Карлово

Карлово е град в Южна централна България, разположен в южното подножие на Стара планина – Област Пловдив. Най-близкият град до Карлово е град Сопот – на 5 км посока запад, а до Пловдив разстоянието е 52 км в посока юг. Градът е трети по големина в областта след Пловдив и Асеновград и е административен център на Община Карлово. По данни на ГРАО към 15 юни 2024 г. в града живеят 21 339 души по настоящ адрес и 24 642 души по постоянен адрес..
Карлово е разположено между 392 м и 612 м надморска височина в северната част на Карловското поле, което се образува на югозапад от Стара планина, на север от Същинска Средна гора и на североизток от Сърнена гора. Планинската местност Козница (до град Клисура) отделя на запад Стремската долина от съседните задбалкански котловини, а на изток тя е отделена от Кръстец (Стражата). Това географско разположение има важна роля за климата на града и разпростряната около него Розова долина. Климатът е преходно-континентален със силно влияние на Стара планина, която спира студените въздушни маси от север, средната януарска температура е около 0 °C,средната юлска температура е около 22 – 24 °C, валежите са около нормата за страната. Снежната покривка е неустойчива и напоследък е все по-рядко явление, тя се задържа за малко време през годината и рядко се случва да е повече от 10 – 15 см, това е заради възпиращото действие на студените въздушни маси от Стара планина и омекотяващото действие на близката река Стряма.
Карлово се намира на 145 км източно от столицата София и на 54 км северно от областния и втори по големина град в страната – Пловдив.
Около 1482 – 1485 г. подбалканското село Сушица е дадено от султан Баязид II във владение (мюлк) на Карлъ Заде Лала Али бей. През 1496 г. Али бей превръща това владение във вакъф. Съгласно учредителния документ на вакъфа, землището на Сушица граничи на север със Стара планина, на изток – с това на село Араблъ, на юг – с река Гьопсу (Стряма) и на запад – с това на село Акча Килисе (Сопот). През следващия век Сушица бързо се разраства: съгласно османски документи в 1516 г. там има седем мюсюлмански и 42 християнски домакинства, а през 1596 г. – 117 мюсюлмански и 162 християнски домакинства. Доходът от вакъфа възлиза съответно на 5997 акчета през 1516 г. и 23596 акчета през 1596 г. Така селото прераства в град, който по името на Карлъзаде Али бей започва да се нарича Карлова (Карлово).
Карлъзаде Али бей издига най-старата запазена сега постройка в Карлово – Куршум Джамия (1485), наречена така („Оловна джамия“) заради оловния ѝ покрив. Джамията се издържа със средства от основания от Али бей вакъф. Нейната сграда е обявена за паметник на културата.
През XVII век, в Карлово работи известният книжовник Аврам ерей. Той завършва през месец юли 1660 г. Миней и преписва през 1669 г. Евангелие, което се пази в Зографския манастир. През месец май 1674 г., той завършва Сборник (псалтир, месецослов, октоих, календар и прочее).
Около 1807 г. учител в града е бил Атанас Владос, цинцарин от Велес. След него са учителствали Никола Битолецът и Нено Келешът. Образователното дело в Карлово достига своя разцвет, когато през 1828 г. за учител в града се установява Райно Попович. В града Попович учителства непрекъснато около 25 години.
През 1859 г. митрополит Паисий Пловдивски ръкополага Васил Левски за йеродякон в църквата „Успение Богородично“ („Света Богородица“).
През 1869 г. Анастасия Райнова и Аница Пулева основават второто женско дружество в България.
От 1953 до 1962 г. градът носи името Левскиград.
На територията на град Карлово се намира месо-преработвателното предприятие „Месокомбинат Карлово“ АД, което е част от групата на „Бони Холдинг“ АД.
Емблема на производителя е прочутата Карловска луканка, която притежава регистрирано от Патентното ведомство на Република България „Наименование за произход“. Производство и продажбата на Карловска луканка (включително означения като „тип“, „вид“ и др.) от други производители, извън параметрите на издаденото свидетелство, е неправомерно и в нарушение на чл. 43 от Закона за марките и географските означения.
В града има производители на козметика и предприятия за месопроизводство. Създадената в града компания „Българска роза“ АД произвежда разнообразни козметични продукти.
В Карлово тепърва навлизат магазини на големите вериги. На ул. „Ген. Заимов“ 32 е открит магазин на дискаунтера „Лидл“. На републикански път I-6 в югоизточната част на града е открит хипермаркет Kaufland. На западния изход през 2022 г. е открит ритейл парк Карлово разполагащ с магазини Billa, Pepco, БГ Скара и др. На 8 декември 2022 беше открит ритейл парк Карлово Уей Парк в който има магазини на Billa, Pepco, дрогерия Lili и др. По-късно ще отворят и други магазини в него, включително и магазин за техника „Техномаркет“.
Машинострителното предприятие ИПО ООД е водещо в отрасъла.
В района на Карлово се отглеждат етерично-маслени култури (лавандула, маслодайна роза).
Православен храм „Свети Никола“ е построен през 1847. В двора на храма е гробът на Гина Кунчева, майката на Левски.
Васил Левски служи като йеродякон в църквата „Успение Богородично“ от 1859 до 1862 г.
В двора на църквата има гроб на фамилия Пулиеви – известен карловски род, от който по майчина линия са братята Евлоги и Христо Георгиеви.
Училища:
Фондът наброява около 68000 библиотечни документа, библиотеката обслужва около 1500 читатели, чиито посещения годишно възлизат на около 27000, а заетите библиотечни документи наброяват около 50000 на година.
Всяка година през първата събота на месец юни (или последната на месец май) се провежда „Празникът на розата“.
Национални мероприятия също са годишнините от рождението и обесването на Васил Левски.
Всяка година в първата неделя около Сирни Заговезни се провеждат кукерски игри на много различни състави от страната и на местния кукерски състав от кв. „Сушица“.
В Карлово се намира 61-ва Стрямска механизирана бригада на Българската армия.
На 10 километра южно са Карловските минерални бани, сега град Баня, където целогодишно работят топли басейни и спа-хотели.
На Карлово е наречена улица в квартал „Банишора“ в София (Карта).
В Карлово се приемат следните радиостанции излъчващи от предавателна станция близо до Войнягово:
А от Връх Ботев: