars arresterte myndighetene i Tadsjikistan ni personer fra Vahdatdistriktet i Tadsjikistan. De er mistenkte for å ha vært involvert i terrorangrepet.
Den islamske stat – Khorasanprovinsen (IS–KP) påtok seg ansvaret for angrepet like etterpå på en melding på Telegram. Meldingen ble sendt av Amaq News Agency, og hevdet at angriperne «trakk seg trygt tilbake til sine baser.» Gruppen er den regionale greinen av IS og er aktive i det sørlige sentral-Asia, primært i Afghanistan. Amerikanske tjenestemenn hadde etterretning som indikerte at IS-KP planla et angrep på Moskva.
Den 23. mars frigjorde IS–KP fotoer av angriperne og en full rapport om angrepet. Senere samme dag publiserte Amaq News Agency en halvannet minutt lang video av angrepet, filmet av en av angriperne. Den viste en angriper med et automatgevær som skjøt ofre, og en annen som skar offerets hals med en kniv; mannen som filmet ropte takbir (Allāhu ʾakbar), «priset være Allah», og erklærte at de vantro skal bekjempes.
Amerikanske tjenestemenn hevdet at IS–KP opererte alene i angrepet. Den franske presidenten Emmanuel Macron uttalte at fransk etterretning hadde avgjort at «en IS-avdeling var hjernen bak angrepet og gjennomførte det.» Han tilbød seg å hjelpe russerne med å etterforske IS-KP. Den 25. mars erkjente Putin at angrepet ble utført av «radikale islamister». Han antydet likevel ukrainsk innblanding.
Til tross for politisperringer la forbipasserende hyllester utenfor Crocus City Hall etter angrepet, mens reklameplakater i Moskva viste minneplakater som viste et lys og budskapet Skorbim («vi sørger»).
Tungt utstyr begynte å rydde vrakrester og strukturer på åstedet 24. mars. Provisoriske minnesmerker for ofrene for angrepet ble også reist i byer over hele Russland. Den 25. mars ble tre kjøpesentre tilhørende Aras Agalarovs internasjonale selskap som drev Crocus City Hall, stengt på ubestemt tid.
I sin henvendelse til nasjonen den 23. mars, kunngjorde president Putin at 24. mars ville være en dag med nasjonal sorg for ofrene for angrepet. Han lovet også å straffe de ansvarlige. Putin sa at alle angriperne var pågrepet. Han hevdet også at de prøvde å komme seg inn i Ukraina med hjelp fra ukjente personer på den ukrainske siden. Den 26. mars ble dette benektet av presidenten i Belarus, Aleksandr Lukasjenko. Han sa at angriperne først prøvde å flykte til Belarus, men snudde og valgte en annen vei fordi grensesikkerheten var skjerpet etter angrepet.
Moskvas ordfører Sergej Sobjanin avlyste alle helgens arrangementer i byen, og sikkerheten ble skjerpet på tvers av flyplasser og togstasjoner som betjener byen, så vel som i Moskvas metro. Russlands kulturminister kansellerte arrangementer over hele nasjonen. I Saint Petersburg, ble kjøpesentre stengt, og Leningrad Oblast ble satt i høy beredskap. Minst 5,000 mennesker detonerte blod for ofrene til Gavrilov blod senter i Moskva, landets største blodoverføringsanlegg, og andre medisinske fasiliteter. Sberbank, Sovcombank og Home Credit & Finance Bank lovet å gjøre opp lån og lindre gjelden til familiene til klienter som ble drept eller skadet i angrepet.
For sine innsats for å redde hundrevis av konsertgjengere, ble 15-år gamle Islam Khalilov tildelt medaljen for russiske muslimer «for fortjeneste» av det russiske muftirådet. Han mottok også 1 million rubler ($10,785) fra rapperen Morgenshtern. Hans familie er muslimske immigranter fra Kirgisistan.
En vennskapskamp i fotball mellom Russland og Paraguay som skulle finne sted 25. mars på VTB-arenaen i Moskva ble utsatt på ubestemt tid på grunn av angrepet.
Russland har et stort antall sentralasiatiske gjestearbeidere, inkludert de fra Tadsjikistan. De er ofte ansatt i enkle jobber uten sikkerhet, men lønningene er bedre i Russland enn hjemlandet. Etter Russlands invasjon av Ukraina i 2022, har det vært hyppige raid mot boligkvarter og herberger, deportasjoner av udokumenterte migranter og frykt for verneplikt til den russiske hæren. Den prekære posisjonen til tadsjikiske innvandrere økte etter terroristangrepet. Etter angrepet advarte det sentralasiatiske landet Kirgisistan sine borgere mot unødvendige reiser til Russland.
