Mircea Fechet

Mircea Fechet (n. 1 iulie 1980, Bacău, România) este un politician și ministru român.
A absolvit Facultatea de Știința și Ingineria Alimentelor la Universitatea Dunărea de Jos din Galați (2004) și Facultatea de Drept și Științe Administrative la Universitatea „George Bacovia” din Bacău (2015).
În ceea ce privește activitatea profesională, a fost director la o societate comercială din industria cărnii (septembrie 2005 - septembrie 2008), apoi a ocupat poziția de consilier pe fonduri europene în cadrul Agenției de Dezvoltare Locală Bacău (septembrie 2008 - mai 2010).
A fost director executiv adjunct (mai 2010 - mai 2012; martie 2014 - februarie 2019) la Asociația de Dezvoltare Intercomunitară pentru Salubritate Bacău, ocupându-se, în principal, de coordonarea implementării proiectului "Managementul integrat al deșeurilor din județul Bacău" finanțat prin POS – Mediu.
Numit vicepreședinte al Autorității Naționale pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice (ANRMAP), a deținut această funcție între mai 2012 - martie 2014.
În perioada februarie-decembrie 2019, a fost auditor public extern la Autoritatea de Audit.
A fost numit secretar de stat la Ministerul Mediului, Apelor și Pădurilor, prin Decizia primului ministru nr. 474/29 noiembrie 2019, iar din februarie 2020 până în noiembrie 2020 a fost reprezentant al României la Agenția Europeană de Mediu, cu sediul în Copenhaga, Danemarca.
Din decembrie 2020, este deputat ales pe listele Partidului Național Liberal (PNL), în Circumscripția electorală nr. 4 Bacău.
A preluat pentru prima dată portofoliul de ministru al Mediului, Apelor și Pădurilor în guvernul Ludovic Orban, pentru o perioadă scurtă (5 noiembrie – 23 decembrie 2020). A revenit în funcția de ministru în iunie 2023, în Guvernul Marcel Ciolacu 1, fiind nominalizat pentru același portofoliu în decembrie 2024, în Guvernul Marcel Ciolacu 2.
Prioritatea celui de-al doilea său mandat de ministru a fost APA, în contextul schimbărilor climatice care au adus în prim plan fenomene extreme ale căror incidență și amplitudine sunt din ce în ce mai mari. De fapt, Mircea Fechet și-a asumat să facă din APĂ o prioritate națională. "Vreau ca, indiferent de anotimp, să putem să asigurăm apă potabilă suficientă pentru toți românii, fie că locuiesc în Cluj, Timișoara, Dolj, Prahova, Bacău sau Botoșani, unde e polul secetei, și apoi apă suficientă pentru industrie și agricultură. Vreau, de asemenea, să avem garanția că toți românii sunt în siguranță atunci când trebuie să gestionăm cantități de apă în exces. Am finanțat reabilitarea a 13 baraje prin Planul Național de Redresare și Reziliență, facem intervenții urgente în zece județe și în Capitală, iar obiectivul meu este să găsim și alte surse de finanțare ca să putem planifica investițiile necesare din timp, nu în ceasul al doisprezecelea, cum s-a întâmplat până acum, pentru ca oamenii să fie protejați, la fel și bunurile lor, în caz de inundații", a spus Mircea Fechet.
De asemenea, prioritară a fost demararea, în România, a Sistemului Garanție – Returnare (SGR), cel mai mare proiect de economie circulară, program cu care nu doar că a reușit să transforme România într-o țară vizibil mai curată, ci a și contribuit la crearea industriei SGR. Această nouă industrie generează continuu investiții și mii de locuri de muncă pentru români în centrele regionale de numărare și sortare a ambalajelor, dar și la prestatorii din transport și în fabricile de reciclare, care se dezvoltă inclusiv prin numeroase investiții cu capital românesc.
La numai un an de la lansare, Sistemul Garanție - Returnare a reușit performanțe de invidiat la nivelul țărilor europene în ceea ce privește ratele de colectare (peste 80% de-a lungul mai multor luni consecutive), în decembrie 2024 fiind depășit pragul de 3 miliarde ambalaje returnate. "Marea mea mulțumire este că SGR a reușit să demonstreze, de la o lună la alta, că nu e doar o inițiativă pe termen scurt, un program heirupist de curățenie așa cum l-au văzut unii, ci un proiect național pe termen lung, care ne schimbă viețile în bine, prin miile de locuri de muncă noi, verzi, pe care le-am creat, prin efervescența din jurul investițiilor SGR, prin comportamentul mai responsabil față de natură", a transmis Mircea Fechet.
De numele lui Mircea Fechet se leagă și Noul Cod Silvic, prin care România a făcut un pas important în direcția protejării pădurilor și a combaterii tăierilor ilegale. Legea a fost adoptată de Parlament la data de 17 decembrie 2024 și publicată în Monitorul Oficial al României la 9 ianuarie 2025. Noul Cod Silvic asigură accesul românilor liber și nerestricționat în pădurile din țară, stabilește cadrul legal pentru lupta digitalizată cu tăierile ilegale de pădure, reglementează sistemul de sancțiuni penale și regimul măsurilor asiguratorii și confiscarea materialelor lemnoase, și introduce noi infracțiuni silvice, precum falsificarea datelor informatice de natură silvică și falsul în declarațiile informatice, care vor fi pedepsite cu 1 până la 5 ani de închisoare. "Mă bucur că am reușit să introducem materia conflictului de interese în proiectul Codului Silvic și mă bucur foarte mult că am reușit să ne asigurăm că ori de câte ori hoții de lemne vor fi prinși, li se va confisca mijlocul de transport", a declarat Mircea Fechet.