Norgesdemokratene

Norgesdemokratene, tidligere Demokratene, er et antiglobalistisk og nasjonalkonservativt politisk parti i Norge.
Partiet ble stiftet i 2002, men har hatt lav oppslutning ved stortingsvalg. Ved stortingsvalget 2021 ble partiet det største uten stortingsrepresentasjon, da de fikk i overkant av 34 000 (1,1 %) av stemmene. I kommunestyre- og fylkestingsvalget 2023 fikk Norgesdemokratene 13 242 stemmer (0,5 %) etter å ha stilt til valg i 70 valgkretser, og 13 686 stemmer i fylkene (0,65 %).
Partiets program bygger på 12 kjernesaker; ekte demokrati, norsk selvråderett, nasjonal trygghet, eldreomsorg og alderdom, energi og drivstoff, helse, beredskap og selvforsyning, miljøvern som virker, primærnæringene våre, familie og skole, forsvarlig innvandring, Norges pengebruk.
Ideologisk definerer partiet seg som et antiglobalistisk, nasjonalkonservativt folkeparti. De plasserer seg selv verken til venstre- eller høyresiden på den tradisjonelle politiske aksen. Ifølge Vebjørn Selbekk er de høyrepopulister.
Norgesdemokratene er blitt plassert på ytre høyreside, sammen med Folkebevegelsen mot innvandring, Norwegian Defence League og SIAN. Partiet er også blitt plassert på den radikale høyresiden av kommentatorer og politiske aktivister. Ifølge tidligere partileder Vidar Kleppe er det "ekstreme krefter" i partiet.
Partiet har vist seg restriktive i spørsmål om innvandring og utenrikspolitikk, særlig i forbindelse med EU og EØS-spørsmål. Partiet beskrives som islamfiendtlig og hevder at det pågår en islamisering av samfunnet der muslimene krever mye og tar seg til rette; de har hevdet at det pågår en hellig kulturkrig og at innvandringen utgjør en fare for de innfødte. Partiet har tatt til orde for streng grensekontroll for å begrense innvandringen særlig fra islamske kulturer.
Etter at tidligere partileder Vidar Kleppe gikk ut av Norgesdemokratene i mars 2023 er partiet, og særlig partileder Geir Ugland Jacobsen, blitt kritisert for pro-russiske og Putin-vennlige standpunkter i forhold til Ukraina-krigen.
Demokratene omtalte seg framfor stortingsvalget i 2021 som Norges eneste antiglobalistiske parti.
Norgesdemokratene er mot norsk medlemskap i EU og ønsker å si opp både EØS-avtalen, Schengen-avtalen, Marrakeshavtalen, Parisavtalen og FNs bærekraftsmål.
Partiet ønsker å innføre en større grad av direkte demokrati, slik man blant annet ser i Sveits og mener følgende temaer bør være gjenstand for folkeavstemning; EØS, lockdown, vaksinesertifikat, Paris-avtalen, ACER og FNs migrasjons-avtale.
Norgesdemokratene bygger sin politikk på de medmenneskelige og kristne grunnverdier med basis i norsk kultur og tradisjon. Partiet ønsker at kristendommen skal ha særstilling i KRLE-faget.
Daværende partileder Vidar Kleppe tok i 2005 til orde for å stenge moskéer i Norge om de ikke tar klar avstand fra terror. Amund Garfors, Demokratenes tidligere fylkesleder i Nordland gikk etter terrorangrepene i London i 2005 inn for å forby islam.
I partiprogrammet for 2021-2025 går partiet inn for tros-, samvittighet- og religionsfrihet.
Partiet markerer støtte til Israel i den norske offentligheten, for å belyse Israels perspektiv i Israel-Palestina-konflikten.
Etter at Tyrkia den 24. november 2015 skjøt ned et russisk jagerfly nær grensen mellom Syria og Tyrkia, kom Demokratenes arbeidsutvalg frem til at Tyrkia bør fratas sitt medlemskap i NATO.
Norgesdemokratene ønsker å styrke det norske forsvaret og å beholde medlemskapet i NATO.
Norgesdemokratene mener krigen i Ukraina er et resultat av vestlig krigshissing og vil derfor ikke yte våpenhjelp til Ukraina.
Partiet Demokratene ble stiftet på Linne Hotell i Oslo den 24. august 2002. Stifterne var først og fremst tidligere medlemmer av Fremskrittspartiet, men også tidligere medlemmer av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Høyre, Venstre og Sosialdemokratene. Ca. 25 personer var samlet på hotellet, og de besluttet at følgende fem personer skulle fronte det nye partiet: Vidar Kleppe fra Vest-Agder, Sigrunn Sangolt Natås fra Hordaland, Odd Victor Jørgensen fra Vest-Agder, Solleif Hangen fra Vest-Agder og Carl Chr. Anthonisen fra Telemark. En av komponentene i det nye partiet var det lille partiet Sosialdemokratene, som i sin tid startet som en utbrytergruppe fra Pensjonistpartiet.