Ifølge en rapport fra den ikke-statlige organisasjonen North Caspian Institute, har angrepet og dets dekning av russiske medier har forårsaket en økning i fremmedfiendtlige og innvandringsfiendtlige holdninger blant russere. Tadsjikiske innvandrere som jobber som drosjesjåfører i store russiske byer rapporterte om kunder som nekter å sitte med dem på grunn av deres etnisitet. En tadsjikisk barista i Moskva ble verbalt trakassert ved to anledninger for å ha samme nasjonalitet som de mistenkte angriperne. I Volgograd og flere andre byer, raidet politiet billige herberger som angivelig huset arbeidsinnvandrere fra Sentral-Asia. I Moskva frarådet kommunalt ansatte innvandrere gaterenholdere å gå ut den 24. mars på grunn av «massepolitiraid mot tadsjikere og usbekere på sørgedagen».
Et angrep ble rapportert på en avisbod som ble eid av sentralasiatiske arbeidere i Blagoveshchensk i Amur oblast. En advokat som representerer migranter fortalte Mediazona at hun hadde mottatt 2.500 rapporterte «aggresjonshandlinger» mot innvandrere i løpet av de to dagene etter angrepet, og la til at 30 tilfeller av tortur også ble registrert etter politiraid i migrantherberger og sovesaler over hele landet. Kirgisistans utenriksdepartement, samt den tadsjikistanske ambassaden i Moskva, utstedte reiseadvarsler til sine borgere som svar på rapportene.
Flere pro-russiske nyhetskilder som Readovka begynte å sende meldingen om at «ikke alle tadsjikere er terrorister» og «å forstyrre den interetniske harmonien i Russland og få oss til å hate hverandre er målet for våre virkelige fiender, Ukraina og Vesten.» Russiske nasjonalister anklaget Readovka for å ha blitt en «tadsjikisk mediekanal».
Den 24. mars tok et russisk medlem av Statsdumaen, Mikhail Sheremet (Forent Russland), til orde for totalforbud mot innvandring inntil krigen mot Ukraina er ferdig. Ifølge Sjeremet kan enhver utlending som kommer inn i Russland mistenkes for å være en terrorist eller sabotør.
Kniven som ble brukt til å kutte av Rachabalizoda's øre ble auksjonert bort av Evgenij Rasskazov, et medlem av den nynazistiske gruppen Rusitsj. I beskrivelsen av kniven het det: «Offiseren som kuttet av Rachabalizodas øre hadde militære merker, deriblant en høyreekstrem Totenkopf (død persons hode) som tidligere ble båret av nazistiske SS-enheter. Kniven han brukte har blitt auksjonert bort på nettet som "ørekutteren".»
Samtidig som Putin sa at terrorangrepet var et eksempel på radikal islamsk terrorisme, antydet Putin og FSB at Ukraina var involvert i angrepet, uten å kunne fremlegge bevis. Putin hevdet at terroristene prøvde å flykte til Ukraina og at «den ukrainske siden» hadde «åpnet de vindu» for dem for å krysse grensen.
Russland og Ukraina har vært i krig siden 2014 og Russland har vært i en fullskala invasjon av landet siden 24. februar 2022. Nikolaj Patrusjev, sekretær for Russlands sikkerhetsråd siden 2008, hevdet den 26. mars at Ukraina stod bak angrepet. Aleksander Bortnikov, lederen av FSB, sa samme dag at «radikale islamister» forberedte terrorangrepet med hjelp fra ukrainske og vestlige «spesialtjenester». Maria Zakharova i det russiske utenriksministeriet anklaget USA for å bruke IS-KP som en «busemann» for å dekke over Ukraina. Etter arrestasjonen av en mistenkt «finansierer» av angrepet, sa Russlands etterforskningskomité 28. mars at den hadde oppdaget data som antydet at angriperne har mottatt «betydelige mengder penger og kryptovaluta fra Ukraina».
Den russisk-språklige nettavisen Meduza, som holder til i Latvia, hevdet 23. mars at statlige massemedia ble instruert av Russlands regjering til å fremheve mulige «spor» av ukrainsk innblanding. Dagen etter angrepet, broadcastet den Kreml-vennlige russiske TV-stasjonen NTV en samtale som var deepfake og som angivelig bekreftet ukrainsk innblanding. Den 26. mars sa Aleksandr Lukasjenko at angriperne først hadde prøvd å krysse grensen til Belarus.
Ukraina benektet enhver involvering i angrepet, og beskrev påstandene fra FSB som «en svært tvilsom og primitiv desinformasjon». De påpekte at den ukrainske grensen er tungt militarisert på begge sider, bevoktet av soldater og droner, og landminer i mange områder, og ofte blir beskutt fra begge sider. Ukraina's utenriksdepartement avviste de russiske anklagene, og betegnet dem som en «planlagt provokasjon fra Kreml for å «ytterligere å nøre opp under anti-ukrainske følelser i det russiske samfunnet, skape forutsetninger for økt mobilisering av russiske borgere for å delta i den kriminelle aggresjonen mot vårt land, og diskreditere Ukraina i det internasjonale samfunnets øyne.» Utenriksdepartementet antydet også at angrepet var en falsk flagg-operasjon av den russiske regjeringen. Ukraina's etterretningstjeneste betegnet angrepet som en «bevisst provokasjon fra russiske spesialtjenester» på vegne av Putin.
Den 23. mars sa Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj at Putin, «i stedet for å håndtere sine borgere i Russland, adressere dem ... forble stille i en dag - tenkte hvordan å bringe dette til Ukraina.» Den 25. mars kalte Zelenskyj Putin's påstander for «syke og kyniske». USA sa at det ikke var noen indikasjoner på ukrainsk innblanding, mens storbritannias finansminister Jeremy Hunt kalte de russiske påstandene for «et røykteppe av propaganda for å forsvare en fullstendig ond invasjon av Ukraina.»
De ukrainske militante gruppene Russian Volunteer Corps og Freedom of Russia Legion benektet også involvering.
Putin ønsket de som ble skadd i angrepet en rask bedring og roste legene som var involvert i behandlingen av ofrene. Statsminister Mikhail Misjustin sa at «gjerningsmennene vil bli straffet. De fortjener ikke nåde.» En talsmann for Kirill, patriarken av Moskva og hele Russland i den russisk-ortodokse kirke sa at han «ba for fred for sjelene til de døde».
Utenriksdepartementets talsperson Maria Zakharova ba det internasjonale samfunn om å fordømme terrorangrepet, som hun kalte «en uhyrlig forbrytelse».
Tsjetsjenias leder Ramzan Kadyrov kom med en uttalelse som fordømte angrepet. Det samme gjorde Julija Navalnaja, enken etter opposisjonspolitikeren Aleksej Navalnyj, som døde fem uker før terrorangrepet. Navalnyj-medarbeider Ivan Zhdanov kritiserte russiske sikkerhetstjenester for deres «katastrofale inkompetanse» og FSB for å være «opptatt med alt bortsett fra sitt direkte ansvar – å drepe sine politiske motstandere, spionere på borgere og rettsforfølge folk som er imot krigen». En annen medarbeider, Leonid Volkov, sa at FSB «kan ikke gjøre den eneste jobben den egentlig burde gjøre: å forhindre et ekte, marerittaktig terrorangrep.» Eksiloligark og Putin-kritiker Mikhail Khodorkovskij sa at angrepet viste «impotensen» til Kremls sikkerhetsapparat. Novaya Gazeta Europe's sjefsredaktør, Kirill Martynov, kritiserte Putin for å avfeie vestlige etterretningsadvarsler og fokusere ressurser på bekjempelsen av LGBT og krigen mot Ukraina i stedet for å gardere seg mot «reelle trusler».
Opposisjonsaktivister og menneskeretts-grupper kritiserte også torturen påført de mistenkte i angrepet. Sergei Davidis fra Memorial sa at russiske sikkerhetstjenester hadde «bestemt seg for at denne gangen er det ingen grunn til å skjule sine metoder», og la til at det var et «dårlig tegn». Tatjana Moskalkova, Russlands kommisær for menneskerettigheter, sa også at det var «absolutt utillatelig å bruke tortur mot fanger og anklagede personer», og gjentok at «eventuelle prosessuelle operasjonelle handlinger må utføres i samsvar med loven».
Høytstående medlemmer av partiet Forent Russland krevde gjeninnføring av dødsstraff i Russland.
USAs ambassade i Moskva uttrykte «oppriktige kondolanser til det russiske folk», samtidig som de rådet sine borgere til å unngå området, da de var «sterkt begrenset» i deres evne til å hjelpe amerikanske borgere på grunn av begrensningene som ble lagt på amerikansk personells mulighet til å reise i Russland. Den britiske ambassaden i Moskva fordømte angrepet og uttrykte sine «oppriktige kondolanser til de pårørende og kjære til de som ble skadet og drept i dagens hendelser». Spanias ambassade i Moskva fordømte angrepet, uttrykte sine tanker og solidaritet med de som var rammet av angrepet, og heiste flagg på halv stang.