Sveriges nasjonaldag

Sveriges nasjonaldag, tidligere svenska flaggans dag, blir feiret den 6. juni. Nasjonaldagen er til minne om flere hendelser som var viktige for den svenske nasjonen. Den ble innført ved lov av 1982. I 1996 ble den saluttdag, og i 2005 ble den en offentlig høytidsdag. Historien går lenger tilbake, da den allerede i 1916 ble uoffisiell flaggdag.
I moderne tid hadde dagen pussig nok ikke status som høytidsdag i mange år. Jobb og skole gikk som vanlig og all feiring måtte foregå på ettermiddagstid. Fra og med 2005 ble endelig dagen gjort til offentlig høytidsdag og fridag av Sveriges riksdag, etter påtrykk fra flere, blant andre kong Carl Gustaf selv. Riksdagen var imidlertid ikke villig til å innføre en «ekstra» fridag i året – helligdag på nasjonaldagen måtte gå på bekostning av annen pinsedag, som fra og med samme år har vært vanlig arbeidsdag i Sverige.
Avgjørelsen om flytting av fridagen var omdiskutert. Arbeidsgiverorganisasjonen Svenskt Näringsliv fryktet at endringen ville falle negativt ut for svensk økonomi og ønsket heller at Kristi himmelfartsdag skulle utgå som helligdag for å bli kvitt den «inneklemte» fredagen etter. Flere fagforeninger argumenterte med at fjerning av pinseferien ville frata arbeiderne en fridag hver gang nasjonaldagen faller på lørdag eller søndag (annen pinsedag faller alltid på en mandag). Også enkelte religiøse grupper var negative til å tukle med innarbeidede kirkelige høytider på bekostning av den «moderne» nasjonaldagen som ikke har noen religiøs forankring. Det ble sågar foreslått at 6. juni skulle opphøre som nasjonaldag, og at nasjonaldagen heller burde flyttes til midsommarafton, som alltid har vært en godt innarbeidet festdag i Sverige.
Svenske myndigheter valgte til slutt likevel å flytte fridagen annen pinsedag, da denne vanligvis faller i begynnelsen av juni uansett.
Å gjøre nasjonaldagen til offentlig høytidsdag, bød dog på uforutsette problemer det første året. I 2005 ble det svært begrenset dekning av feiringen landet rundt i fjernsyn og radio, fordi SVT og fagforeningene ikke ble enige om overtidsbetaling, nå som dagen plutselig var blitt helligdag. Liknende uenigheter oppsto også i andre etater, blant annet i politiet.
Tradisjonelt har det ikke vært noen store offentlige markeringer av dagen (bortsett fra flaggheising) på flaggans dag, så lenge dagen var vanlig arbeidsdag. Svenskenes manglende tradisjon for å ha en dag der folket feirer seg selv ble sett på som underlig av utlendinger og innflyttere til landet. Enkelte svensker har opp gjennom årene uttrykt et savn av dette og sett på andre lands nasjonaldagsfeiringer, spesielt den norske 17. mai-feiringen, som noe man kunne kopiere. De siste ti årene har det dog vært gjort forskjellige forsøk på feiringer og markeringer lokalt, med vekslende suksess. Feiringene bærer ofte preg av bruk av folkedrakter, folkedans og folkemusikk, tradisjonell svensk kost og enkelte steder arrangeres det barnetog, inspirert av norske 17. mai-tog.
Offentlige feiringer har også så smått funnet sine former de siste årene. Medlemmer av kongefamilien deltar på mange forskjellige markeringer (flere av disse har kommet i stand på kongefamiliens eget initiativ) og kveldens høydepunkt er et stort direktesendt tv-show fra Skansen i Stockholm, med artister og pris- og ordensutdelinger fra kongen. Mange steder i landet avholdes seremonier for tildelelse av statsborgerskap og ofte spiller det svenske landslaget i fotball landskamp på nasjonaldagen.