Stortingsrepresentanten Jan Simonsen ble ekskludert fra Frp etter lokalvalget i 2001 og meldte seg inn i Demokratene. Siden Demokratene ellers ikke var representert på Stortinget, var han formelt uavhengig representant resten av sin siste stortingsperiode. Demokratene stilte til valg også ved senere valg og hadde etter valget i 2011 én fylkestingsrepresentant og åtte kommunestyrerepresentanter, fordelt på fem kommuner. Ved stortingsvalget i 2009 fikk Demokratene mindre enn 5 000 stemmer på landsplan og oppnådde ikke 500 stemmer i noe fylke og mistet derfor automatisk oppstillingsrett til stortingsvalget i 2013.
Vidar Kleppe gikk våren 2012 av som partileder og ble erstattet av Kjell Arne Sellæg, noe som medførte at blant andre tidligere fylkesleder i Nordland, Amund Garfors, forlot partiet. I juli samme år trakk Sælleg seg som partileder og gikk ut av partiet for å starte det nye partiet Moderatene – et parti som omtalte seg som et tverrpolitisk parti – sammen med blant andre Jan Hansen, redaktør for det nettbaserte Samfunnsmagasinet. Ny leder for Demokratene ble Elisabeth Rue Strencbo, som ved valget i 2011 ble valgt som varamedlem til kommunestyret i Tønsberg for Fremskrittspartiet. Hun trakk seg som partileder i oktober 2013, og etterfølgeren ble Fredrik U. Litleskare. Litleskare trakk seg som leder i 2014, og nestlederen Ellen Simonsen fungerte som leder resten av valgperioden. På landsmøtet i Kristiansand i mars 2015 ble Terje Svendsen valgt som ny leder, mens Kim Steinar Kjærner-Strømberg ble valgt som ny partileder i 2016. Makvan Kasheikal ble valgt til leder ved et ekstraordinært landsmøte 11. juni 2016.
Geir Ugland Jacobsen ble i januar 2021 fylkesleder for Demokratene i Oslo. Han hadde blitt ekskludert fra Fremskrittspartiet i desember 2020.
Jacobsen stod 7. desember 2021 frem sammen med partileder Erik Selle i Konservativt med et felles politisk manifest. Begrunnelsen var at Norgesdemokratene og Konservativt har «stor grad av overlappende holdninger til politikken». Jacobsen har siden foreslått en sammenslåing av de to mikropartiene.
Vidar Kleppe uttalte seg i mars 2023 kritisk om Putin og fordømte krigen i Ukraina. Det fikk han kritikk for og ble "fritatt" rollen som nasjonal talsperson. 10. mars 2023 ble det klart at han ikke ville stå på Norgesdemokratenes liste ved valget i 2023. Kleppe uttalte at: "Jeg melder meg ikke ut, men stiller meg ikke til disposisjon når situasjonen er som den er, og det er ekstreme krefter i partiet." På Norgesdemokratenes hjemmeside omtales Ukraina blant annet som "Kyiv-regimet" og partiet tar avstand fra det de oppfatter som "vestlig krigshissing" i Ukraina.
Filter nyheter meldte i 2023 at nestleder Tom Stian Øhman oppfordret innvandrere i Norge om å dra tilbake til bambushyttene sine. Før kommunevalget i 2023 så Filter nyheter nærmere på ting kandidater på partiets lister har skrevet og uttalt. Blant eksemplene var uttalelse med ønske om å avlive statsministeren og om å utrydde landssvikere og muslimer fra jordens overflate.
I tiden rundt landsmøtet i 2024 utviklet det seg interne stridigheter i partiet etter at Ellinor-Therese Birkeland stilte til valg som partileder, der hun argumenterte med at partiet hadde for lav oppslutning. Dette førte til en kampvotering om partiledervervet på landsmøtet, der Geir Ugland Jacobsen ble gjenvalgt med 105 mot 62 stemmer. Kort tid etterpå meldte Ellinor-Therese Birkeland seg ut sammen med flere andre tillitsvalgte i partiet, inkludert hele ledelsen i ungdomspartiet.
Partiet het fra stiftelsen i 2002 Demokratene. Den 10. november 2010 endret det navn til Demokratene i Norge. Dette skjedde formelt ved nyregistrering i Partiregisteret og ikke som navneendring. Den 25. mai 2018 endret dette nye partiet navn tilbake til Demokratene.
Partileder Geir Ugland Jacobsen uttalte ved årsskiftet 2020/2021 at partiet trolig ville bytte navn, som ledd i en restart for Demokratene som parti. Den 4. januar 2023 skiftet partiet navn til Norgesdemokratene.
Etter navnebyttet uttalte Ugland Jacobsen at navnebyttet blant annet ble gjort for å slippe assosiasjoner til Det demokratiske parti i USA (Demokratene), som han mener de absolutt ikke har noe til felles med.
Partiet har ingen offisiell tilknytning til partier eller bevegelser i andre land. Partileder Geir Ugland Jacobsen har uttalt at navnet Norgesdemokratene hintet om partiets ideologiske slektskap med partier i Danmark og Sverige.
Partiet har stilt lister i alle valgkretsene ved stortingsvalg siden 2005. Resultatet i 2021 var det hittil klart beste.
Ved fylkestingsvalg har partiet vært representert i Vest-Agder fylkesting siden 2003. Fra 2019 har partiet tre representanter i Agder fylkesting.
Ved kommunestyrevalg har partiet hittil stilt til valg i et begrenset antall kommuner. Ved kommunestyrevalget i Kristiansand i 2019 fikk partiet 13,4 % av stemmene. Partiet fikk 0,3% oppslutning ved kommunestyrevalget i Kristiansand i 2023.
Demokratene stilte lister for første gang til valg ved kommunestyre- og fylkestingsvalget i 2003 og ble representert i Vest-Agder fylkesting og i kommunestyret i Kristiansand.
Ved stortingsvalget i 2005 fikk partiet 0,1 prosent av stemmene.
Ved kommunestyre- og fylkestingsvalget i 2007 ble partiet representert i syv kommunestyrer samt Vest-Agder fylkesting.
Ved stortingsvalget i 2009 stilte partiet lister i samtlige fylker og fikk 0,1 prosent av stemmene (2 285). Størst oppslutning fikk Demokratene i Vest-Agder med 0,5 prosent.
Ved kommunestyre- og fylkestingsvalget i 2011 stilte partiet liste under partinavnet Demokratene i Norge i 17 fylker og fikk 0,3 prosent av stemmene. Partiet fikk valgt inn en representant i fylkestinget i Vest-Agder. Partiet stilte også liste i 29 kommuner og ble representert i fem kommunestyrer med totalt åtte representanter.
Ved stortingsvalget 2013 fikk partiet 0,1 prosent av stemmene på landsbasis. Ettersom Demokratene fikk inn over 500 stemmer i ett av fylkene (Vest-Agder), ble det ikke nødvendig å samle nye underskrifter.
Ved kommunestyre- og fylkestingsvalget i 2015 fikk partiet henholdsvis 3 893 (0,2 prosent) og 5 005 stemmer (0,3 prosent). Partiet fikk valgt inn én representant i Vest-Agder fylkesting.
Ved stortingsvalget 2017 fikk partiet 0,1 prosent av stemmene (3 830 stemmer).
Ved fylkestingsvalget i 2019 stilte partiet lister i ni fylker og fikk til sammen 12 568 stemmer og tre fylkestingsrepresentanter (i Agder fylkesting).
Ved stortingsvalget 2021 fikk partiet 1,1 prosent av stemmene (34 068 stemmer).
Ved fylkestingsvalget i 2023 stilte partiet liste i ti fylker og fikk 0,5% oppslutning.
Partiets leder (per 2024) er Geir Ugland Jacobsen, Øyvind Eikrem er (per 2024) politisk nestleder, og Tom Stian Øhman er organisatorisk nestleder.
Norgesdemokratenes Ungdom (NDU) er ungdomsorganisasjonen til Norgesdemokratene.
Ungdomspartiet ble opprinnelig stiftet 23. oktober 2003, reorganisert den 29. mars 2008 og endret navn fra Demokratenes Ungdom til Ungdoms Demokratene i Norge 9. mars 2013. Et nytt ungdomsparti; Demokratenes Ungdom ble lansert i juni 2022. Det er ett lokallag for hvert fylke i Norge.
Den 25. mars 2023 skiftet ungdomspartiet navn til Norgesdemokratenes Ungdom.
Den 10. juni 2024 trakk ledelsen i ungdomsfløyen seg, og begrunnet det med utfordringer i organisasjonskulturen og urettferdig behandling, samtidig som noen fikk beskjed om at de uansett ville bli ekskludert.
Ungdomspartiet er fra sommeren 2024 inaktivt og er satt under administrasjon av moderpartiet.