Меншой брат

Меншой брат (на руски: Меньшой брат) (Менший брат, Яки, Аки, Якеяма) е вулкан, разположен на хребета Медвежий в северната част на остров Итуруп, принадлежащ към веригата на Южните Курилски острови, Сахалинска област на Русия. Името на вулкана е буквален превод от айнски език на думата „аки“, което означава „малък брат“. Островът се намира на 230 км от Хокайдо и е обект на териториален спор между Русия и Япония. В съответствие с Конституцията на Руската федерация, островът е част от територията на Русия, а според административно-териториалното деление на Япония той е част от окръг Немуро, префектура Хокайдо в Япония.
Хребетът Медвежий е формиран през Плейстоцена, когато се образуват две припокриващи се калдери с диаметър 14 x 18 км и 10 x 12 км. На дъното им се издигат няколко лавови купола, пепелни конуси, разположени са свързани лавови полета и малко езеро. Сега това е вулканичен комплекс, състоящ се от 4 малки, близко разположени стратовулкана, подредени по линията изток-запад и един вулкан на запад от тях. Най-източният и най-висок, Медвежий, се намира извън западната калдера, по крайбрежието на Тихия океан. Угасналият Средни и активните Тукап и Кудрявий лежат западно от тях. Вулканът Меншой брат се издига в западната част на голямата калдера, а основата му се слива с тази на Кудрявий.
Меншой брат е вулкан с голям, екструзивен лавов купол, три кратера и странични шлакови конуси. Диаметърът в основата на купола е 600 – 700 м, но поради мощния пласт брекчи, натрупани около нея, се увеличава до 1300 м. Височината му над дъното на калдерата достига 200 – 250 м, което означава, че той се издига на 563 м над морското ниво. Куполът на вулкана е покрит с три относително нови лавови потока. Северният, с размери 200 – 700 м, ляга върху челната част на потоците от вулкана Кудрявий.
В началото на северозападните и югоизточните склонове на купола са се появили два малки паразитни шлакови конуса, разстоянието между чиито кратери е над 500 м. Кратерът на северозападния е полуразрушен и широко отворен на северозапад, а от него се е излял слаб поток от лава. Югоизточният е с диаметър 70 м, напълно затворен, но в южната му основа има пукнатина, от която са изтекли голям брой мощни лавови потоци с обща площ 5 км, дължина 4 – 5 км и на места достигат бреговете на Славното езеро. Изтичането на лава от този кратер се е случвало минимум 5 пъти. При този процес газовете са продължили да се отделят от потоците гореща лава и върху нея са се образували миниатюрни кратери, от които са се изляли съвсем малки количества лава. При изстиването си те са останали във вид на малки лавови конуси с диаметър 3 – 4 м и височина 1,5 – 2 м, които стърчат над повърхността на основния лавов поток.
На 2 км западно от купола, в долната част на калдерата и върху лавовия поток, се вижда голямо струпване на лава, образуващо малък ефузивен купол. От него на север се простират езици от лава с дължина до 2,5 км. Фронталната част на един от мощните потоци блокира долината на река Славна и образува напорно езеро в атриото (пространството между основата на купола и ръба на калдерата). Друго езеро е Славното, което е с размери 1 х 3 км и се намира в западната част на атриото, непосредствено до стената на калдерата. Още един малък конус е разположен в южната част на калдерата в една линия с двата по-стари купола. От него се е излял миниатюрен поток от лава, който обгръща от север единия от тях.
Скалите на вулкана са комбинация от андезит, базалт, дацит и риолит. Лавата от шлаковите конуси е типично базалтова с фенокристали от лабрадор, с изобилие от оливин и по-малко авгит. В един от лавовите потоци са открити големи количества хиперстен.
Изригванията се документират от 18 век, въпреки че през последните няколко века лавата вероятно многократно изтича през шлаковите конуси по фланговете на Меншой брат. Двата конуса, заедно с третия шлаков конус изглеждат доста нови и е малко вероятно изригванията да са се случили тук преди повече от 100 – 200 години. В наше време се наблюдава само термална активност.