Сърнена Средна гора

Сърнена Средна гора е планински дял в източната част на Средна гора, разположена на територията на четири административни области: Пловдивска, Старозагорска, Сливенска и Ямболска.
Сърнена Средна гора заема планинския и хълмист релеф, който се простира между долините на реките Стряма на запад и Тунджа на изток. На север достига до южните части на Карловската, Казанлъшката и Сливенската котловина и Межденишкия пролом на река Тунджа, а на юг склоновете ѝ постепенно затъват в Горнотракийската низина и Ямболското поле. Чрез планинският праг Стражата (Кръстец) на север се свързва с Калоферска планина, дял от Стара планина. Дължината ѝ от запад на изток е 153 км, а ширина от 35 км в средата до 5 км на изток. Площ 2280 км. Средна надморска височина 416 м.
Тук могат да бъдат обособени три дяла: Братански, Кортенски и Чирпански. Между долината на река Стряма на запад и Змейовския проход (430 м) на изток с долината на река Бедечка се простира планинското гърбище на Братанския район. Над него се откроява най-високият връх на Сърнена гора – Братан (1235,8 м). На изток от Змейовския проход и долината на река Бедечка до завоя на Тунджа северно от Ямбол се простира постепенно понижаващо се било и стесняващият се обхват на Кортенския хълмист район. Тук най-високата точка е връх Морулей (895,2 м). Неговият орографски обхват е особено малък на изток от Кортенския проход, където завършва с най-източния връх на планината – Зайчи връх (Таушантепе, 256,7 м). На юг от Братанския район между долината на Брезовска река и градовете Стара Загора и Чирпан се простира районът на Чирпанските възвишения с максимална височина връх Китката (651 м).
Планината е изградена предимно от гнайси, гранити, мергелно-варовити седименти и вулканогенни материали, които обуславят и наличието на множество минерални извори, бликащи по склоновете ѝ: Карловски минерални бани, Павел баня, Овощник, Ягода, Новозагорски минерални бани и Сливенски минерални бани (по северните склонове); Старозагорски бани и Кортенски минерални бани (по южните склонове).
Климатът е преходно-континентален със зимата мека, с краткотрайна снежна покривка и топло лято.
Цялата планина попада във водосборния басейн на река река Марица, като от нея извират множество леви притоци на Марица – Свеженска (приток на Стряма), Сребра, Брезовска, Омуровска (с притока си Новоселска река), Текирска, Старата река, Меричлерска, Мартинка и Сазлийка (с притоците си Азмака, Бедечка и Кумруджа) и двата десни притока на Тунджа – Турийска река и Гюрля.
Почвената покривка е представена предимно от кафяви горски и канелени горски почви. Големи участъци от планината са заети от дъбови и букови гори, а по заоблените ѝ била има обширни ливади и пасища. Развива се животновъдството, дърводобива, дървообработването, курортното и туристическото дело. По южните ѝ слънчеви склонове са засадени големи лозови масиви.
Планината е обект на курортното и туристическото дело.
В планината е по нейните склонове и подножия са разположени 2 града и 90 села:
През Сърнена Средна гора преминават 7 пътя от Държавната пътна мрежа:
През Змейовския проход, между спирка Ръжена и гара Стара Загора преминава и участък от трасето на жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Подкова.
На Сърнена гора е наречена улица в квартал „Горубляне“ в София (Карта).