Sør-Trøndelag

Sør-Trøndelag var et norsk fylke som eksisterte fra 1919 til 1. januar 2018 da det ble slått sammen med Nord-Trøndelag til Trøndelag fylke. Sør-Trøndelag er en nåværende valgkrets til Stortingsvalg. Fra 1804 til 1918 gikk fylket under navnet Søndre Trondhjems amt.
Sør-Trøndelag grenset i nord mot Nord-Trøndelag, i sør mot Hedmark og Oppland, i vest mot Møre og Romsdal og i øst til Jämtlands län i Sverige. Administrasjonssenter og største by var Trondheim.
Sør-Trøndelag utgjorde sammen med Nord-Trøndelag Nidaros bispedømme. Helse Midt-Norge og Frostating lagmannsrett omfatter Trøndelag og Møre og Romsdal.
Sør-Trøndelag fylke bestod av 25 kommuner og hadde et samlet areal på 18 848 km². Lengste elv er Orkla med sine 179 km. Fylket hadde tre steder som etter politiske vedtak betegnes som byer: Trondheim, Brekstad og Orkanger. Røros er ikke en by, men en bergstad. Trondheim var fylkets administrasjonssentrum. 59 % av fylkets innbyggere bodde i Trondheim.
Sør-Trøndelags høyeste fjell er Storskrymten med sine 1 985 moh., og ligger i fylkesgrensen mellom Møre og Romsdal, Oppland og Trøndelag.
Malvik kommune i Sør-Trøndelag har to små eksklaver (Jøsåsgårdene) omsluttet av Stjørdal kommune i Nord-Trøndelag.
Innbyggertall (2023):
I Sør-Trøndelag finner du to flyplasser med sivil rutetrafikk: Røros lufthavn og Ørland lufthavn. Trondheims flyplass, Trondheim lufthavn, Værnes ligger i Stjørdal i Nord-Trøndelag.
Fylkeskommunen er det tredje administrative forvaltningsnivået, og supplerer kommuner og stat som forvaltningsmyndighet. Sør-Trøndelag fylkeskommune hadde omtrent 2 700 ansatte fordelt på 21 videregående skoler, 32 tannklinikker og sentraladministrasjonen.
Fylkeskommunen er politisk styrt gjennom Fylkestinget og de utvalg det oppnevner. Fylkestinget er et folkevalgt organ som oppnevnes for fire år i gangen ved lokalvalg. Fylkesordføreren er folkevalgt og leder det politiske arbeidet i fylkeskommunen. Sør-Trøndelags siste fylkesordfører var Tore O. Sandvik som representerer Arbeiderpartiet.
Fylkeskommunen har fire ulike roller; tjenesteyter, forvaltningsorgan, regional utviklingsaktør og regionalt folkevalgt organ. De viktigste arbeidsområdene til fylkeskommunen er:
Sør-Trøndelag var inndelt i 25 kommuner:
Fylkeskommunens administrasjon ble ledet av en fylkesmann som var oppnevnt av Kongen i statsråd.
Regionråd:
Næringsregioner:
Prostier, under Nidaros bispedømme i Den norske kirke:
Tingretter, under Frostating lagdømme:
Politidistrikter:
Helsedistrikter, under Helseregion Midt-Norge:
Veidistrikter, under Veiregion Midt-Norge:
Etter at fylkene Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag ble slått sammen til Trøndelag fylke i forbindelse med regionreformen som ble vedtatt av Stortinget den 8. juni 2017, ble det bestemt at Sør-Trøndelag valgdistrikt (og Nord-Trøndelag valgdistrikt) skulle bestå som valgdistrikt under stortingsvalg.
Fylkeskommunen var styrt etter formannskapsmodellen. Fylkestinget hadde 43 representanter.Tore O. Sandvik (Ap) var fylkesordfører og Gunn Iversen Stokke (Sp) var fylkesvaraordfører.
Sør-Trøndelag har ti stortingsrepresentanter i perioden 2017–2021:
Se også Stortingsvalget 2017 i Sør-Trøndelag.
Historisk representasjon på Stortinget fra Sør-Trøndelag siden 1973:
Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Sør-Trøndelag siden 1973:
Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.
De største virksomhetene i fylket, og noen store fra andre kommuner enn Trondheim:
Kilde for opplysningene: Adresseavisen, 13. november 2006 og 15. november 2006. Se også norgesstorstebedrifter.no.
I 1804 ble det tidligere Trondhjems amt delt i Sør-Trøndelag og Nord-Trøndelag amt. Da de norske amtene ble endret til fylker, ble Sør-Trøndelag amt til Sør-Trøndelag fylke.
Tidligere fogderier:
Sør-Trøndelags fylkesvåpen hadde sitt utspring i seglet til erkebiskop Gaute Ivarsson av Nidaros. Motivet er to økser og en korsstav. Dette er egentlig rent kirkelige motiver; Korsstaven er erkebiskopens verdighetstegn og øksene er Olav den helliges eget merke, ettersom kongen ble drept med et øksehugg. Fylkesvåpen ble tegnet av Arne E. Holm.
Fra 1976 delte Sør-Trøndelag fylkeskommune ut Sør-Trøndelag fylkes kulturpris.
Kåringen av Årtusenets trønderbok i 2000 gjenspeilte høydepunktene i trøndersk litteratur.