Jæren

Jæren er et distrikt i Rogaland fylke som strekker seg cirka 65 kilometer fra Boknafjorden i nord og fram til Dalane i sør. Distriktet består av åtte kommuner som samla utgjør et område på 1 642 km² med 313 889 innbyggere. Det er det viktigste jordbruksområdet på Vestlandet og et av de tettest befolka. Jæren består for en stor del av en 60–70 km lang og 15 km bred slette. Vind gjør fruktdyrking og skogsdrift vanskelig.
Ofte skilles det mellom Nord-Jæren, som omfatter kommunene Stavanger, Sandnes, Sola og Randaberg, og Sør-Jæren, som omfatter Hå, Klepp, Time og Gjesdal. Høg-Jæren omfatter deler av Gjesdal og Bjerkreim. Jæren grenser i sør til Dalane (Bjerkreim, Eigersund, Lund og Sokndal) Stavanger (130 100 innbyggere), Sandnes (59 869) og Bryne (11 832) er de tre byene på Jæren. 68 prosent av befolkninga på Jæren bor i den sammenvokste tettbebyggelsen Stavanger/Sandnes som er landets tredje største etter Oslo og Bergen, med 213 313 innbyggere.
Navnet Jæren kommer fra det norrøne jaðarr som betyr «rand», «kant» eller «jare». Navnet betydde opprinnelig «kanten mot havet». Fram til 1900-tallet ble stavemåten «Jæderen» brukt (dansk skrivemåte), noe man fremdeles kan se i navnet til den lokalproduserte Jædersylte (oppmalt og hermetisert kjøtt og flesk).
Forfatteren Arne Garborg blir omtalt som «jærbu og europeer». En «jærbu» er en person som kommer fra Jæren.
Dialekten (talemålet) kalles «jærsk» (eller jærmål) og hører til de sørvestnorske a-målene. Innenfor Rogaland er Ryfylke-mål (rundt fjordbygdene i Ryfylke) og jærsk hovedgruppene. Grensen for -r i flertall går tradisjonelt nord for Rennesøy, mens nordgrensen for «bløte» konsonanter går tradisjonelt på nordsiden av Boknafjorden. På jærsk sier man tradisjonelt «hesta» og «jente», nord for Rennesøy og i Stavanger sier man tradisjonelt «hestar» og «jenter». Ifølge dette målmerket har jærsk tradisjonelt utbredelse nord til Boknafjorden. Grensen mot Dalane i sør kjennetegnes ved blant annet bøyning av sterke og svake hunkjønnsord der Dalane har ulik og jærsk lik bøyning. Sør på Jæren finnes den gamle totalsformen «okke» og «okka» i stedet for «åsse» og «vårt/vår/våre». Jærsk snakkes særlig i kommunene Hå, Time og Klepp. Folkemålet i byene Stavanger og Sandnes har tradisjonelt hatt tydelig preg av jærsk ved siden av et «finere» bymål. Stavanger og Sandnes har hatt sterk tilflytting på 1900-tallet noe som har påvirket talemålet. I byene er tradisjonelle former som «steidn» (stein) og «fjeddl» (fjell) mindre utbredt enn på bygdene. I Stavanger er det flere låneord fra dansk og andre fremmedspråk som tysk og nederlandsk. I Stavanger finnes blant annet avvik i flertallsbøyning av intetkjønn (huser og husene, i stedet for hus og huså). I Stavanger, Sandnes, Sola og Randaberg er Stavanger-dialekt utbredt.
Jærlandskapet er prega av liten stigning fra hav til hei, mange steingjerder og fortsatt stor landbruksaktivitet. Det meste er gammelt kulturlandskap der nye metoder har overtatt og deler av arealet er overlatt en stadig ekspanderende industri. Det flate landskapet ender i lange sandstrender. Her ligger Norges lengste sandstrand, Orrestranda, som er fem kilometer lang. Jæren er et av de beste landbruksområdene i landet, men har også mye industri. Mye av industrien er tradisjonelt knytta til landbruk, og mye er knytta til oljevirksomhet i Nordsjøen.
Mens Østlandet rundt Oslo heva seg opp til 200 meter etter istida, er landheving på Jæren bare 10 meter.
Låg-Jæren er landområdet som ligger langs kysten fra Brusand opp til Tungenes, nordspissen av halvøya mellom Gandsfjorden og Nordsjøen. Dette området, ca. 700 km², er Norges største lavslette. En mindre del av dette området kalles også for «Nord-Jæren», som består av kommunene Randaberg, Stavanger, Sola og Sandnes. Sentralt på Jæren ligger kommunene Time og Klepp, og helt i sør Hå.
Høg-Jæren er den indre delen av Sør-Jæren, sør for Undheim, der landskapet er høyere enn 120 moh.
Lokalavis for de sørlige jærkommunene Hå, Time og Klepp er Jærbladet. Jærbanen er navnet på jernbanelinja fra Egersund til Stavanger.
Jæren er inndelt i åtte kommuner:
Tabellen viser befolkningsutviklingen på Jæren i årene 1769–2001 basert på kommunegrensene fra 2002.
Tettsteder på Jæren, rangert etter innbyggertall 1. januar 2023 (kommune i parentes):
Stavanger fikk bystatus første gang som kjøpstad da bispesetet ble etablert i 1125, men mistet bispesetet til Kristiansand i 1682 og kjøpstadsrettighetene i 1686. I 1690 fikk byen kjøpstadsrettighetene tilbake (og i 1925 eget bispesete). Sandnes fikk bystatus som ladested i 1860. Bryne fikk bystatus gjennom kommunestyrevedtak i 2001.
Jæderen var en valgkrets i Stavanger amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Jæderen valgte således én representant og én personlig vararepresentant.
Valgkretsen Jæderen bestod av herredene Varhaug, Nærbø, Klepp, Time, Gjesdal/Gjestal, Høiland/Høyland og Sandnes med rundt 20 000 innbyggere og 9 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.